AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 25/2009/EK RENDELETE
(2008. december 19.)
a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozott szöveg)
(EKB/2008/32)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),
tekintettel a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendeletre (4),
mivel:
(1)
A monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK (EKB/2001/13) európai központi banki rendelet (5) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most a rendelet további módosításai szükségesek, az egyértelműség és az átláthatóság érdekében át kell dolgozni a rendeletet.
(2)
A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegének elkészítését. Ennek fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett részt vevő tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről. Ezek a statisztikák lefedik az aggregált pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket állományok és tranzakciók tekintetében, a teljes körű és homogén MPI-szektor és adatszolgáltatói kör alapján, és rendszeresen készülnek. A terület számított monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai használhatóságának garantálására szükség van kellő mélységgel részletezett adatokra is.
(3)
Az EKB-nak - az EK-Szerződésnek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) megállapított feltételek értelmében - rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által a Szerződés 107. cikkének (6) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben.
(4)
A KBER-alapokmány 5.1. cikke előírja, hogy az EKB a nemzeti központi bankok (NKB-k) támogatásával gyűjtse be vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül az érintett gazdasági szereplőktől a KBER feladatainak végrehajtása érdekében szükséges statisztikai információkat. Az alapokmány 5.2. cikke előírja, hogy lehetőség szerint az NKB-knak kell végrehajtaniuk az 5.1. cikkben leírt feladatokat.
(5)
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésük végrehajtására vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.
(6)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok szervezzék meg saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljeskörűen működjenek együtt a KBER-rel a KBER-alapokmány 5. cikkéből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében.
(7)
Helyénvaló lehet, ha az NKB-k a tényleges adatszolgáltatók körétől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében a közösségi vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban másfajta statisztikai célokra is létrehozott statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyeztetheti az EKB felé a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB a saját kötelezettségei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen, más céllal összegyűjtött statisztikai információkra.
(8)
Az adatszolgáltatási követelmények azon esetben a legrészletesebbek, amennyiben az ügyfelek a pénztartó szektor részét képezik. Részletes adatokra a következők tekintetében van szükség: a) a betéti kötelezettségekről alszektorok és futamidők szerinti, valamint további, devizanemenként osztályozott statisztikai információk szükségesek az M3-ban szereplő külföldi valuta komponensekben bekövetkező fejlemények alaposabb elemzésének lehetővé tétele érdekében, valamint az M3 külföldi valutákban és euróban levő komponensei közötti helyettesíthetőség mértékének megállapítására irányuló vizsgálat lehetővé tételére; b) a hitelek alszektor/futamidő, felhasználási cél, kamatmegállapítás és pénznem szerinti részletezésben, mivel ezek az információk a monetáris elemzéshez alapvetően szükségesnek minősülnek; c) más MPI-kkel szembeni pozíciók részletezése annyiban, amennyiben ez az MPI-k közötti egyenlegek nettósításának vagy a tartalékalap kiszámításának lehetővé tételéhez szükséges; d) nem euroövezeti rezidensekkel (külfölddel) szembeni pozíciók a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” esetében azért, hogy a pozitív tartalékaránytól függő tartalékalap kiszámítható legyen; e) a külfölddel szemben fennálló összes betéti kötelezettség, hogy a külföldi ügyfelek adatait össze lehessen állítani; f) a fizetési mérleg és a pénzügyi beszámolók céljára a külfölddel szemben fennálló betéti kötelezettségek és hitelek egy év alatti és azt meghaladó eredeti futamidőnél részletezve.
(9)
Az NKB-k az MPI-k értékpapír-portfóliói tekintetében a rendelet által előírt statisztikai információk vonatkozásában ösztönözhetik az értékpapíronkénti adatszolgáltatást, amennyiben ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet és elősegíti a pontosabb statisztikák kialakítását. A pénzpiaci alapok (PPA-k) vonatkozásában: az NKB-k engedélyezhetik, hogy ezek az alapok a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendeletnek (6) megfelelően teljesítsék az adatszolgáltatást az alapkezelők terheinek enyhítése érdekében.
(10)
Az EKB a pénzügyi ügyleteket a hó végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítja, amelyekből kiszűri a nem az ügyleteknek tulajdonítható változások hatásait. Az adatszolgáltatóknak előírt követelmény nem vonatkozik az árfolyamváltozásokra, amelyeket az EKB az adatszolgáltatók által devizanemenként külön-külön megadott állományadatok alapján számít ki, vagy az átsorolási kiigazításokra, amelyeket az NKB-k a számukra már rendelkezésre álló, különféle információs forrásokból saját maguk gyűjtenek.
(11)
A 2531/98/EK rendelet 5. cikke felhatalmazza az EKB-t, hogy rendeleteket vagy határozatokat fogadjon el egyes intézmények kötelező tartalékképzési kötelezettség alóli mentesítése érdekében és arra, hogy részletesen meghatározza azon lehetőségeket, amikor bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségeket a tartalékalapból ki lehet zárni vagy le lehet vonni, továbbá amikor a források egyes kategóriáira eltérő tartalékrátákat lehet megállapítani. A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az EKB jogosult bekérni az intézményektől a kötelező tartalékképzésére vonatkozó előírások alkalmazásához szükséges információkat, valamint a pontosság és a tartalom minősége szempontjából ellenőrizni azokat az információkat, amelyeket ezek az intézmények a kötelező tartalék képzésére vonatkozó előírások betartásának alátámasztására szolgáltatnak. A teljes adatszolgáltatási kötelezettségekkel járó terhek csökkentése érdekében kívánatos, hogy a havi mérlegkimutatásra vonatkozó statisztikai információkat a statisztikai célon túlmenően a KBER kötelező tartalékolási rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítására is használják, a kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendeletnek (7) megfelelően.
(12)
Szükséges a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén követendő sajátos eljárások meghatározása annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az ilyen intézmények tartalékképzési kötelezettségeit.
(13)
Az EKB-nak adatokra van szüksége az MPI-k értékpapírosítási tevékenységéről annak érdekében, hogy értelmezhesse az euroövezetben a hitelezéssel és kölcsönnyújtással kapcsolatos fejleményeket. Ezek az adatok egyben kiegészítik az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK (EKB/2008/30) európai központi banki rendelet (8) értelmében jelentett adatokat.
(14)
Bár elismert tény az, hogy az EKB által elfogadott rendeletek nem ruháznak jogokat, illetve nem rónak kötelezettségeket a nem részt vevő tagállamokra, a KBER-alapokmány 5. cikke mind a részt vevő, mind a nem részt vevő tagállamokra vonatkozik. A 2533/98/EK rendelet emlékeztet arra, hogy a KBER-alapokmány 5. cikke a Szerződés 10. cikkével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem részt vevő tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai információszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy részt vevő tagállamokká válhassanak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
-
„monetáris pénzügyi intézmények” (MPI-k): a közösségi jogban meghatározott rezidens hitelintézetek és olyan más rezidens pénzügyi intézmények, amelyek az MPI-ktől eltérő jogalanyoktól betéteket és/vagy betétek közeli helyettesítőit fogadnak el, és saját számlára (legalább közgazdasági értelemben) hiteleket nyújtanak és/vagy értékpapírokba fektetnek be. Az MPI-ágazat a következőkből áll (9): a) központi bankok; b) 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek (olyan vállalkozás, amelynek üzleti tevékenysége a nagyközönségtől betétek és más visszafizetendő pénzeszközök gyűjtése (10), illetve saját számlára hitelek nyújtása, vagy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézet); és c) egyéb MPI-k, azaz egyéb olyan rezidens pénzügyi intézmények, amelyek megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, üzleti tevékenységük jellegétől függetlenül. Az utóbbiak által kibocsátott pénzügyi instrumentumok, illetve a hitelintézeteknél elhelyezett betétek közötti helyettesíthetőség mértéke határozza meg az „egyéb MPI-k” besorolását, feltéve, hogy más vonatkozásban megfelelnek az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak. A kollektív befektetési vállalkozások esetében a PPA-k teljesítik a likviditás egyezményes feltételeit és ezért azok a monetáris pénzügyi intézményi szektorba tartoznak (lásd még az I. melléklet 1. részét),
-
„részt vevő tagállam”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott részt vevő tagállam,
-
„nem részt vevő tagállam”: mindazon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót,
-
„adatszolgáltató”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott adatszolgáltató,
-
„rezidens” a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott rezidens,
-
„pénzügyi közvetítő vállalat” („PKV”): a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott pénzügyi közvetítő vállalat,
-
„értékpapírosítás”: a következő tranzakciók: a) a 2006/48/EK irányelv 4. cikkében meghatározott hagyományos értékpapírosítás; vagy b) a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése,
-
„elektronikuspénz-kibocsátó intézet” és „elektronikus pénz”: a 2000/46/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
-
„leírás”: a hitel kétessé válása miatt a mérlegben nyilvántartott hátralékos hitelösszeg közvetlen csökkentése,
-
„hitelgondozó”: az az MPI, amely a napi tevékenysége során kezeli az értékpapírosítás mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében, amit ezt követően továbbít az értékpapírosításban részt vevő befektetőknek,
-
„hitel elidegenítése”: hitel vagy hitelcsomag átruházása az adatszolgáltató által egy nem MPI átvevőnek, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg,
-
„hitel megszerzése”: hitel vagy hitelcsomag megszerzése az adatszolgáltató által egy nem MPI átadótól, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör a részt vevő tagállamok területén rezidens monetáris pénzügyi intézményekből áll (lásd még a II. melléklet 1. részét).
(2) A tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó MPI-k teljes körű adatszolgáltatásra kötelezettek, kivéve, ha a 8. cikk szerint megadott bármely mentesség érvényesül.
(3) Az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak megfelelő jogalanyok a rendelet hatálya alá tartoznak, még abban az esetben is, ha azokat kizárták a 2006/48/EK irányelv hatálya alól.
(4) Az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározott PPA befektetési jegyek/egységek tulajdonosainak rezidensi jogállására információk gyűjtése céljaira a tényleges adatszolgáltatói körbe beletartoznak a 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt módon tartalmazza - a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével - a valamely eltérés hatálya alatt álló egyéb pénzügyi közvetítőket (a továbbiakban: EPK-k) is.
3. cikk
Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az EKB Igazgatótanácsa az MPI-kről egy statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet, figyelembe véve a gyakoriság és határidők tekintetében adódó azon követelményeket, amelyek a jegyzéknek a KBER kötelező tartalékképzési rendszerével összefüggésben történő használatából erednek. Az MPI-k jegyzékében egy rovatban jelzik, hogy az adott pénzintézet jogilag a KBER-ben alkalmazott kötelező tartalékképzési rendszer hatálya alá tartozik-e vagy sem. Az MPI-k jegyzéke naprakész, pontos és a lehető leghomogénebb szerkezetű, valamint statisztikai célokra kellően megbízható.
(2) Az MPI-k statisztikai célú jegyzékét és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé adatszolgáltatói kör számára megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az adatszolgáltató szervek kérésére a nyomtatott formát.
(3) Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke csak tájékoztató jellegű. Ha azonban a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás volt, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon intézményekkel szemben, amelyek helytelenül tesznek eleget adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben ezt a pontatlan jegyzékben jóhiszeműen bízva tették.
4. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az MPI letelepedése szerinti tagállam NKB-jának szolgáltat havi állományadatokat, a hó végi mérlegről és az összevont átértékelési kiigazításokról. Az adatszolgáltató kör az összevont átértékelési kiigazításokat a hitelleírások/kivezetések vonatkozásában jelenti, és az kiterjed az értékpapírok átértékelődésére is. Az egyes mérlegsorokra és a mérlegen kívüli tételekre vonatkozó további részleteket negyedévente vagy évente kell jelenteni. A szükséges statisztikai információkat részletesen az I. melléklete határozza meg.
(2) Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként az MPI-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokra vonatkozó szükséges statisztikai információkat, amennyiben az (1) bekezdésben említett adatok a IV. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően levezethetőek.
(3) Az MPI-k a 5. rész 1A. táblázatában meghatározott minimumkövetelményeknek megfelelően jelentik a havi átértékelési kiigazításokat az EKB által megkövetelt teljes adatkör tekintetében. Az NKB-k számára megengedett, hogy további, a minimumkövetelmények körén túli adatokat is gyűjtsenek. E többletadatok az 1A. táblázatban a „minimumkövetelményként” megjelölteken kívüli részletezésre vonatkozhatnak.
(4) Továbbá az EKB magyarázó információkat kérhet az NKB-k által gyűjtött „átsorolások és egyéb kiigazítások” körében tett kiigazításokról.
5. cikk
Kiegészítő statisztikai adatszolgáltatás a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében
Az MPI-k a következőker jelentik az I. melléklet 6. részének megfelelően:
1.
a tárgyidőszakban végzett hitel-értékpapírosítások és egyéb hitelátruházások nettó forgalma;
2.
a negyedév végén fennálló hátralékos összeg minden olyan hitel tekintetében, amelynél az MPI az értékpapírosításban hitelgondozóként jár el;
3.
a 39. Nemzetközi Számviteli Standard (IAS 39) vagy hasonló nemzeti számviteli szabály alkalmazásakor az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre.
6. cikk
Határidők
(1) Az NKB-k döntik el, hogy az alább meghatározott határidők betartása érdekében - adott esetben figyelembe véve az EKB kötelező tartalékképzési rendszerében megkövetelt időbeli pontosság követelményét - milyen határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól, és erről azokat tájékoztatják.
(2) Az NKB-knak a havi statisztikákat a tárgyhónapot követő hónap 15. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
(3) Az NKB-knak a negyedéves statisztikákat a tárgyhónapot követő negyedév 28. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
(4) Az NKB-knak az éves statisztikákat a monetáris pénzügyi intézményekről és a piaci statisztikákról (átdolgozás) szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatásnak (12) megfelelően kell az EKB részére továbbítaniuk.
7. cikk
Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás alkalmazásában
(1) Amennyiben a rendelet másként nem rendelkezik, az MPI-knek az e rendelet szerinti beszámolási kötelezettségük teljesítése alkalmazásában az adott ország jogrendszerébe átültetett, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvben (13) és bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírásban megállapított számviteli szabályokat kell követniük.
(2) A betéti kötelezettségeket és hitelek tőkeösszegét névleges hónap végi állományként kell jelenteni, bruttó összegben. Ebből az összegből ki kell zárni a megfelelő számviteli szabályokban meghatározott leírásokat. A betéti kötelezettségek és a hitelek egymással nem nettósíthatók.
(3) Az egyes tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
(4) Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi, és azok szükségesek a hitelek statisztikai értékelésével kapcsolatos folyamatosság fenntartása érdekében, tekintettel a 2005 januárját megelőző időszakokra jelentett adatokra.
8. cikk
Mentességek
(1) A kisebb MPI-k (az eloszlás végében lévő MPI-k) számára mentesség adható:
a)
az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a kisméretű MPI-knek, amennyiben az MPI-k nemzeti mérlegéhez való együttes állományi hozzájárulásuk az 5 %-ot nem haladja meg;
b)
a hitelintézetek vonatkozásában az a) pontban említett mentességek hatása az, hogy csökkentik azon hitelintézetek statisztikai adatszolgáltatási terhét, amelyekre az ilyen mentességek alkalmazhatók, a kötelező tartalék számítására vonatkozóan az e rendelet III. mellékletében meghatározott előírások sérelme nélkül;
c)
a nem hitelintézet kisméretű MPI-k tekintetében - az a) pontban említett mentesség érvényesülésekor - a kisméretű MPI-ket az NKB-k továbbiakban is legalább évente egyszer begyűjtik azoktól a teljes mérlegre vonatkozó adatokat, hogy a „kisebb” csoport méretét figyelemmel lehessen kísérni;
d)
az NKB-k az a) pont sérelme nélkül mentesítést engedélyezhetnek az a) és b) pontban megállapított szabályok előnyeit nem élvező hitelintézeteknek, aminek következtében azok adatszolgáltatási követelményei csökkennek az I. melléklet 7. részében megállapított kötelezettségekhez képest, feltéve, hogy azok nemzeti MPI-mérleghez való egyesített állományi hozzájárulása nem haladja meg a 10 %-ot, és az euroövezeti MPI-mérleghez való hozzájárulása sem haladja meg az 1 %-ot;
e)
a tagállamok kellő időben ellenőrzik az a) és d) pontban meghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni;
f)
a kis MPI-k választhatják azt is, hogy nem élnek a mentesítések lehetőségével és ehelyett eleget tesznek a teljes körű adatszolgáltatás követelményének.
(2) Mentesítések adhatóak a PPA-knak.
Az NKB-k a PPA-kat mentesíthetik a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási követelmények alól, feltéve, hogy a PPA-k ehelyett a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletnek megfelelően teljesítik az adatszolgáltatást, a következő feltételekkel:
-
a PPA-k ezeket az adatokat havonta jelentik a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált módszernek megfelelően, az említett rendelet 9. cikkében meghatározott határidőkkel összhangban,
-
a PPA-k a PPA befektetési jegyekre vonatkozó állományi adatokat a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőknek megfelelően jelentik.
(3) Mentességek adhatók a PPA befektetési jegyek tekintetében.
a)
„PPA-k névre szóló befektetési jegyei” azon PPA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban a befektetési jegy tulajdonosairól, annak rezidensi jogállására is kiterjedő nyilvántartást vezetnek. „PPA-k bemutatóra szóló befektetési jegyei” azon befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban nem vezetnek a befektetési jegy tulajdonosát azonosító nyilvántartást, illetve amelyek tekintetében olyan nyilvántartás vezetnek, amely nem tartalmaz információt a tulajdonos rezidensi jogállásáról.
b)
Amennyiben a névre szóló vagy bemutatóra szóló befektetési jegyek kibocsátása első alkalommal történik vagy amennyiben a piaci fejlemények a lehetőségek megváltoztatását vagy kombinálását igénylik (az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározottak szerint), az NKB-k felmentést adhatnak egyéves időtartamra az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszában meghatározott követelmények tekintetében.
c)
A PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállását tekintve az NKB mentességeket adhat az adatszolgáltatóknak, amennyiben a szükséges statisztikai információkat más rendelkezésre álló forrásból gyűjtik, az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszának megfelelően. E feltétel teljesítését az NKB-k kellő időben ellenőrzik annak érdekében, hogy a mentességet az EKB-val történő megállapodásban minden év elejétől kezdődően szükség szerint biztosítsák vagy visszavonják. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató MPI-k jegyzékét az I. melléklet II. részének 5.5. szakaszában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.
(4) Az (1) bekezdés sérelme nélkül mentességek adhatók az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények számára.
a)
A 2006/48/EK irányelv és a 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikke sérelme nélkül és a b) pontban meghatározott feltétellel az NKB-k mentességeket adhatnak az önálló elektronikuspénz-kibocsátó intézményeknek. A mentességek engedélyezése vagy - szükség esetén - visszavonása érdekében az NKB-k idejében ellenőrzik a b) pontban meghatározott feltételek teljesülését. Az ilyen mentességet engedélyező NKB tájékoztatja erről az EKB-t;
b)
az NKB-k mentességet engedélyezhetnek az önálló elektronikuspénz-intézetek számára a következő feltételek legalább egyikének teljesülése esetén:
i.
az általuk kibocsátott elektronikus pénzt korlátozott számú vállalkozás fizetőeszközként fogadja el, amely vállalkozásokat a következők alapján egyértelműen el lehet különíteni:
-
ugyanazon a telephelyen vagy egymáshoz közel helyezkednek el, és/vagy
-
közeli pénzügyi vagy üzleti kapcsolatban állnak a kibocsátó intézettel, beleértve de nem kizárólag a közös tulajdont, a marketing- és disztribúciós szerkezetet, még akkor is, ha a kibocsátó intézet és az elfogadó vállalkozás különálló jogi személyek; vagy
ii.
a teljes mérlegük több mint háromnegyed része független az elektronikus pénz kibocsátásától és kezelésétől, illetve az elektronikus pénz forgalomban lévő értékével kapcsolatos kötelezettségek nem haladják meg a 100 millió EUR-t.
c)
Ha egy mentességben részesülő elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem mentesül a tartalékképzési követelmények alól, jelenteni köteles legalább a tartalékalap kiszámításához szükséges minimális negyedéves adatokat a III. mellékletben előírt módon. Az intézmény dönthet úgy, hogy a tartalékalapokra korlátozott adatokat havi gyakorisággal jelenti.
d)
Amikor egy elektronikuspénz-intézet mentességben részesül, az EKB statisztikai célokból az MPI-k jegyzékébe nem pénzügyi vállalatként fogja feljegyzi az intézetet. Az intézetet MPI-ügyfélként is nem pénzügyi vállalatként fogják kezelni. Az intézetet továbbra is hitelintézetként kezelik az eurorendszer kötelező tartalékképzési követelményeinek tekintetében.
(5) Mentességek adhatók az átértékelési kiigazítások tekintetében.
a)
Az (1) bekezdés sérelme nélkül az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében, ezzel kivéve a PPA-kat minden, az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmény hatálya alól.
b)
Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében, és előírhatják ezen adatok negyedévenkénti jelentését az állományadatok negyedévenkénti jelentésére vonatkozó határidővel megegyezően, az alábbi feltételekkel:
i.
a különböző értékelési módszereket használó adatszolgáltatók eljuttatják az NKB-khoz az értékelési gyakorlatra vonatkozó információkat, ideértve az ilyen instrumentumok állományának százalékos mértékére vonatkozó mennyiségi jelzéseket is;
ii.
amennyiben jelentős átértékelésre került sor, az NKB-k jogosultak kiegészítő információkat bekérni az adatszolgáltatótól azon hónapról, amelynek során e fejleményre sor került.
c)
Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében - beleértve az adatszolgáltatás alóli teljes mentesítést - az értékpapírok havi állományadatait értékpapíronként jelentő hitelintézetek számára, az alábbi feltételekkel:
i.
a jelentett adatok minden értékpapírra tartalmazzák az értékpapír mérlegben való nyilvántartási értékét;
ii.
a nyilvánosan elérhető azonosítóval nem rendelkező értékpapírokra a jelentett adatok tartalmazzák az eszközkategóriára, a futamidőre és kibocsátóra vonatkozó adatokat, és azok legalább elegendőek az I. melléklet 5. részében minimumkövetelményként meghatározott részletezések levezetéséhez.
(6) Mentesség adható az azon hitelekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás aló, amelyek értékpapírosítás útján elidegenítésre kerültek.
Az IAS 39-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-k számára az illetékes NKB engedélyezheti, hogy az I. melléklet 2. és 3. részében előírt állományadatokból kizárják az értékpapírosítással elidegenített hiteleket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, feltéve, hogy ezt a gyakorlatot minden rezidens MPI alkalmazza.
(7) Mentességek adhatók a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó egyes negyedéves állományi adatok tekintetében.
Ha az egy magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy egy eurót még be nem vezetett tagállamban rezidens ügyfelekkel szemben fennálló pozíciók jelentéktelenek, az NKB dönthet úgy, hogy nem kéri az ilyen tagállammal kapcsolatos adatszolgáltatást. E döntésről valamennyi NKB tájékoztatja az adatszolgáltatókat.
9. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) A kötelező statisztikai információkat a IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra rögzített minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.
(2) Az NKB-k a nemzeti sajátosságokkal összhangban határozzák meg és működtetik a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra vonatkozó minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
10. cikk
Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások
Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB-t - amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően - az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
11. cikk
A jelentett statisztikai információk felhasználása a kötelező tartalék alkalmazásában
(1) A hitelintézetek által e rendelettel összhangban jelentett statisztikai információkat minden hitelintézetnek saját tartalékalapjának kiszámítására kell felhasználnia az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelettel összhangban. Ezen információkat a hitelintézetek különösen tartalékképzési kötelezettségeik tartalékolási időszak során történt teljesítésének igazolására használják fel.
(2) A „kisebb” csoporthoz tartozó hitelintézetek tartalékalap-adatainak alapjául három tartalékolási időszakra az NKB-k által gyűjtött, a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig megküldendő negyedév végi adatok szolgálnak.
(3) Az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének alkalmazására a III. mellékletben meghatározott különleges szabályok az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet rendelkezéseivel való ütközés esetén elsőbbséget élveznek.
(4) Az EKB és a hitelintézetek likviditáskezelési munkájának elősegítése érdekében a tartalékra vonatkozó követelményeket legkésőbb a tartalékolási időszak első napjáig vissza kell igazolni; kivételes esetekben azonban a hitelintézeteknél felmerülhet annak szükségessége, hogy a tartalékalapra vagy a már visszaigazolt tartalékképzési követelményekre vonatkozó módosításokat jelentsenek be. A tartalékképzési követelmények visszaigazolására vagy tudomásulvételére szolgáló eljárások nem érintik az adatszolgáltató pénzintézeteket azon kötelezettségét, hogy mindenkor kötelesek pontos statisztikai információkat közölni, illetve a korábban esetleg pontatlanul jelentetteket a lehető leghamarabb helyesbíteni.
12. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendeletben szerint szolgáltatandó információk begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
13. cikk
Adatszolgáltatás első alkalommal
(1) Az e rendeletnek megfelelő első adatszolgáltatás a 2010 júniusára vonatkozó havi adatok jelentésével veszi kezdetét, beleértve kizárólag az 5. táblázat vonatkozásában a 2009. decemberi visszamenőleges adatokat.
(2) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek a szindikált hiteleknek felelnek meg az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában, a 2011. decemberi adatokkal kezdődik.
(3) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek az eurót bevezető tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. táblázatában, az euro bevezetésének dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik.
(4) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek az eurót nem bevezető tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában, az EU-hoz való csatlakozásuk dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik. Amennyiben az illetékes NKB úgy dönt, hogy nem kéri az adott tagállam vagy tagállamok EU-hoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődő jelentéktelen adatok első jelentését, az adatszolgáltatás 12 hónappal azután kezdődik, hogy az NKB értesíti az adatszolgáltatókat arról, hogy adatokat kér.
14. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 2423/2001/EK (EKB/2001/13) határozat 2010. július 1-jén hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és az V. mellékletben meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.
15. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2010. július 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 19-én.