A BIZOTTSÁG 302/2005/Euratom RENDELETE
(2005. február 8.)
az Euratom biztosítéki rendelkezéseinek alkalmazásáról
TARTALOMJEGYZÉK
A Bizottság 302/2005/Euratom rendelete az Euratom biztosítéki rendelkezéseinek alkalmazásáról
I. fejezet
Alkalmazási terület és meghatározások
II. fejezet
Alapvető műszaki jellemzők és különleges biztosítéki rendelkezések
III. fejezet
Nukleáris anyagok nyilvántartási rendszere
IV. fejezet
Államok közötti átadások
V. fejezet
Különös rendelkezések
VI. fejezet
Nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamok területén alkalmazandó különös rendelkezések
VII. fejezet
Záró rendelkezések
I. MELLÉKLET
KÉRDŐÍV A LÉTESÍTMÉNYEK ALAPVETŐ MŰSZAKI JELLEMZŐINEK MEGADÁSÁHOZ
I-A
REAKTOROK
I-B
KRITIKUS ÉS ZÉRUS ENERGIÁJÚ LÉTESÍTMÉNYEK
I-C
ÁTALAKÍTÓ, GYÁRTÓ ÉS ÚJRAFELDOLGOZÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-D
TÁROLÁSI LÉTESÍTMÉNYEK
I-E
IZOTÓPSZÉTVÁLASZTÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-F
EGY EFFEKTÍV KILOGRAMMNÁL TÖBB NUKLEÁRIS ANYAGOT FELHASZNÁLÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-G
ÖSSZESÍTETT ANYAGMÉRLEG-KÖRZET (CAM) JELÖLT LÉTESÍTMÉNYEK
I-H
HULLADÉKKEZELŐ VAGY HULLADÉKTÁROLÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-J
EGYÉB LÉTESÍTMÉNYEK
II. MELLÉKLET
A TELEPHELY ÁLTALÁNOS LEÍRÁSA
III. MELLÉKLET
KÉSZLETVÁLTOZÁSI JELENTÉS (ICR)
IV. MELLÉKLET
ANYAGMÉRLEG-JELENTÉS (MBR)
V. MELLÉKLET
TÉNYLEGES LELTÁRKÉSZLETI JEGYZÉK (PIL)
VI. MELLÉKLET
ELŐZETES ÉRTESÍTÉS NUKLEÁRIS ANYAGOK KIVITELÉRŐL/ÁTADÁSÁRÓL
VII. MELLÉKLET
ELŐZETES ÉRTESÍTÉS NUKLEÁRIS ANYAGOK BEHOZATALÁRÓL/ÁTVÉTELÉRŐL
VIII. MELLÉKLET
NYILATKOZAT ÉRCKIVITELRŐL/ÉRCÁTADÁSRÓL
IX. MELLÉKLET
KÉRELEM, HOGY A LÉTESÍTMÉNY ELTÉRHESSEN A JELENTÉSEK FORMÁJÁRA ÉS GYAKORISÁGÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOKTÓL
X. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS VAGY ELTÉRÉS ALÁ TARTOZÓ NUKLEÁRIS ANYAGOKRÓL SZÓLÓ KIVITELI JELENTÉS
XI. MELLÉKLET
VÁZLATOS TEVÉKENYSÉGI PROGRAM
XII. MELLÉKLET
ELŐZETES ÉRTESÍTÉS TOVÁBBI HULLADÉKFELDOLGOZÁSI TEVÉKENYSÉGEKRŐL
XIII. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS KONDICIONÁLT HULLADÉKOK KIVITELEIRŐL/ÁTADÁSAIRÓL
XIV. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS KONDICIONÁLT HULLADÉKOK BEHOZATALAIRÓL/ÁTVÉTELEIRŐL
XV. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS KONDICIONÁLT HULLADÉKOK ÁTHELYEZÉSÉRŐL
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 77., 78., 79. és 81. cikkére,
tekintettel a Tanács jóváhagyására,
mivel:
(1)
Az Euratom biztosítéki rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló, 1976. október 19-i 3227/76/Euratom bizottsági rendelet (1) meghatározza a Szerződés 78. és 79. cikkében említett követelmények jellegét és mértékét.
(2)
A Közösségben előállított, felhasznált, szállított és újrahasznosított nukleáris anyagok mennyiségének növekedésére és ezen anyagok kereskedelmének a fejlődésére, valamint az Európai Unió további bővítésére tekintettel szükséges a biztosítéki rendelkezések hatékonyságának biztosítása. A Szerződés 79. cikkében említett és a 3227/76/Euratom rendeletben foglalt követelmények jellegét és mértékét ezért a tapasztalatokra tekintettel naprakésszé kell tenni, különösen a nukleáris és információtechnika terén.
(3)
Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália, Finnország, Svédország és az Európai Atomenergia-közösség megkötötték a 78/164/Euratom megállapodást (2) a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikk (1) és (4) bekezdésének végrehajtása során. A 78/164/Euratom megállapodás 1977. február 21-én lépett hatályba és az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv (3) egészíti ki, amely 2004. április 30-án lépett hatályba.
(4)
A 78/164/Euratom megállapodás tartalmaz egy, a Közösség által vállalt sajátos kötelezettséget, amely a Közösség azon tagállamainak területén lévő nukleáris alapanyagokkal és különleges hasadóanyagokkal kapcsolatos biztosítéki rendelkezések alkalmazására vonatkozik, amely tagállamok nem rendelkeznek saját nukleáris fegyverekkel, és amelyek részes felei a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésnek.
(5)
A 78/164/Euratom megállapodásban előírt eljárások a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének alkalmazásáról folytatott széleskörű nemzetközi tárgyalások eredményét képezik. Ezeket az eljárásokat jóváhagyta az említett Ügynökség kormányzótanácsa.
(6)
A Közösség, Nagy-Britannia és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség részes felek egy megállapodásban (4), mely a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéssel kapcsolatosan a biztosítéki rendelkezések Egyesült Királyságban történő alkalmazásáról szól. Ez a megállapodás 1978. augusztus 14-én lépett hatályba, és egy kiegészítő jegyzőkönyv egészíti ki, amely 2004. április 30-án lépett hatályba.
(7)
A Közösség, Franciaország és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség részes felek egy, a biztosítéki rendelkezések Franciaországban történő alkalmazásáról szóló megállapodásban (5). Ez a megállapodás 1981. szeptember 12-én lépett hatályba, és egy kiegészítő jegyzőkönyv egészíti ki, amely 2004. április 30-án lépett hatályba.
(8)
Franciaország és az Egyesült Királyság területén egyes létesítmények, illetve azok részei valamint bizonyos anyagok a védelmi igényeket kielégítő termelés részét képezik. Ezért e körülmények figyelembevétele érdekében különleges biztosítéki eljárásokat kell alkalmazni.
(9)
Az Európai Tanács 2000. március 23-24-én Lisszabonban tartott ülésén a fejlesztés szükségességét hangsúlyozta a korszerű információ-technika és egyéb távközlési hálózatok, valamint e hálózatok tartalma terén.
(10)
Az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyvre reagálva a tagállamoknak egyes információkat közölniük kellene a Bizottsággal, beleértve a telephelyek általános leírását, előzetes értesítést hulladékfeldolgozásról, valamint jelentéseket egyes kezelt hulladékok helyének megváltozásáról.
(11)
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos iránymutatások elfogadásakor teljes mértékben tiszteletben kell tartani a Közösség erre a területre vonatkozó - nevezetesen az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyveiből és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéssel kapcsolatosan a biztosítéki rendelkezések Egyesült Királyságban, illetve az ennek megfelelő Franciaországban történő alkalmazásáról szóló megállapodásokból eredő - kötelezettségvállalásait.
(12)
A biztonságról szóló rendelkezések, amelyeket a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (6) illesztett a Bizottság eljárási szabályzatába (7), a részes felek által megszerzett információkra, ismeretekre és dokumentumokra vonatkoznak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 24. cikkének végrehajtásáról szóló, 1958. július 31-i 3. sz. tanácsi rendelet (8) sérelme nélkül.
(13)
Az érthetőség érdekében a 3227/76/Euratom rendeletet ezzel a rendelettel kell felváltani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ALKALMAZÁSI TERÜLET ÉS MEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Alkalmazási terület
Ez a rendelet alkalmazandó minden olyan személyre vagy vállalkozásra, aki vagy amely nukleáris alapanyagok vagy különleges hasadóanyagok gyártására, szétválasztására, újrafeldolgozására, tárolására vagy egyéb felhasználására szolgáló létesítményt állít fel vagy üzemeltet.
Nem alkalmazandó olyan nem nukleáris célokra felhasznált végtermékek birtoklóira, amelyek gyakorlatilag visszanyerhetetlen nukleáris anyagokat tartalmaznak.
2. cikk
Meghatározások
Ennek a rendeletnek az alkalmazásában az alábbi meghatározások érvényesek:
(1)
„nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállam”: Belgium, Csehország, Dánia, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Írország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, és Svédország;
(2)
„nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam”: Franciaország és az Egyesült Királyság;
(3)
„harmadik ország”: minden olyan ország, amely nem tagja az Európai Atomenergia-közösségnek;
(4)
„nukleáris anyag”: a Szerződés 197. cikkében meghatározott ércek, nukleáris alapanyagok vagy különleges hasadóanyagok;
(5)
„hulladék”: olyan nukleáris anyag, mely gyakorlatilag vagy gazdaságilag visszanyerhetetlennek tekintett koncentrációkban vagy formában van, és amely lerakható;
(6)
„visszatartott hulladék”: olyan, feldolgozásból vagy üzemi balesetből keletkezett hulladék, amelynek mennyiségét mérések alapján vagy becsléssel határozták meg, és amelyet az anyagmérleg-körzeten belül egy adott területen helyeztek el, ahonnan az vissza is hozható;
(7)
„kezelt hulladék” olyan hulladék, amelynek mennyiségét mérések alapján vagy becsléssel határozták meg, és amelyet olyan módon kezeltek (például üvegbe, cementbe, betonba vagy bitumenbe való ágyazással), hogy az nem alkalmas további nukleáris hasznosításra;
(8)
„környezetbe eltávolított hulladék”: olyan hulladék, amelynek mennyiségét mérések alapján vagy becsléssel határozták meg, és amelyet egy tervezett ártalmatlanítás eredményeként véglegesen eltávolítottak a környezetbe;
(9)
„kategória” (nukleáris anyagé): természetes urán, szegényített urán; urán-235-ben vagy urán-233-ban dúsított urán; tórium; plutónium; és bármely olyan anyag, amelyeket a Bizottság javaslatának minősített többséggel történő elfogadásával a Tanács meghatároz;
(10)
„tétel”: azonosítható egység, mint pl. egy üzemanyag-köteg vagy egy üzemanyag-pálca;
(11)
„adag”: a nukleáris anyag egy része, amelyet egy egységként kezelnek nyilvántartási szempontból valamely mérési kulcsponton, és amelynek összetételét és mennyiségét listák vagy mérések egyetlen halmaza határozza meg. A nukleáris anyag lehet ömlesztett formában, vagy állhat több azonosítható résztételből;
(12)
„adag-adatok” a nukleáris anyag egyes kategóriáinak összes tömege, továbbá plutónium és urán esetében az izotóp-összetétel is. Jelentési célból az adagban lévő egyedi tételek tömegét össze kell adni, mielőtt azt a legközelebbi értékre kerekítik;
(13)
„effektív kilogramm”: különleges egység, amelyet a nukleáris anyagra vonatkozó biztosítéki intézkedéseknél használnak. Az effektív kilogrammokban kifejezett mennyiség a következő:
a)
plutónium esetén annak tömege kilogrammban;
b)
≥ 0,01 (1 %) dúsítású urán esetében annak tömege kilogrammban, szorozva a dúsítás négyzetével;
c)
0,005 (0,5 %) és ≤ 0,01 (1 %) dúsítású urán esetében annak tömege kilogrammban, szorozva 0,0001-gyel; és
d)
≤ 0,005 (0,5 %) dúsítású szegényített urán esetében annak tömege kilogrammban, szorozva 0,00005-tel;
(14)
„anyagmérleg-körzet”: olyan terület, ahol:
a)
meghatározható az egyik anyagmérleg-körzetből a másikba átszállított nukleáris anyagok mennyisége;
és
b)
szükség esetén minden anyagmérleg-körzetben meghatározható a nukleáris anyagok tényleges leltárkészlete az előírt eljárásoknak megfelelően, az zal a céllal, hogy az anyagmérleg megállapítható legyen;
(15)
„mérési kulcspont” az a hely, ahol nukleáris anyag olyan formában jelenik meg, hogy az anyagáramlás és a készlet meghatározása érdekében mérhető, beleértve többek közt azokat a helyeket, ahol az anyagmérleg-körzetekben nukleáris anyag belépése, kilépés, illetve tárolása történik;
(16)
az anyagmérleg-körzet „könyv szerinti készlete”: az adott anyagmérleg-körzetnél legutóbb felvett tényleges leltárkészlet, és a tényleges készletfelvétel óta bekövetkezett valamennyi készletváltozás algebrai összege;
(17)
„tényleges leltárkészlet”: a rendelkezésre álló nukleáris anyag adagjainak az előírt eljárásoknak megfelelően mért vagy becsléssel kapott teljes mennyisége egy adott időpontban az anyagmérleg-körzeten belül;
(18)
„leltárkülönbözet”: a könyv szerinti készlet és a tényleges leltárkészlet közötti különbség;
(19)
„feladott/fogadott anyagmennyiségek közti különbözet”: az adagban levő nukleáris anyagnak a feladó anyagmérleg-körzet és a fogadó anyagmérleg-körzetben mért mennyisége között mutatkozó eltérés;
(20)
„forrásadatok”: azok a mérés vagy kalibrálás során rögzített, vagy tapasztalati összefüggések levezetésénél használatos adatok, amelyek azonosítják a nukleáris anyagot és megadják az adag adatait. A forrásadatok közé tartoznak a következők: a vegyületek súlya, az elemek tömegének meghatározásához szükséges átszámítási tényezők, a fajsúly, az elemek koncentrációja, az izotóparányok, a térfogat és a manométer-leolvasások viszonya, valamint a termelt plutónium és az előállított energia közötti összefüggés;
(21)
„telephely”: a Közösség és a tagállam által kijelölt terület, amely egy vagy több létesítményt - a bezárt létesítményeket is beleértve - tartalmaz a rájuk vonatkozó alapvető műszaki jellemzőkben meghatározottak szerint, hogy
a)
a hulladékkezelő, illetve hulladéktároló létesítmények önmagukban nem képeznek telephelyet;
b)
olyan bezárt létesítmények esetében, ahol egy kilogrammnál kisebb mennyiségben használtak szokásosan nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot, ez a kifejezés a melegcellás helyekre, illetve azokra a helyekre korlátozódik, ahol átalakítási, dúsítási, üzemanyag-gyártási vagy újrafeldolgozási tevékenységet végeztek;
c)
a „telephely” fogalmába beletartozik az összes olyan üzem is, amely olyan létesítményekkel található egy helyen, amelyek nukleáris anyagot nem tartalmazó kiégett anyagok feldolgozásához biztosítanak, vagy használnak fel alapvető szolgáltatásokat, melegcellákat is beleértve; a hulladékkezelésre, hulladéktárolásra és hulladékártalmatlanításra szolgáló üzemek; továbbá az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv 1. mellékletében meghatározott és az érintett állam által azonosított tevékenységekhez kapcsolódó épületek;
(22)
„telephelyi képviselő”: a 3. cikk (2) bekezdésében említett bejelentésekért a tagállam által felelősnek kijelölt személy, vállalkozás vagy szervezet;
(23)
„létesítmény”: reaktor, kritikus létesítmény, átalakító üzem, gyártó üzem, újrafeldolgozó üzem, izotópszétválasztó üzem, különálló tárolási létesítmény, hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítmény, vagy bármely más hely, ahol szokásosan nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot használnak fel;
(24)
„leállított létesítmény”: olyan létesítmény, melyről beigazolódott, hogy a használatához alapvetően szükséges szerkezeteket és berendezéseket eltávolították vagy üzemképtelenné tették olyan mértékben, hogy nem használatos nukleáris alapanyag vagy különleges hasadóanyag tárolására és már nem is használható fel ezek kezelésére, feldolgozására vagy hasznosítására;
(25)
„bezárt létesítmény” olyan létesítmény, melyről beigazolódott, hogy működését beszüntették és a nukleáris anyagot eltávolították, de amelyet nem állítottak véglegesen le.
II. FEJEZET
ALAPVETŐ MŰSZAKI JELLEMZŐK ÉS KÜLÖNLEGES BIZTOSÍTÉKI RENDELKEZÉSEK
3. cikk
Az alapvető műszaki jellemzők bejelentése
(1) Bármely személy vagy vállalkozás, aki vagy amely nukleáris alapanyagok vagy különleges hasadóanyagok gyártására, szétválasztására vagy egyéb felhasználására, vagy kiégett nukleáris üzemanyagok feldolgozására szolgáló létesítményt állít fel vagy üzemeltet, bejelenti a Bizottságnak a berendezés alapvető műszaki jellemzőit az I. melléklet szerinti kérdőív használatával.
Az első albekezdés alkalmazásában a nukleáris anyagok „felhasználásába” beleértendők többek közt a következők: reaktorokban történő energiatermelés, kritikus és zérusenergiájú létesítményekben történő kutatás, átalakítás, gyártás, újrafeldolgozás, tárolás, izotóp-szétválasztás és ércdúsítás, valamint hulladékok kezelése és tárolása.
Az érctermelésre a 24. és 25. cikk rendelkezései vonatkoznak.
(2) Az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv minden részes fél tagállama kijelöl egy-egy telephelyi képviselőt a területén lévő telephelyekre, aki a II. mellékletben szereplő kérdőív használatával a telephely általános ismertetését tartalmazó bejelentést tesz a Bizottság felé.
A bejelentést az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyvnek az érintett tagállamban történő hatályba lépésétől számított 120 napon belül kell benyújtani, s frissítéseit minden év április 1-jéig kell megküldeni.
A bejelentésnek ki kell elégítenie az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikk a) pont iii. alpontjának követelményeit, és az e cikk (1) bekezdése alapján előírt bejelentéstől elkülönítve kell készülnie.
(3) Míg a vonatkozó adatok időben történő begyűjtéséért és a telephely általános ismertetésének a Bizottság felé történő benyújtásáért a telephelyi képviselő a felelős, a bejelentések helyességéért és teljességéért a felelősség a létesítményt építő vagy üzemeltető személyt vagy vállalkozást, a telephelyen lévő, nukleáris anyagot nem tartalmazó épületek tekintetében pedig az érintett tagállamot terheli. Amennyiben lehetséges, az (1) és (2) bekezdésben előírt bejelentéseket elektronikus formában kell benyújtani, ha azok ilyen formában vannak a személy vagy vállalkozás birtokában. Amennyiben a tájékoztatást mind elektronikusan, mind nyomtatásban megküldik a Bizottságnak, úgy a kinyomtatott forma a mérvadó.
4. cikk
Határidők
Az új létesítmények alapvető műszaki jellemzőit a nukleáris anyag első szállítmányának várható megérkezése előtt legalább 200 nappal be kell a jelenteni a Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően.
Továbbá, a több mint egy effektív kilogramm nukleárisanyag-leltárral vagy éves forgalommal rendelkező új létesítmény esetén a tulajdonost, az üzemeltetőt, a rendeltetést, a helyszínt, típust, kapacitást és az üzembe helyezés várható időpontját az építkezés megkezdése előtt legalább 200 nappal be kell jelenteni Bizottságnak.
Olyan változásokról, amelyekről a 6. cikkben szereplő különleges biztosítéki rendelkezések szerint nem szükséges előzetes értesítést adni, a változás bekövetkezésétől számított 30 napon belül kell a Bizottságot értesíteni.
Az Európai Unióhoz csatlakozó államok területén lévő létesítményeknek az e rendeletnek az adott országban történő hatályba lépésének napjától számított 30 napon belül kell alapvető műszaki jellemzőiket a Bizottság felé közölni, a hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítmények kivételével, amelyeknek az e rendeletnek az adott országban történő hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül kell alapvető műszaki jellemzőiket a Bizottság felé közölni.
A meglévő hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítményeknek e rendelet hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül kell alapvető műszaki jellemzőiket a Bizottság felé közölni az I. mellékletben található kérdőív felhasználásával.
Az egyéb meglévő létesítményeknek az I. mellékletben található kérdőívben előírt kiegészítő adatokat e rendelet hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül kell szolgáltatniuk.
5. cikk
Tevékenységi programok
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások megadják a Bizottságnak a biztosítéki tevékenységének tervezéséhez szükséges következő információkat:
a)
évente, egy tevékenységi keretprogram a XI. melléklet alapján, feltüntetve a tényleges készletfelvételek ideiglenes dátumát;
b)
a tényleges készletfelvétel kezdete előtt legalább 40 nappal az e célból tervezett program.
A tevékenységi keretprogramot és különösen a tényleges készletfelvételeket érintő bármely változást haladéktalanul közölni kell a Bizottsággal.
6. cikk
Különleges biztosítéki rendelkezések
(1) Az alapvető műszaki jellemzőkre vonatkozó bejelentések és a 3. cikk (1) bekezdés és a 4. cikknek megfelelően megadott alapvető műszaki jellemzők alapján a Bizottság különleges biztosítéki rendelkezéseket fogad el az e cikk (2) bekezdésében szereplő ügyekkel kapcsolatosan. A különleges biztosítéki rendelkezéseket a Bizottság az érintett személyre vagy vállalkozásra szóló határozatával kell kialakítani, figyelembe véve az üzemeltetési és műszaki korlátokat, továbbá az érintett személlyel vagy vállalkozással és az érintett tagállammal folytatott szoros konzultációk útján.
A személyt vagy vállalkozást, akire, vagy amelyre a Bizottság határozata vonatkozik, erről értesíteni kell, s az értesítés egy példányát továbbítani kell az érintett tagállamnak.
A Bizottságnak a különleges biztosítéki rendelkezésekről szóló határozatának az elfogadásáig, az érintett személynek vagy vállalkozásnak e rendelet általános rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A különleges biztosítéki rendelkezések az alábbiakat tartalmazzák:
a)
az anyagmérleg-körzetek megnevezése és a stratégiai pontoknak a kiválasztása, amelyek a nukleáris anyagok forgalmának és készletének mérési kulcspontjai;
b)
azon alapvető műszaki jellemzők, amelyek változásáról előzetes értesítést kell adni;
c)
valamennyi anyagmérleg-körzetre a nukleáris anyagok adatainak nyilvántartási eljárásai és a jelentések elkészítésének módja;
d)
a biztosítéki intézkedések keretében a nyilvántartási célú tényleges készletfelvételek gyakorisága és eljárásai;
e)
a létesítmény körülzárásával és a felügyeletével kapcsolatos intézkedések azoknak a módoknak megfelelően, amelyekben az érintett személlyel vagy vállalkozással megegyeztek;
f)
az érintett személy vagy vállalkozás által kizárólag biztosítéki célokból végzendő mintavételezésekre vonatkozó megállapodások.
(3) A különleges biztosítéki rendelkezések meghatározzák az 5. cikk alapján előírt további bejelentések tartalmát, valamint, hogy milyen feltételek esetén szükséges a nukleáris anyagok szállításának és átvételének előzetes bejelentése.
(4) A Bizottság elfogadott költségvetés alapján visszatéríti az érintett személyeknek vagy vállalkozásoknak azoknak a sajátos szolgáltatásoknak a költségét, amelyek a különleges biztosítéki rendelkezések teljesítése során, vagy amelyek a Bizottság vagy az ellenőrök egyedi kérésének teljesítésével kapcsolatban merülnek fel. A költségvisszatérítés mértékét és módját az érintett felek rögzítik, és ha szükséges, időszakonként felülvizsgálják.
III. FEJEZET
NUKLEÁRIS ANYAGOK NYILVÁNTARTÁSI RENDSZERE
7. cikk
Nyilvántartási rendszer
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások a nukleáris anyagokra vonatkozóan nyilvántartási és ellenőrzési rendszert tartanak fenn. A rendszernek tartalmaznia kell a könyvelési és üzemeltetési nyilvántartásokat, valamint különösen ezen anyagok mennyiségére, kategóriájára, formájára és összetételére vonatkozó információkat a 18. cikk előírásainak megfelelően, továbbá ezek tényleges helyét és a 17. cikkben előírt különleges biztosítéki kötelezettséget, továbbá nukleáris anyagok átvitele esetén a címzett és a feladó adatait.
Annak a mérési rendszernek, amelyen a nyilvántartás alapul, meg kell felelnie a legújabb vagy minőségi szempontból azokkal egyenértékű nemzetközi szabványoknak. E kimutatások alapján, melyeket legalább öt évig meg kell őrizni, biztosítható a Bizottság felé tett bejelentések összeállítása és megalapozása. A nyilvántartási és üzemeltetési kimutatásokat a Bizottság ellenőreinek elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátani, ha a létesítmény ilyen formában tárolja azokat. További részleteket lehet megadni az egyes létesítményekre vonatkozó, a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben.
8. cikk
Üzemeltetési kimutatások
Az üzemeltetési kimutatások minden egyes anyagmérleg-körzetre vonatkozóan, szükség esetén, a következőket tartalmazzák:
a)
a nukleáris anyagok mennyiségében és összetételében bekövetkezett változások meghatározására alkalmazott üzemeltetési adatok;
b)
a leltári tételek jegyzéke, a lehető legfrissebb változatban, és azok találási helye;
c)
a tartályok és a műszerek kalibrálásából, a mintavételezésekből és elemzésekből kapott adatok, beleértve a véletlenszerű és szisztematikus hibákra vonatkozó származtatott becsléseket is;
d)
a minőségellenőrzési mérésekből kapott adatok, beleértve a véletlenszerű és szisztematikus hibákra vonatkozó származtatott becsléseket is, a nukleáris anyag nyilvántartási rendszerre alkalmazva;
e)
annak a műveletsornak a leírása, amelyet a tényleges leltározás előkészítéséhez és felvételéhez végeztek annak érdekében, hogy biztosítsák a leltár helyességét és teljességét;
f)
azoknak az intézkedéseknek a leírása, amelyeket az esetlegesen előforduló véletlen vagy nem mért veszteség okának és nagyságrendjének meghatározása érdekében hoztak;
g)
plutónium izotóp-összetétel, a bomlási izotópokat is beleértve, továbbá referencia-adatok, ha azokat a létesítményben üzemelési okokból rögzítették.
A rendelkezésre álló, g) pontban hivatkozott adatokat kérésre közölni kell a Bizottsággal.
9. cikk
Nyilvántartási kimutatások
Az egyes anyagmérleg-körzetekre vonatkozóan a nyilvántartási kimutatásoknak a következőket kell megjeleníteni:
a)
az összes készletváltozás, hogy a könyv szerinti leltár bármikor megállapítható legyen;
b)
a tényleges leltárkészlet elkészítéséhez felhasznált valamennyi mérési és számítási eredmény;
c)
a készletváltozásokkal, a könyv szerinti leltárral és a tényleges leltárkészlettel kapcsolatban elvégzett valamennyi helyesbítés.
Minden készletváltozással és tényleges leltárkészlettel kapcsolatos nyilvántartási kimutatásban minden egyes adagra vonatkozóan szerepelnie kell az anyagok azonosítási adatainak, az adag-adatoknak és a forrásadatoknak. A kimutatásokban külön nyilván kell tartani az urán, a tórium és a plutónium mennyiségét a 18. cikk (2) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak megfelelően. Ezen kívül, minden készletváltozást illetően fel kell tüntetni a készletváltozás időpontját, és adott esetben, a feladó és fogadó anyagmérleg-körzetet vagy a címzettet.
10. cikk
Nyilvántartási jelentések
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások nyilvántartási jelentéseket szolgáltatnak a Bizottságnak.
A nyilvántartási jelentések az elkészítésük időpontjában rendelkezésre álló információkat tartalmazzák, amelyeket később, szükség esetén helyesbíteni kell. A nyilvántartási jelentéseket elektronikus formában kell a Bizottság felé továbbítani, kivéve, ha a Bizottság ez alól írásbeli felmentést adott, vagy ha a 39. cikkben szereplő átmeneti rendelkezések érvényesek.
A Bizottság indokolt kérésére további részleteket vagy magyarázatokat kell megadni az eredeti jelentésekkel kapcsolatban, általában az ilyen kérést követő három héten belül.
11. cikk
Könyv szerinti nyitóleltár
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások e rendelet hatályba lépésétől számított 30 napon belül egy könyv szerinti nyitóleltárt nyújtanak be a Bizottsághoz az V. mellékletben szereplő minta használatával, amely minden olyan nukleáris anyagot tartalmaz, amely bármilyen címen birtokukban van. Ez a cikk nem vonatkozik azokra a személyekre és vállalkozásokra, amelyek már szolgáltattak könyv szerinti nyitóleltárt a 3227/76/Euratomrendelet szerint, illetve a hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítményekre.
12. cikk
Készletváltozási jelentés
(1) A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások az egyes anyagmérleg-körzetekre vonatkozóan készletváltozási jelentést nyújtanak be a Bizottságnak minden nukleáris anyagra, a III. mellékletben megadott mintának megfelelően.
A 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben foglalt eltérő rendelkezés hiányában e jelentéseket havonta, legkésőbb annak a hónapnak a végétől számított 15 napon belül kell benyújtani, amikor a készletváltozás bekövetkezett, vagy ismertté vált, és e készletváltozásokat tartalmaznia kell.
(2) Azokra a hónapokra, amikor tényleges készletfelvétel történt, és a készletfelvétel napja nem a hónap utolsó napja, két külön készletváltozási jelentést kell leadni:
a)
Az első készletváltozási jelentés a tényleges készletfelvétel napjáig bekövetkezett összes készletváltozást tartalmazza és legkésőbb a második készletváltozási jelentéssel együtt, vagy pedig a tényleges készletjegyzékkel és az anyagmérleg-jelentéssel együtt kell megküldeni, amennyiben az utóbbit a második készletváltozási jelentés előtt küldték el;
b)
A második készletváltozási jelentés a tényleges készletfelvétel napja utáni első naptól a hónap végéig bekövetkezett összes készletváltozást tartalmazza, és a hónap végétől számított 15 napon belül kell megküldeni.
(3) Azokra a hónapokra, amelyekben nem fordult elő készletváltozás, az érintett személyek vagy vállalkozások a készletváltozási jelentést az előző havi könyv szerinti zárókészlet átvitelével küldik meg.
(4) A kis készletváltozásokat, mint pl. minták elemzési célú átadása - annak érdekében, hogy egyetlen készletváltozásként lehessen ezeket jelenteni -, össze lehet vonni a 6. cikkben említett, az érintett létesítményre megállapított különleges biztosítéki rendelkezéseknek megfelelően.
(5) A készletváltozási jelentésekhez a készletváltozásokat magyarázó kommentárokat lehet csatolni.
13. cikk
Az anyagmérleg-jelentés és a tényleges leltárkészleti jegyzék
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások minden anyagmérleg-körzetre megküldik a Bizottságnak:
a)
A IV. mellékletben szereplő mintának megfelelő anyagmérleg-jelentést, amely kimutatja:
i.
a tényleges nyitókészletet;
ii.
a készletváltozásokat (először a növekedéseket, aztán a csökkenéseket);
iii.
a könyv szerinti zárókészletet;
iv.
a tényleges zárókészletet;
v.
a leltárkülönbözetet.
b)
Az V. mellékletben szereplő minta szerinti tényleges leltárkészleti jegyzéket, külön kimutatva az összes adagot.
Ezeket a jelentéseket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a tényleges leltár felvételének dátumától számított 30 napon belül kell benyújtani.
Az adott létesítményre vonatkozó, 6. cikkben hivatkozott eltérő különleges biztosítéki rendelkezések hiányában tényleges készletfelvételt kell végrehajtani minden naptári évben, és két egymást követő tényleges készletfelvétel közötti időszak nem lehet 14 hónapnál hosszabb.
14. cikk
Külön jelentések
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások külön jelentést nyújtanak be a Bizottság részére mindazon esetekben, amikor a 15. vagy 22. cikkben említett körülmények felmerülnek.
Az ilyen jelentésekben feltüntetendő információk típusa a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben van megadva.
A külön jelentéseket és azokat a további részleteket vagy magyarázatokat, amelyeket a Bizottság ezekkel a jelentésekkel kapcsolatban esetlegesen kér, haladéktalanul be kell nyújtani.
15. cikk
Rendkívüli események
Külön jelentést kell készíteni a következő esetekben:
a)
ha rendkívüli eseményből vagy körülményekből eredően úgy vélhető, hogy a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben az ezen esetekre meghatározott határértékeket meghaladó növekedés vagy csökkenés következett vagy következhetett be a nukleáris anyagok mennyiségében;
b)
ha az anyag körülhatárolása váratlanul olyan mértékben változott meg, amely a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben meghatározottól olyan mértékig eltér, hogy lehetővé válhat a nukleáris anyagok illetéktelen eltávolítása.
Ezeket a jelentéseket az érintett személyeknek és vállalkozásoknak haladéktalanul be kell nyújtani, amint tudomásukra jut bármilyen ilyen csökkenés vagy növekedés vagy az anyag körülhatárolásában bekövetkezett hirtelen változás, vagy bármely olyan tény, amelynek alapján úgy vélhető, hogy ilyen esemény bekövetkezhet. Az okokat is haladéktalanul jelenteni kell, amint ismertté válnak.
16. cikk
Nukleáris átalakulások bejelentése
A reaktorok vonatkozásában a nukleáris átalakulások számított adatait legkésőbb akkor kell bejelenteni, amikor a kiégett üzemanyagot elszállítják a reaktor anyagmérleg-körzetéből. Ezen kívül a nukleáris átalakulások nyilvántartásának és bejelentésének egyéb eljárásait is meg lehet határozni a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben.
17. cikk
Különleges biztosítéki kötelezettségek
(1) Valamely harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel kötött megállapodásban a Bizottság által vállalt különleges biztosítéki kötelezettségeket, hacsak az adott megállapodás másként nem rendeli, külön-külön fel kell tüntetni az alábbi értesítésekben:
a)
a 11. cikkben előírt könyv szerinti nyitóleltár;
b)
a 12. cikkben előírt készletváltozási jelentések, beleértve a könyv szerinti zárókészleteket is;
c)
a 13. cikkben előírt anyagmérleg-jelentések és tényleges leltárkészleti jegyzékek;
d)
a 20. és 21. cikkben előírt tervezett behozatalok és kivitelek.
Az ilyen elkülönített feltüntetés, kivéve, ha ezen megállapodások kifejezetten megtiltják, nem zárja ki eleve az anyagok fizikai keverését.
(2) Az (1) bekezdés nem érvényes a Közösségnek és a tagállamoknak a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel kötött megállapodásaira.
18. cikk
Nukleáris anyagok tömegegységei és kategóriái
(1) Az ebben a rendeletben említett értesítésekben a rendelet alá tartozó anyagok mennyiségét grammban kell kifejezni.
A vonatkozó anyagnyilvántartásokat grammban, vagy pedig kisebb egységekben kell vezetni. E nyilvántartásokat hitelt érdemlően és különösen a tagállamok jelenlegi gyakorlatának megfelelően kell vezetni.
Az értesítésekben a mennyiségeket a legközelebbi egységre lefelé lehet kerekíteni, amennyiben az első tizedes 0 és 4 között van, és felfelé lehet kerekíteni, amennyiben az első tizedes 5 és 9 között van.
(2) Amennyiben a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezések nem írnak elő mást, az értesítéseknek az alábbiakat kell tartalmazni:
a)
az urán, tórium, illetve plutónium elemek teljes tömegét, továbbá dúsított uránium esetén a hasadó izotópok teljes tömegét;
b)
a külön anyagmérleg-jelentéseket, valamint külön a soron hozott tételeket a készletváltozási jelentésekben és tényleges készletfelvételi jegyzékekben a nukleáris anyagok következő kategóriáira:
i.
szegényített urán;
ii.
természetes urán;
iii.
20 %-nál kisebb mértékben dúsított urán;
iv.
20 % vagy annál nagyobb mértékben dúsított urán;
v.
plutónium;
vi.
tórium.
19. cikk
Eltérések
(1) A különleges körülmények figyelembevétele érdekében, amelyek között a biztosítéki egyezmény hatálya alá tartozó anyagokat használnak fel vagy állítanak elő, a Bizottság írásban eltérést engedélyezhet a nukleáris anyagok gyártóinak és felhasználóinak a 10-18. cikkben előírt bejelentések formájára és gyakoriságára vonatkozó szabályoktól.
Az eltérés az érintett személyeknek vagy vállalkozásoknak a IX. mellékletben foglalt formanyomtatvány felhasználásával benyújtott kérésére adható meg.
Az eltérés csak olyan teljes anyagmérleg-körzetekre adható meg, amelyekben nem történik olyan nukleáris anyaggal együttes feldolgozás vagy tárolás, amelyre nem adható ki eltérés.
(2) A Bizottság olyan anyagmérleg-körzetre adhat meg eltérést, amely:
a)
az I-G. mellékletben megadottakkal összemérhető mennyiségű nukleáris anyaggal rendelkezik, és azt változatlan állapotban tartják hosszú időn keresztül;
b)
olyan szegényített uránnal, természetes uránnal vagy tóriummal rendelkezik, amelyet kizárólag nem-nukleáris tevékenységekhez használnak fel;
c)
olyan különleges hasadóanyagokkal rendelkezik, amelyeket grammnyi vagy kisebb mennyiségekben, beépített érzékelő komponensként használnak fel műszerekben;
d)
olyan plutóniummal rendelkezik, amelyben a Pu-238 izotóp koncentrációja meghaladja a 80 %-ot.
(3) Az eltérésben részesült személyek és vállalkozások minden év január 31-ig éves jelentést kötelesek küldeni a Bizottságnak a X. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával. E jelentésben az előző naptári év végi helyzetet kell ismertetni.
(4) Nukleáris anyag harmadik országba történő kivitele esetén az eltérésben részesült személyek és vállalkozások jelentést adnak a Bizottságnak legkésőbb 15 nappal annak a hónapnak a végétől számítva, amelyben a kivitelre sor került, a X. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával. E jelentésben fel kell tüntetni a kivitt nukleáris anyag mennyiségét, továbbá azt a megmaradt nukleáris anyagkészletet, amelyre az eltérés vonatkozik.
(5) Nukleáris anyag harmadik országból történő behozatala esetén az eltérésben részesült személyek és vállalkozások kérelmet intéznek a Bizottsághoz, hogy egészítse ki azon anyagok jegyzékét, amelyre az eltérés vonatkozik. A kérelmet azonnal, de legkésőbb 15 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak azt követően, hogy a személynek vagy vállalkozásnak tudomására jutott a szállítás dátuma, a IX. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával.
(6) A Bizottság a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben a jelentések formáját és gyakoriságát illetően egyéb külön kikötéseket is meghatározhat.
(7) Amennyiben az eltérés feltételei már nem teljesülnek, a Bizottság az eltérést visszavonja, azon érintett személy vagy vállalkozás tájékoztatásának kézhezvétele alapján, aki az eltérést kapta.
IV. FEJEZET
ÁLLAMOK KÖZÖTTI ÁTADÁSOK
20. cikk
Kivitelek és szállítások
(1) A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások előzetes értesítést küldenek a Bizottságnak, ha bármely nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot:
a)
ki akarnak vinni egy harmadik országba;
b)
szállítani akarnak egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamból egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamba;
c)
szállítani akarnak egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamból egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamba.
(2) Az előzetes értesítésre csak akkor van szükség:
a)
ha a szállítmány meghaladja az egy effektív kilogrammot;
vagy
b)
ha az adott létesítmény által ugyanabba az államba szállított teljes anyagmennyiség bármely összefüggő tizenkét hónap alatt meghaladhatja az egy effektív kilogrammot, még akkor is, ha egyetlen szállítmány tömege sem haladja meg az egy effektív kilogrammot.
(3) Ezt az értesítést a VI. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával a szállításról szóló szerződés aláírása után kell megtenni, de minden esetben kellő időben ahhoz, hogy legalább nyolc munkanappal az anyag szállításra való előkészítése előtt beérkezzen a Bizottsághoz.
(4) Ha ez a fizikai védelem szempontjából szükséges, az értesítés formájáról és benyújtásának módjáról külön meg lehet állapodni a Bizottsággal.
(5) A hulladékokban vagy ércekben lévő nukleáris anyagok kivitelére és feladására nem vonatkoznak az (1)-(4) bekezdés rendelkezései.
21. cikk
Behozatalok és átvételek
(1) A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások előzetes értesítést küldenek a Bizottságnak, ha bármely nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot:
a)
be akarnak hozni egy harmadik országból;
b)
fogadni akarnak egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamban egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamból;
c)
fogadni akarnak egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamban egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamból.
(2) Az előzetes értesítésre csak akkor van szükség:
a)
ha a szállítmány nagysága meghaladja az egy effektív kilogrammot;
vagy
b)
ha az adott létesítmény által ugyanabból az államból behozott összes anyagmennyiség bármely összefüggő tizenkét hónap alatt meghaladhatja az egy effektív kilogrammot, még akkor is, ha egyetlen szállítmány tömege sem haladja meg az egy effektív kilogrammot.
(3) Az értesítést a VII. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával az anyag várható beérkezését annyival megelőzően, de legkésőbb az átvétel időpontjában kell megtenni, hogy legalább öt munkanappal az anyag kicsomagolása előtt beérkezzen a Bizottsághoz.
(4) Ha ez a fizikai védelem szempontjából szükséges, az értesítés formájáról és benyújtásának módjáról külön meg lehet állapodni a Bizottsággal.
(5) A hulladékokban vagy ércekben lévő nukleáris anyagok kivitelére és feladására nem vonatkoznak az (1)-(4) bekezdés rendelkezései.
22. cikk
Elveszés vagy késedelem a szállítás alatt
A 20. és 21. cikk szerint értesítést adó személyek vagy vállalkozások egy a 14. cikkben előírtak szerinti külön jelentést nyújtanak be, amennyiben arról értesültek, hogy - kivételes körülmények vagy esemény folytán - a nukleáris anyag elveszett vagy vélhetően elveszett, vagy ha jelentős késedelem következett be a szállítás során.
23. cikk
Időpontváltozás közlése
Amennyiben a nukleáris anyagnak a 20. és 21. cikkben előírt értesítésekben megadott szállítás előtti becsomagolási, szállítási vagy kicsomagolási időpontjában változás állott be - de nem olyan, amely külön jelentés adását indokolná - ezt haladéktalanul közölni kell, megadva a módosított időpontokat, amennyiben azok ismeretesek.
V. FEJEZET
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
24. cikk
Érctermelők
(1) Minden személynek vagy vállalkozásnak, aki, illetve amely egy tagállam területén érckitermelést végez, be kell jelentenie az érckitermelés alapvető műszaki jellemzőit a Bizottságnak az I-J. mellékletben található kérdőív felhasználásával e rendelet hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül, és közölnie kell tevékenységi programját az 5. cikkel összhangban.
(2) A 7., 8. és 9. cikkben foglaltaktól eltérően, minden érckitermelést végző személy vagy vállalkozás nyilvántartást vezet, feltüntetve abban többek közt a kitermelt érc mennyiségét, annak átlagos urán és tórium tartalmát, valamint a bányában lévő kitermelhető érckészletet. A kimutatásoknak tartalmazniuk kell a szállítmányok adatait, minden esetben megadva a nevet, címzettet és a mennyiséget.
Ezeket a kimutatásokat legalább öt évig meg kell őrizni.
25. cikk
Ércszállítási/érckiviteli jelentések
A 10-18. cikkben foglaltaktól eltérően, az a személy vagy vállalat, aki, illetve amely harmadik országba ércet exportál, erről a VIII. mellékletben szereplő formanyomtatványnak megfelelően tájékoztatja a Bizottságot:
a)
az egyes bányákból feladott anyag mennyiségéről, az előző naptári évre vonatkozóan minden év január 31-ig;
és
b)
a harmadik országokba irányuló kivitelekről, legkésőbb a feladás napján.
26. cikk
Fuvarozók és átmeneti tárolási ügynökök
Minden személy vagy vállalkozás, aki vagy amely nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagokat szállít, vagy szállítás közben ideiglenesen tárol a tagállamok területén, csak megfelelően aláírt és keltezett elismervény ellenében veheti át, illetve adhatja át ezeket. Ez az elismervény tartalmazza az anyagokat átadó és fogadó fél nevét, a szállított anyagok mennyiségét, valamint fajtáját, formáját és összetételét.
Amennyiben ez a fizikai védelem érdekében szükséges, a szállított anyagok leírása helyettesíthető a szállítmány alkalmas azonosítóival. Az ilyen azonosítóknak nyomon követhetőknek kell lenniük a 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek és vállalkozások által vezetett nyilvántartások számára.
Ezeket a nyilvántartásokat a szerződő feleknek legalább öt évig meg kell őrizniük.
27. cikk
Helyettesítő nyilvántartások fuvarozók és átmeneti tárolási ügynökök számára
Az említett személyek vagy vállalkozások által azon jogszabályoknak megfelelően készített nyilvántartásai, amelyek azoknak a tagállamoknak a területén vonatkoznak rájuk, ahol működnek, helyettesíthetik a 26. cikkben említett nyilvántartásokat, feltéve, hogy ezek tartalmazzák az említett cikkben előírt összes információt.
28. cikk
Közvetítők
Nukleáris anyagokkal való ellátásra irányuló szerződés megkötésében részt vevő közvetítőknek, mint pl. meghatalmazott ügynököknek, közvetítőknek vagy bizományosoknak, a szerződés lejárta után még legalább öt évig meg kell őrizni az általuk vagy nevükben bonyolított ügylettel kapcsolatos valamennyi dokumentumot. Ezeknek a dokumentumoknak tartalmazniuk kell a szerződő felek nevét, a szerződés keltét, az anyagok mennyiségét, kategóriáját, formáját és összetételét, valamint származási és rendeltetési helyét.
29. cikk
Információk és adatok továbbítása
A Bizottság az e rendelet alapján szerzett információkat és adatokat továbbíthatja a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek.
30. cikk
Nyitó hulladékkészlet-jegyzék és nyilvántartások
(1) A 11. cikkben foglaltaktól eltérően, minden személy vagy vállalkozás, aki, vagy amely olyan nukleáris anyagot kezel vagy tárol, amely korábban visszatartott vagy kondicionált hulladékként került bejelentésre, egy kategóriánkénti nyitó készletjegyzéket nyújt be a Bizottságnak az összes nukleáris anyagról e rendelet hatályba lépésétől számított 120 napon belül.
(2) Minden személy vagy vállalkozás, aki, vagy amely olyan nukleáris anyagot kezel vagy tárol, amely korábban visszatartott vagy kondicionált hulladékként került bejelentésre, nyilvántartást vezet erről.
A korábban visszatartott hulladékként bejelentett anyagok vonatkozásában a 7-11., 13. és 17. cikk (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően, a korábban kondicionált hulladékként bejelentett anyagok vonatkozásában pedig a 7-13. és 17. cikkben foglaltaktól eltérően, ezeknek a kimutatásoknak az alábbiakat kell tartalmazni:
a)
a nukleáris anyag mennyiségében és összetételében bekövetkező változások meghatározásához használt üzemeltetési adatok;
b)
egy készletjegyzék, amelyet évente, a tényleges készletfelvételt követően aktualizálni kell;
c)
annak a műveletsornak a leírása, amelyet a tényleges leltározás előkészítéséhez és felvételéhez végeztek annak érdekében, hogy biztosítsák a leltár helyességét és teljességét;
d)
azoknak az intézkedéseknek a leírása, amelyeket az esetlegesen előforduló véletlen vagy nem mért veszteség okának és nagyságrendjének meghatározása érdekében hoztak;
e)
valamennyi készletváltozás, hogy kérelem esetén meg lehessen állapítani a könyv szerinti készletet.
A visszatartott hulladék feldolgozásával kapcsolatos jelentési követelményeket a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben kell megadni.
31. cikk
Hulladékok feldolgozása
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások előzetes értesítést adnak a Bizottságnak minden olyan anyag feldolgozási kampányáról, amely korábban visszatartott vagy kondicionált hulladékként került bejelentésre, kivéve az elem-szétválasztás nélküli újracsomagolást vagy további kondicionálást.
Ennek a XII. mellékletben található formanyomtatvány felhasználásával készülő értesítésnek a következőkről kell információkat tartalmaznia: plutónium, erősen dúsított urán és urán-233 adagonkénti mennyisége, a forma (üveg, erősen aktív folyadék stb.), a kampány várható időtartama, továbbá az anyag feltalálási helye a kampány előtt és után. Ezt az értesítést a kampány megkezdését legalább 200 nappal megelőzően kell megküldeni a Bizottságnak.
32. cikk
Kondicionált hulladékok átszállítása
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások legkésőbb minden év január 31-ig a következő éves jelentéseket nyújtják be:
a)
a tagállamok területén lévő vagy azon kívüli létesítménybe irányuló kondicionált hulladékszállítmányok vagy kivitelek, a XIII. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával;
b)
anyagmérleg-körzet kóddal nem rendelkező vagy a tagállamok területén kívüli létesítményből érkezett szállítmányok vagy behozatalok, a XIV. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával;
c)
a plutóniumot, erősen dúsított uránt vagy urán-233-at tartalmazó kondicionált hulladékok helyében bekövetkezett változások, a XV. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával.
33. cikk
Nemzetközi kötelezettségek
Az ebben a rendeletben és különösen ennek 3. cikke (2) bekezdésében, 31. cikkében és 32. cikk c) pontjában foglalt rendelkezéseket a Közösségnek és a nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamok kötelezettségeivel összehangolva kell alkalmazni, az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv értelmében.
VI. FEJEZET
NUKLEÁRIS FEGYVERREL RENDELKEZŐ TAGÁLLAMOK TERÜLETÉN ALKALMAZANDÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
34. cikk
Nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamokra vonatkozó különös rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem vonatkozik:
a)
olyan létesítményekre, illetve létesítmény-részekre, amelyek védelmi igények kielégítésére szolgálnak, és amelyek egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam területén találhatók;
vagy
b)
olyan nukleáris anyagokra, amelyek az adott nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam védelmi igényeinek kielégítésére szolgálnak.
(2) Olyan nukleáris anyagok, létesítmények, illetve létesítmény-részek vonatkozásában, amelyek alkalmasak lehetnek védelmi igények kielégítésére, és egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam területén találhatók, e rendelet alkalmazásának mértékét és az e rendelet által előírt eljárásokat a Bizottság határozza meg az érintett tagállamokkal folytatott konzultációval és azokkal egyetértésben, figyelembe véve a Szerződés 84. cikkének második bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak ellenére:
a)
a 3. cikk (1) bekezdésében, a 4. cikkben és a 6. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazandók azokra a létesítményekre, illetve létesítmény-részekre, amelyek bizonyos időszakokban kizárólag védelmi célokra is alkalmas nukleáris anyagokkal üzemelnek, de más időszakokban kizárólag polgári célú nukleáris anyagokkal üzemelnek;
b)
a 3. cikk (1) bekezdésében, a 4. cikkben és a 6. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazandók - a nemzetbiztonsági okokból indokolt kivételekkel - azokra a létesítményekre vagy létesítmény-részekre, amelyekbe a bejutást ilyen okok miatt korlátozhatják, de amelyekben egymással párhuzamosan folyik polgári célú, illetve védelmi célokra is alkalmas nukleáris anyagok termelése, kezelése, szétválasztása, újrafeldolgozása, vagy egyéb módon történő felhasználása;
c)
a 2. és 5. cikk, 7-32. cikk, e cikk (1) és (2) bekezdésében és a 35., 36., 37. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazandók minden olyan polgári célú nukleáris anyagra, amely e bekezdés a) és b) pontjában említett létesítményekben vagy létesítmény-részekben található;
d)
a 3. cikk (2) bekezdésében, a 31. cikkben és a 32. cikk c) pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamok területén.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
35. cikk
Az adatok bizalmas kezelése
A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozatban szereplő biztonságról szóló bizottsági rendelkezések érvényesek - az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 24. cikkének végrehajtásáról szóló 3. sz. rendelet sérelme nélkül - a Bizottság által e rendelet értelmében megszerzett adatokra, ismeretekre és dokumentumokra.
Az adatszolgáltatás biztonságáról a Bizottság és az érintett személy, vállalkozás vagy szervezet közösen állapodnak meg, és annak összhangban kell lennie a tagállamnak az ilyen adatszolgáltatás biztonságára vonatkozó követelményeivel.
36. cikk
A Közösségen kívülről ellenőrzött létesítmények
Olyan létesítményeknél, amelyeket egy Közösségen kívül letelepedett személy vagy vállalkozás irányít, az e rendelet által előírt kötelezettségeket a létesítmény helyi vezetésének kell teljesítenie.
37. cikk
Iránymutatások
E rendelet alkalmazásával kapcsolatosan a Bizottság ajánlás formájában iránymutatásokat fogad el és tesz közzé, és ezeket a szerzett tapasztalatokra figyelemmel aktualizálja, a tagállamokkal folytatott szoros konzultációk útján és az érdekelt felek észrevételeinek figyelembevételével.
38. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 3227/76/Euratom rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozások az e rendeletre való hivatkozásoknak értendők.
39. cikk
Átmeneti időszak
A Bizottság felmentést adhat a III., IV. és V. mellékletben szereplő jelentési formanyomtatványok használatának kötelezettsége alól. A felmentés az olyan személyekre vagy vállalkozásokra alkalmazható, akik vagy amelyek a 3227/76/Euratom rendelet II., III. és IV. melléklete szerinti formanyomtatványokat használják e rendelet hatályba lépésének napján. A felmentés legfeljebb öt évre terjedhet ki ettől a naptól számítva.
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében hivatkozott személyek vagy vállalkozások e rendelet hatályba lépésének napjától számított három éven belül értesítik a Bizottságot arról, hogy mely naptól kezdődően kívánják a III., IV., és V. mellékletben szereplő jelentési formanyomtatványokat alkalmazni. Megfelelően indokolt kérelem és egy végrehajtási program bemutatása alapján a Bizottság, esetenkénti elbírálással, ezt az időszakot legfeljebb két évvel meghosszabbíthatja.
40. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészben kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. február 8-án.