A BIZOTTSÁG 889/2008/EK RENDELETE
(2008. szeptember 5.)
az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 834/2007/EK rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke második bekezdésére, 12. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (2) bekezdésére, 16. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, 17. cikke (2) bekezdésére, 18. cikke (5) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 21. cikke (2) bekezdésére, 22. cikke (1) bekezdésére, 24. cikke (3) bekezdésére, 25. cikke (3) bekezdésére, 26. cikkére, 28. cikke (6) bekezdésére, 29. cikke (3) bekezdésére, 38. cikke a), b), c) és e) pontjára, valamint 40. cikkére,
mivel:
(1)
A 834/2007/EK rendelet és különösen annak III., IV. és V. címe rögzíti az ökológiai termelésre, címkézésre és ellenőrzésre vonatkozó alapkövetelményeket a növénytermesztési és az állattenyésztési ágazatban. Az említett követelmények végrehajtásának részletes szabályait rögzíteni kell.
(2)
A közösségi szinten élelmiszerként vagy takarmányként hasznosított meghatározott állatfajokra, ökológiai akvakultúrára, tengeri algára és élesztőkre vonatkozó új részletes termelési szabályok kialakítása több időt igényel, ezért egy későbbi eljárás során kerülnek kidolgozásra. Ezért helyénvaló az említett termékek kivétele e rendelet hatálya alól. Mindazonáltal bizonyos állatfajok, akvakultúrából származó termékek és tengeri algák tekintetében az adott termékekre a 834/2007/EK rendelet 42. cikkével összhangban, értelemszerűen alkalmazni kell a termelésre, az ellenőrzésre és a címkézésre vonatkozó közösségi szabályokat.
(3)
A félreérthetőség elkerülése, valamint az ökológiai termelésre vonatkozó szabályok egységes alkalmazása érdekében néhány fogalmat rögzíteni kell.
(4)
Az ökológiai növénytermesztés a növényeknek elsősorban a talaj ökoszisztémáján keresztül történő táplálásán alapul. Ezért a hidroponikus művelés, amelynek során a növények gyökere oldott ásványi és tápanyagokat tartalmazó semleges tápközegben fejlődik, nem engedhető meg.
(5)
Az ökológiai növénytermesztés különböző művelési módokat foglal magában a lassan oldódó trágyák és talajjavító szerek korlátozott használata mellett, ezért az említett művelési módokat részletesebben meg kell határozni. Különösen, egyes nem szintetikus termékek alkalmazásának feltételeit kell rögzíteni.
(6)
Jelentősen korlátozni kell az olyan peszticidek használatát, amelyek környezetkárosító hatásúak, vagy szermaradékok jelenlétét okozhatják a mezőgazdasági termékekben. A kártevőkkel, a betegségekkel és a gyomokkal szembeni védekezésnél előnyben kell részesíteni a megelőző intézkedéseket. Rögzíteni kell továbbá egyes növényvédő szerek alkalmazásának feltételeit.
(7)
A 2092/91/EGK tanácsi rendelet (2) az ökológiai gazdálkodás elősegítése érdekében megengedte egyes növényvédő szerek, trágyák, talajjavító szerek, valamint bizonyos nem szerves takarmányok, takarmány-adalékanyagok, és technológiai segédanyagok, valamint egyes tisztító- és fertőtlenítőszerek pontosan meghatározott körülmények között történő használatát. Az ökológiai gazdálkodás folyamatosságának biztosítása érdekében a szóban forgó termékek és anyagok használatát a 834/2007/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő rendelkezésekkel összhangban továbbra is meg kell engedni. Ezenfelül, az egyértelműség kedvéért, helyénvaló e rendelet mellékleteiben felsorolni a 2092/91/EGK rendelet alapján engedélyezett termékeket és anyagokat. Az említett listákat a későbbiekben egyéb jogalapon, nevezetesen a 834/2007/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján más termékekkel és anyagokkal is ki lehet egészíteni. Ezért a listában egy megfelelő szimbólummal minden termék- és anyagkategória eltérő státuszát jelezni kell.
(8)
Az ökológiai gazdálkodás holisztikus megközelítése megkívánja a földterülethez kötődő állattartást, ahol a létrejött trágyát tápanyagként felhasználják a növénytermesztésben. Mivel az állattartás mindig együtt jár a mezőgazdasági földterületek kezelésével is, helyénvaló jogszabályban megtiltani a földterület nélküli állattartást. Az ökológiai állattartás során a tenyésztett fajták kiválasztásakor figyelembe kell venni a helyi viszonyokhoz való alkalmazkodási képességüket és életképességüket, valamint a betegségekkel szembeni ellenálló képességüket, továbbá ösztönözni kell a biológiai sokféleség növelését.
(9)
Bizonyos körülmények között a gazdasági szereplők nehézségekbe ütközhetnek az ökológiai tenyészállatok korlátozott génállományból történő beszerzésekor, ami akadályozza az ágazat fejlődését. Ezért biztosítani kell annak lehetőségét, hogy korlátozott számban nem ökológiai állatokat is bevihessenek a gazdaságokba tenyésztés céljából.
(10)
Az ökológiai állattartás során gondoskodni kell az állatok sajátos magatartási igényeinek kielégítéséről. Ebben a tekintetben az elhelyezésnek valamennyi állatfaj esetében meg kell felelnie az érintett állatok igényeinek a szellőzés, fény, tér és kényelem tekintetében, és megfelelő nagyságú területet kell biztosítani annak érdekében, hogy minden állat szabadon mozoghasson, és kifejleszthesse természetes társas viselkedését. Rögzíteni kell az egyes állatfajokra - ideértve a méheket is - vonatkozó speciális elhelyezési feltételeket és tenyésztési módokat. Ezeknek a speciális elhelyezési feltételeknek biztosítaniuk kell az állatok magas szintű jóllétét, ami az ökológiai állattartásban elsődleges fontosságú, ezért ezek a feltételek a Közösség általános állatjólléti követelményeinél szigorúbbak lehetnek. Az ökológiai állattartás során meg kell akadályozni a baromfi túlságosan gyors ütemű nevelését. Ezért az intenzív nevelési módszerek elkerülése érdekében különös szabályokat kell meghatározni. Különösen elő kell írni, hogy a baromfit vagy addig kell nevelni, amíg el nem ér egy minimális kort, vagy pedig lassan fejlődő baromfifajtából kell származnia annak érdekében, hogy az intenzív tartási módszerek alkalmazására semmi ne ösztönözzön.
(11)
A lehető legtöbb esetben - ha az időjárási viszonyok lehetővé teszik - az állatállomány számára állandó hozzáférést kell biztosítani a legeléshez szükséges szabad területekhez, amelyet alapvetően megfelelő forgó rendszerben kell megszervezni.
(12)
A természeti erőforrások (például: a talaj és a víz) tápanyagokkal történő szennyezésének megelőzése érdekében meg kell határozni, hogy hektáronként legfeljebb mennyi trágya használható, illetve mekkora állatállomány tartható hektáronként. A határértéket a trágya nitrogéntartalma alapján kell megállapítani.
(13)
Az állatoknak stresszt, ártalmat, megbetegedést vagy szenvedést okozó csonkításokat meg kell tiltani. Mindazonáltal a bizonyos termelési módokhoz elengedhetetlen és az állatok, valamint az emberek biztonsága érdekében szükséges speciális műveletek korlátozottan megengedhetők.
(14)
Az állatokat lehetőleg saját gazdaságból származó, az ökológiai gazdálkodás szabályainak megfelelő zöld- és egyéb takarmánnyal, illetve tápanyagokkal kell takarmányozni, figyelembe véve élettani szükségleteiket. Ezenkívül pontosan meghatározott körülmények között az állatállomány alapvető táplálkozási igényeiről való gondoskodás érdekében bizonyos ásványi anyagok, nyomelemek és vitaminok alkalmazása is szükségessé válhat.
(15)
Mivel az ökológiai tartású kérődzők esetében az éghajlat és az elérhető tápanyagforrások tekintetében fennálló regionális különbségek miatt továbbra is eltérő mértékben valósul meg a szükséges A-, D- és E-vitamin takarmány útján történő bevitele, e kérődzők vonatkozásában engedélyezni kell az említett vitaminok alkalmazását.
(16)
Az állategészségügynek elsősorban a betegségek megelőzésén kell alapulnia. Ezenfelül speciális tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket is alkalmazni kell.
(17)
A kémiai úton előállított allopátiás gyógyászati készítmények megelőző használata nem engedélyezett az ökológiai gazdálkodásban. Ugyanakkor, ha egy állat betegsége vagy sérülése azonnali kezelést tesz szükségessé, a kémiailag előállított allopátiás gyógykészítmények használatát szigorúan a szükséges mértékre kell korlátozni. Az ökológiai termelés egységességének a fogyasztók számára történő biztosítása érdekében lehetővé kell tenni egyes korlátozó intézkedések alkalmazását, például a kémiailag előállított allopátiás gyógykészítmények használatát követő várakozási idő megkétszerezését.
(18)
A méhészetre vonatkozóan külön szabályokat kell megállapítani a betegségek megelőzését és az állat-egészségügyi kezelést illetően.
(19)
Gondoskodni kell arról, hogy az élelmiszert vagy takarmányt előállító gazdasági szereplők vegyék figyelembe a kritikus feldolgozási lépések szisztematikus azonosításán alapuló megfelelő eljárásokat annak érdekében, hogy az előállított feldolgozott termékek megfeleljenek az ökológiai termelés szabályainak.
(20)
Bizonyos nem ökológiai termékekre és anyagokra annak érdekében van szükség, hogy biztosítsák egyes feldolgozott ökológiai élelmiszerek és takarmányok előállítását. A borfeldolgozásra vonatkozó szabályok közösségi szintű harmonizációja több időt igényel. Ezért az említett termékeket ki kell zárni a borfeldolgozásból mindaddig, amíg egy későbbi eljárás során a speciális szabályokat kidolgozzák.
(21)
A 2092/91/EGK rendelet az ökológiai élelmiszer előállítása érdekében megengedte bizonyos nem mezőgazdasági eredetű alapanyagok, egyes élelmiszer-technológiai segédanyagok és bizonyos mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai eredetű alapanyagok pontosan meghatározott körülmények között történő használatát. Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ökológiai gazdálkodás folyamatosságát, a szóban forgó termékeket és anyagokat a 834/2007/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel összhangban továbbra is meg kell engedni. Ezenfelül, az egyértelműség érdekében helyénvaló e rendelet mellékleteiben felsorolni a 2092/91/EGK rendelet alapján engedélyezett termékeket és anyagokat. A későbbiekben egyéb jogalapon, különösen a 834/2007/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján más termékekkel és anyagokkal is ki lehet egészíteni az említett listákat. Ezért a listában egy megfelelő szimbólummal minden termék- és anyagkategória eltérő státuszát jelezni kell.
(22)
Meghatározott körülmények között az ökológiai és a nem ökológiai termelésből származó termékek egyidejűleg is begyűjthetők és szállíthatók. Külön rendelkezéseket kell hozni az ökológiai és a nem ökológiai termékek kezelése során azok megfelelő elkülönítése és összekeveredésük megelőzése érdekében.
(23)
Az ökológiai termelésre történő áttérés meghatározott átállási időszakokat tesz szükségessé a felhasznált eszközök tekintetében. A korábbi gazdálkodástól függően speciális időszakokat kell meghatározni a különböző termelési ágazatokra vonatkozóan.
(24)
A 834/2007/EK rendelet 22. cikke szerint rögzíteni kell az említett cikkben szereplő kivételek alkalmazásának speciális feltételeit. A feltételeket az ökológiai tartású állatok, a takarmány, a méhviasz, a vetőmagok és burgonya vetőgumók, valamint az ökológiai eredetű alapanyagok beszerezhetetlenségére, továbbá az állattartáshoz kapcsolódó speciális problémákra, valamint a katasztrófahelyzetekre tekintettel kell meghatározni.
(25)
A mezőgazdasági termelés földrajzi és strukturális különbségei, valamint az éghajlati korlátok egyes régiókban akadályozhatják az ökológiai termelés fejlődését, ezért bizonyos gyakorlatokat illetően kivételeket kell tenni az állattartáshoz kapcsolódó épületek és berendezések sajátosságai tekintetében. Így pontosan meghatározott körülmények között engedélyezni kell az állatok kötött tartását azokban a gazdaságokban, amelyek földrajzi fekvésük és az adott szerkezeti korlátaik miatt (különös tekintettel a hegyvidéki területekre) kisméretűek, azonban csak olyan helyen, ahol nincs rá mód, hogy az állatállományt a viselkedési igényeiknek megfelelően csoportokban tartsák.
(26)
A kialakulóban lévő ökológiai állattenyésztési ágazat fejlődésének biztosítása érdekében a 2092/91/EGK rendelet több ideiglenes eltérést engedélyezett az állatok kötött tartása, elhelyezése és állománysűrűsége tekintetében. Ezeket az eltéréseket átmenetileg - a lejáratukig - fenn kell tartani az ökológiai állattenyésztési ágazat egységességének megőrzése érdekében.
(27)
Tekintettel az ökológiai méhészeti ágazat által végzett beporzás jelentőségére, lehetővé kell tenni azokat a kivételeket, amelyek megengedik az ökológiai és a nem ökológiai méhészeti egységek egy gazdaságon belül történő párhuzamos fenntartását.
(28)
Bizonyos körülmények között a gazdálkodók nehézségekbe ütközhetnek az ökológiai tartású állatok és az ökológiai takarmány beszerzésének biztosítása terén, ezért korlátozott mértékben engedélyezni kell a nem ökológiai termelésű alapanyagok korlátozott mennyiségben történő használatát.
(29)
Az ökológiai termelésben részt vevő termelők törekedtek az ökológiai vetőmagok és vegetatív szaporítóanyagok előállításának fejlesztésére annak érdekében, hogy kialakuljon az olyan növényfajok fajtáinak széles választéka, amelyből elérhetők az ökológiai vetőmagok és vegetatív szaporítóanyagok. Jelenleg azonban számos faj tekintetében nem áll rendelkezésre elegendő ökológiai vetőmag és vegetatív szaporítóanyag, így ezekben az esetekben a nem ökológiai vetőmagok és vegetatív szaporítóanyagok használatát meg kell engedni.
(30)
Annak érdekében, hogy a termelők hozzá tudjanak férni az ökológiai vetőmagokhoz és burgonya vetőgumókhoz, minden tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy összeállítsák azon fajták adatbázisát, amelyek tekintetében ökológiai vetőmagok és burgonya vetőgumók rendelkezésre állnak a piacon.
(31)
A felnőtt szarvasmarhafélék tartása veszélyes lehet az állattartóra és az állatokkal foglalkozó más személyekre nézve. Ezért rendelkezést kell hozni a kivételek lehetővé tétele érdekében az emlősállatok - különösen a szarvasmarhafélék - végső hizlalási szakasza során.
(32)
A katasztrófahelyzetek, illetve a széles körben elterjedt állat- vagy növénybetegségek komoly hatással lehetnek az érintett régiókban folyó ökológiai termelésre. Megfelelő intézkedéseket kell hozni a gazdálkodás fenntartása vagy esetleges újrakezdése érdekében. Ezért a nem ökológiai tartású állatok vagy nem ökológiai takarmányok korlátozott ideig történő alkalmazására lehetőséget kell adni az érintett területeken.
(33)
A 834/2007/EK rendelet 24. cikkének (3) bekezdése és 25. cikkének (3) bekezdése szerint meg kell határozni a közösségi logó megjelenítésére, tartalmára, méretére és megjelenésére vonatkozó különös követelményeket, valamint az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet kódszámának és a mezőgazdasági termék származási helyét jelző kód megjelenítésére és tartalmára vonatkozó különleges követelményeket.
(34)
A 834/2007/EK rendelet 26. cikke szerint meg kell állapítani az ökológiai takarmány címkézésének különleges feltételeit, figyelembe véve a takarmányok sokféleségét és összetételét, valamint a takarmányokra vonatkozó horizontális címkézési rendelkezéseket.
(35)
A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten (3) alapuló ellenőrzési rendszeren felül egyedi ellenőrzési intézkedéseket is meg kell határozni. Ez különösen az ökológiai termékek előállításának, előkészítésének és forgalmazásának valamennyi szakaszára vonatkozó részletes követelményeket érinti.
(36)
A Bizottságnak szánt tagállami információszolgáltatásnak lehetővé kell tennie, hogy a Bizottság a hozzá eljuttatott információkat közvetlenül és a lehető leghatékonyabban használhassa fel a statisztikai adatok és a referenciaadatok kezeléséhez. E célkitűzés érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti viszonylatban az információ rendelkezésre bocsátása és közlése mindig elektronikus úton vagy digitális formában történjék.
(37)
A Bizottság és a tagállamok közötti információ- és dokumentumcsere, valamint a tagállami információk Bizottság részére történő rendelkezésre bocsátása és közlése általában elektronikus vagy digitális formában történik. Az ökológiai termelési szabályok szerinti információcsere módjának fejlesztése, valamint felhasználásuk kiterjesztése érdekében a meglévő számítógépes rendszereket át kell alakítani, vagy újakat kell üzembe helyezni. Helyénvaló előírni, hogy ezeket a feladatokat a Bizottság lássa el, és hogy végrehajtásuk előtt a tagállamok értesítést kapjanak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság közvetítésével.
(38)
A vonatkozó jogszabályok vagy az irányítási szükségletek változásával gyakran szükségessé válik az említett számítógépes rendszerekkel történő információkezelés feltételeinek, valamint azon dokumentumok formai és tartalmi követelményeinek, kiigazítása amelyeket a 834/2007/EK rendelet értelmében közölni kell a Bizottsággal. Szükség van továbbá arra, hogy a tagállamok által benyújtandó dokumentumok megjelenése egységes legyen. A fenti célkitűzések elérése, valamint az eljárások egyszerűsítése és az érintett számítógépes rendszerek azonnali működőképessége érdekében a dokumentumok formájának és tartalmának meghatározásánál azokra a formanyomtatványokra és kérdőívekre célszerű támaszkodni, amelyeknek a kiigazítását és aktualizálását helyénvaló a Bizottságnak végeznie, az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság tájékoztatását követően.
(39)
A folyamatos ökológiai termelés veszélyeztetésének elkerülésére átmeneti intézkedéseket kell meghatározni a 2092/91/EGK rendelet egyes rendelkezései vonatkozásában.
(40)
Hatályon kívül kell helyezni, és egy új rendelettel kell felváltani a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendelet VI. melléklete tartalmának meghatározásáról, továbbá az 5. cikke (4) bekezdésében foglalt rendelkezések végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. január 29-i 207/93/EGK bizottsági rendeletet (4), a 2092/91/EGK tanácsi rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt eltérés egyes vetőmag- és vegetatív szaporítóanyagfajták tekintetében történő fenntartásáról, valamint az eltéréshez kapcsolódó eljárási szabályok és kritériumok megállapításáról szóló, 2003. augusztus 14-i 1452/2003/EK bizottság rendeletet (5); valamint a takarmányok, az összetett takarmányok és a takarmány-alapanyagok ökológiai termelési módszerével kapcsolatos címkézési követelményekről és a 2092/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2003. február 5-i 223/2003/EK bizottsági rendeletet (6).
(41)
A 834/2007/EK rendelet 2009. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyezte a 2092/91/EGK rendeletet. Számos rendelkezése kisebb kiigazítást követően azonban továbbra is alkalmazandó, ezért ezeket e rendelet keretei közé kell foglalni. Az egyértelműség kedvéért meg kell határozni a 2092/91/EGK rendelet és az e rendelet közötti megfeleltetést.
(42)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
Tartalom
I. cím
Bevezető rendelkezések
II. cím
A termékek előállítására, feldolgozására, csomagolására, szállítására és tárolására vonatkozó szabályok
1. fejezet
Növénytermesztés
2. fejezet
Állattartás
1. szakasz
Az állatok származása
2. szakasz
Az állatállomány elhelyezésének és tartásának gyakorlata
3. szakasz
Takarmányozás
4. szakasz
Állat-egészségügyi kezelés
3. fejezet
Feldolgozott termékek
4. fejezet
A termékek csomagolása, szállítása és tárolása
5. fejezet
Az átállás szabályai
6. fejezet
Kivételes termelési szabályok
1. szakasz
Éghajlati, földrajzi vagy strukturális kötöttségek
2. szakasz
A források ökológiai formában nem állnak rendelkezésre
3. szakasz
Az állattartás egyedi problémái
4. szakasz
Katasztrófahelyzetek
7. fejezet
Vetőmag-adatbázis
III. cím
Címkézés
1. fejezet
Közösségi logó
2. fejezet
A takarmányok címkézésére vonatkozó egyedi előírások
3. fejezet
Egyéb egyedi címkézési előírások
IV. cím
Ellenőrzés
1. fejezet
Minimális ellenőrzési intézkedések
2. fejezet
A növények és növényi termékek ellenőrzésének követelményei
3. fejezet
Az állatok és állati termékek ellenőrzésének követelményei
4. fejezet
A termékek előkészítésének ellenőrzésére vonatkozó előírások
5. fejezet
Az import ellenőrzésére vonatkozó előírások
6. fejezet
Ellenőrzési előírások alvállalkozókkal dolgozó termelőegységek esetében
7. fejezet
A takarmány-előállítással foglalkozó termelőegységek ellenőrzésére vonatkozó előírások
8. fejezet
Jogsértések és információcsere
V. cím
Információszolgáltatás, átmeneti és záró rendelkezések
1. fejezet
Információszolgáltatás a Bizottság részére
2. fejezet
Átmeneti és záró rendelkezések
I. RÉSZ
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet megállapítja az ökológiai termelés, címkézés és ellenőrzés különleges szabályait a 834/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett termékek vonatkozásában.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki az alábbi termékekre:
a)
akvakultúrából származó termékek;
b)
tengeri alga;
c)
a 7. cikkben nem említett állatfajok;
d)
élelmiszerként vagy takarmányként használt élesztők.
Ugyanakkor a II., a III. és a IV. cím értelemszerűen addig alkalmazandó az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett termékekre, amíg a 834/2007/EK rendelet alapján ki nem dolgozzák a rájuk vonatkozó részletes termelési szabályokat.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 834/2007/EK irányelv 2. cikkében meghatározott fogalommeghatározásokon kívül az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a)
„nem ökológiai”: minden, ami nem a 834/2007/EK rendelet és az e rendelet szerinti termelésből származik, illetve nem kapcsolatos ilyen termeléssel;
b)
„állatgyógyászati készítmények”: minden olyan termék, amelyet az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló 2001/82/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (7) 1. cikkének 2. pontja meghatároz;
c)
„importőr”: az a Közösségen belüli természetes vagy jogi személy, amely a szállítmányt a Közösségben szabad forgalomba bocsátás céljából személyesen vagy képviselője útján bemutatja;
d)
„első címzett”: az a természetes vagy jogi személy, amely részére a behozott szállítmányt szállítják, és aki további feldolgozás és/vagy forgalmazás céljából a szállítmányt átveszi;
e)
„gazdaság”: az azonos irányítás alatt működő, mezőgazdasági termékek előállítása céljából üzemeltetett összes termelőegység;
f)
„termelőegység”: egy termelési ágazatban használatos valamennyi eszköz, mint például a termelésre használt létesítmények, a mezőgazdasági parcellák, a legelők, a szabadtéri területek, az állattartó épületek, a takarmány tárolására szolgáló helyiségek, növényi termékek, állati termékek, nyersanyagok és bármilyen más, a szóban forgó termelési ágazat szempontjából felmerülő forrás;
g)
„hidroponikus termesztés”: a növénytermesztés azon módja, amikor a növények kizárólag ásványi tápoldatban vagy semleges tápközegben gyökereznek, például: perlitben, salakban vagy kőzetgyapotban, amelyekhez tápoldatot adtak;
h)
„állat-egészségügyi kezelés”: meghatározott betegség alkalmi előfordulásához kapcsolódó valamennyi gyógyító vagy megelőző kezelés;
i)
„átállási takarmány”: minden olyan takarmány, amelyet az ökológiai termelésre való átállási időszak alatt termelnek, kivéve azokat, amelyeket az átállásnak a 834/2007/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerinti kezdetétől számított 12 hónap alatt takarítottak be.
II. CÍM
AZ ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁRA, FELDOLGOZÁSÁRA, CSOMAGOLÁSÁRA, SZÁLLÍTÁSÁRA ÉS TÁROLÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
1. FEJEZET
Növénytermesztés
3. cikk
Talajerő-gazdálkodás és tápanyag-utánpótlás
(1) Ha a növények tápanyagigényét a 834/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt intézkedésekkel nem lehet kielégíteni, kizárólag az e rendelet I. mellékletében szereplő tápanyag-utánpótló és talajjavító szerek használhatók az ökológiai termelésben és csakis a szükséges mértékben. A gazdasági szereplők kötelesek dokumentációs bizonyítékokkal igazolni a termék használatának szükségességét.
(2) Egy gazdaságban használt állati trágya összes mennyisége - a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelvben (8) meghatározottak szerint - nem haladhatja meg az évi 170 kg nitrogénmennyiséget a használt mezőgazdasági terület egy hektárára vetítve. Ez a korlátozás kizárólag az istállótrágyára, a szárított istállótrágyára, a szárított baromfitrágyára és a komposztált állati ürülékre vonatkozik, ideértve a baromfitrágyát, a komposztált istállótrágyát és a folyékony állati ürüléket is.
(3) Az ökológiai termelést folytató gazdaságok írásbeli együttműködési megállapodásokat kizárólag az e rendelet rendelkezéseinek megfelelő más gazdaságokkal és vállalkozásokkal köthetnek, azzal a szándékkal, hogy az ökológiai termelésből származó többlet trágyát elhelyezzék. A (2) bekezdésben meghatározott felső határértéket az együttműködésben részt vevő összes ökológiai gazdálkodást folytató termelőegység alapján kell kiszámítani.
(4) Megfelelő mikroorganizmus-készítmények is alkalmazhatók a talaj általános állapotának vagy a talaj, illetve a növények tápanyagellátásának javítása céljából.
(5) Komposztaktiváláshoz megfelelő növényi alapú készítmények vagy mikroorganizmus-készítmények is alkalmazhatók.
4. cikk
A hidroponikus termesztés tilalma
A hidroponikus termesztés tilos.
5. cikk
A kártevők, a betegségek és a gyomok elleni védekezés
(1) Amennyiben a növényeket a 834/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a), b), c) és g) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban nem lehet megfelelően megvédeni a kártevőktől és a betegségektől, az ökológiai termelésben kizárólag az e rendelet II. mellékletében szereplő termékek használhatók. A gazdasági szereplők kötelesek dokumentációs bizonyítékokkal igazolni a termék használatának szükségességét.
(2) A csapdákban és a légtértelítéshez használt adagolók esetében - a feromonadagolók kivételével - a csapdáknak és/vagy adagolóberendezéseknek meg kell akadályozniuk, hogy az anyagok kikerüljenek a környezetbe, és ott érintkezésbe kerüljenek a termesztett növényekkel. Használat után gondoskodni kell a csapdák begyűjtéséről és biztonságos ártalmatlanításáról.
6. cikk
A gombatermesztésre vonatkozó különleges szabályok
A gombatermesztésben csak olyan termesztőközeg használható, amely kizárólag a következő összetevőkből áll:
a)
istállótrágya és állati ürülék:
i.
ökológiai termelést folytató mezőgazdasági üzemből; vagy
ii.
az I. mellékletben foglaltak szerint, feltéve hogy az i. pontban említett termék nem áll rendelkezésre, és - a takaróanyagot és az esetlegesen hozzáadott vizet figyelmen kívül hagyva - nem haladja meg a termesztőközeg összes összetevője komposztálás előtti tömegének 25 %-át;
b)
ökológiai termelést folytató gazdaságokból származó, az a) pontban említettektől eltérő mezőgazdasági eredetű termékek;
c)
vegyszerrel nem kezelt tőzeg;
d)
a kivágás után vegyszerrel nem kezelt fa;
e)
az I. mellékletben említett ásványi anyagok, víz és talaj.
2. FEJEZET
Állattartás
7. cikk
Hatály
Ez a fejezet a következő fajokra nézve állapít meg részletes termelési szabályokat: szarvasmarhafélék - ideértve a bivaly- és bölényfajokat is -, ló-, sertés-, juh-, kecske- és baromfifélék (a III. mellékletben felsorolt fajok), valamint a méhek.
1. szakasz
Az állatok származása
8. cikk
Az ökológiai tartású állatok származása
(1) A fajták vagy tenyészetek kiválasztásakor figyelembe kell venni az állatoknak a helyi körülményekhez történő alkalmazkodásra való képességét, vitalitását és betegségekkel szembeni ellenálló képességét. Ezen túlmenően, a fajtákat és a tenyészeteket úgy kell kiválasztani, hogy elkerülhetők legyenek az intenzív tartás keretében használt bizonyos fajtákra és tenyészetekre jellemző betegségek és egészségügyi problémák, például a sertés-stressz szindróma, PSE-szindróma (fakó-puha-vizenyős), hirtelen halál, spontán vetélés vagy császármetszést igénylő nehéz ellés. Előnyben kell részesíteni az őshonos fajtákat és tenyészeteket.
(2) Méhek esetén előnyben kell részesíteni az Apis mellifera és helyi ökotípusai alkalmazását.
9. cikk
A nem ökológiai tartásból származó állatok
(1) A 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának megfelelően nem ökológiai tartásból származó állatokat tenyésztés céljából csak akkor lehet a gazdaságba bevonni, ha nem áll rendelkezésre elegendő ökológiai tartásból származó állat, és akkor is kizárólag az e cikk (2)-(5) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően.
(2) Az állatállomány első alkalommal történő kialakításakor a nem ökológiai származású fiatal emlősöket elválasztásuk után azonnal az ökológiai termelés szabályainak megfelelően kell nevelni. Ezenfelül az állatok csoportba (például csorda vagy nyáj) történő bevitelének időpontjában az alábbi megszorítások alkalmazandók:
a)
a bivalyoknak, borjaknak és csikóknak hat hónaposnál fiatalabbnak kell lenniük;
b)
a bárányoknak és kecskegidáknak 60 naposnál fiatalabbnak kell lenniük;
c)
a malacoknak 35 kg-nál kisebb súlyúnak kell lenniük.
(3) Az állomány megújítása céljából a nem ökológiai tartásból származó kifejlett hímivarú és még nem ellett nőivarú emlősállatokat a továbbiakban az ökológiai termelés szabályai szerint kell nevelni. A nőivarú emlősállatok létszámára az alábbi éves megkötések vonatkoznak:
a)
a kifejlett lófélék, illetve szarvasmarhafélék - ideértve a bivaly- és bölényfajokat is - állományának legfeljebb 10 %-a, valamint a kifejlett sertésfélék, juhfélék és kecskefélék állományának legfeljebb 20 %-a nőivarú állatokként;
b)
tíznél kevesebb lóféléből vagy szarvasmarhaféléből, illetve ötnél kevesebb sertésféléből, juhféléből vagy kecskeféléből álló termelőegységeknél a fentiekben említett pótlás évente legfeljebb egy állatra korlátozódik.
Az e bekezdésben található rendelkezés 2012-ben felülvizsgálatra kerül annak fokozatos megszüntetése céljából.
(4) A (3) bekezdésben feltüntetett százalékos értékeket az alábbi különleges esetekben akár 40 %-ig is fel lehet emelni, amennyiben erre az illetékes hatóság előzetesen engedélyt ad:
a)
ha a mezőgazdasági üzem jelentős bővítésére kerül sor;
b)
ha fajtaváltásra kerül sor;
c)
ha az állatállomány új szakosodásának bevezetésére kerül sor;
d)
ha az állatfajták az 1974/2006/EK bizottsági rendelet IV. mellékletében (9) leírtaknak megfelelően mezőgazdasági tevékenység szempontjából veszélyeztetettek, és ebben az esetben nem feltétlenül szükséges, hogy a fajta állatai olyanok legyenek, amelyek még nem ellettek.
(5) Méhészet megújítása céljából évente a méhanyák és méhcsaládok 10 %-át lehet az ökológiai termelőegységben nem ökológiai termelésből származókkal pótolni, feltéve hogy a méhanyákat és a családokat ökológiai termelést folytató termelőegységből származó lépekkel vagy lépalapokkal ellátott kaptárakban helyezik el.
2. szakasz
Az állatállomány elhelyezésének és tartásának gyakorlata
10. cikk
Az elhelyezési feltételekre vonatkozó szabályok
(1) Az épület szigetelésének, fűtésének és szellőzésének biztosítania kell, hogy a légkeringés, a por koncentrációja, a hőmérséklet, a relatív páratartalom és a gázok koncentrációja olyan határértéken belül maradjon, amely nem ártalmas az állatokra nézve. Az épületekben bőséges természetes szellőzést és fényt kell biztosítani.
(2) Az állatok zárt helyen történő elhelyezése nem kötelező azokon a területeken, ahol megfelelőek az éghajlati viszonyok az állatok szabadban tartásához.
(3) Az épületekben az állománysűrűségnek lehetővé kell tennie az állatok kényelmét, jóllétét, és gondoskodni kell az állatok fajspecifikus igényeiről, ami különösen függ az állatok fajától, fajtájától és életkorától. Figyelembe kell venni továbbá az állatok viselkedési szokásait is, amelyek különösen a csoport nagyságától és az állatok nemétől függenek. Az állománysűrűségnek biztosítania kell az állatok jóllétét azáltal, hogy elegendő teret biztosít számukra ahhoz, hogy természetes testhelyzetben álljanak, könnyen lefeküdjenek, megforduljanak, tisztogassák magukat, és olyan, természetes mozdulatokat tegyenek, mint például a nyújtózkodás és a szárnycsapkodás.
(4) A különböző állatfajokra és -kategóriákra vonatkozóan az épületek és a szabadtéri kifutók minimális bel- és kültéri alapterületét, valamint az elhelyezés egyéb jellemzőit a III. melléklet tartalmazza.
11. cikk
Az emlősök különleges elhelyezési feltételei és tartásuk gyakorlata
(1) Az állatállomány elhelyezésére szolgáló létesítményeknek sima, de nem csúszós padozattal kell rendelkezniük. A III. mellékletben meghatározott beltéri terület legalább fele legyen tömör felépítésű, azaz ne rúd- vagy rácspadozat legyen.
(2) Az állattartó épületet el kell látni megfelelő méretű, kényelmes, tiszta és száraz fekvő-/pihenőhellyel, amely tömör szerkezetű, nem rúd- vagy rácspadozatú. A pihenőhelyet bőséges, száraz alommal kell ellátni. Az alomnak szalmából vagy egyéb, erre alkalmas természetes anyagból kell állnia. Az alom az I. mellékletben feltüntetett ásványi termékek bármelyikével javítható és dúsítható.
(3) A 91/629/EGK tanácsi irányelv (10) 3. cikke (3) bekezdésének fenntartása mellett a borjakat egyhetes korukon túl tilos egyedi boxokban elhelyezni.
(4) A 91/630/EGK tanácsi irányelv (11) 3. cikke (8) bekezdésének fenntartása mellett a kocákat csoportban kell tartani, kivéve a vemhesség utolsó szakaszában, valamint a szoptatási időszak alatt.
(5) A malacok nem tarthatók csúszós, sima borítású padozaton vagy kutricában.
(6) A szabadban lehetővé kell tenni a sertésfélék számára az ürítést és a túrást. Túrás céljára különböző anyagok használhatók.
12. cikk
A baromfik elhelyezésének különleges feltételei és tartásuk gyakorlata
(1) Baromfi nem tartható ketrecben.
(2) Amikor csak az időjárás és a higiéniai feltételek azt lehetővé teszik, a vízi szárnyasok részére hozzáférést kell biztosítani patakhoz, kacsaúsztatóhoz, tóhoz, illetve medencéhez, a fajspecifikus igények és az állatok jóllétével kapcsolatos követelmények kielégítése céljából.
(3) Minden baromfitartó épületnek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:
a)
a padlóterület legalább egyharmada legyen tömör, vagyis nem rúd- vagy rácspadozatú, és legyen fedve alomanyaggal, például szalmával, fűrészporral, homokkal vagy tőzeggel;
b)
a tojótyúkok épületeiben a tyúkok által elérhető területen belül megfelelő nagyságú részt kell alkalmassá tenni a madárürülék összegyűjtésére;
c)
a III. mellékletben leírtaknak megfelelően mindegyikben legyen a csoport és a baromfi méretével arányos méretű és számú ülőrúd;
d)
legyenek bennük a baromfi méretének megfelelő ki- és bejárati nyílások, és ezek hossza összesen legyen legalább 4 m, az épület baromfi számára rendelkezésre álló területének minden 100 m2-ére számítva;
e)
egy baromfitartó épületben legfeljebb a következő létszámú baromfi tartható:
i.
4 800 csirke;
ii.
3 000 tojótyúk;
iii.
5 200 gyöngytyúk;
iv.
4 000 pézsmakacsa vagy pekingi kacsa tojó, vagy 3 200 pézsmakacsa, pekingi kacsa vagy egyéb kacsa gácsér;
v.
2 500 kappan, liba vagy pulyka;
f)
a húsként hasznosított baromfi tartására szolgáló épületek teljes hasznos alapterülete egy termelőegységen belül sem haladhatja meg az 1 600 m2-t;
g)
a baromfitartó épületeket oly módon kell kialakítani, hogy a szárnyasok könnyen kijuthassanak a szabadba.
(4) A természetes fény kiegészíthető mesterséges megvilágítással úgy, hogy naponta egy legfeljebb 16 órás megvilágítási periódust egy mesterséges megvilágítás nélküli, legalább 8 órás, folyamatos, éjszakai pihenési periódus kövessen.
(5) Az intenzív tenyésztési módszerek elkerülése érdekében a baromfit vagy addig kell nevelni, amíg el nem ér egy minimális életkort, vagy pedig lassú növekedésű baromfifajtából kell származnia. Ha a gazdasági szereplő nem alkalmaz lassú növekedésű baromfifajtákat, akkor a minimális vágási életkor:
a)
csirke esetében 81 nap,
b)
kappan esetében 150 nap,
c)
pekingi kacsa esetében 49 nap,
d)
pézsmakacsa tojó esetében 70 nap,
e)
pézsmakacsa gácsér esetében 84 nap,
f)
tőkés réce esetében 92 nap,
g)
gyöngytyúk esetében 94 nap,
h)
hímivarú pulyka és pecsenyeliba esetében 140 nap,
i)
pulykatojó esetében 100 nap.
Az illetékes hatóság meghatározza a lassú növekedésű fajtákra alkalmazandó feltételeket, illetve elkészíti azok listáját, és biztosítja ezeket az információkat a gazdasági szereplők, más tagállamok és a Bizottság részére.
13. cikk
A méhészettel kapcsolatos különleges követelmények és elhelyezési feltételek
(1) A méhészeteket úgy kell elhelyezni, hogy azok helyszínétől mért 3 km-es sugarú körön belül a nektár- és pollenforrások lényegében ökológiai gazdálkodással termelt növényekből és/vagy spontán vegetációból és/vagy alacsony környezeti terhelésű módszerekkel termelt növényekből álljanak, amelyek egyenértékűek az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (12) 36. cikkében, illetve az 1257/1999 tanácsi rendelet (13) 22. cikkében leírt módszerekkel, és nem érintik a méhészeti termelés ökológiai minősítését. A fenti követelmények nem alkalmazandók azokra a területekre, ahol éppen nincs virágzás, illetve akkor, amikor a kaptárak teleltetése történik.
(2) A tagállamok kijelölhetnek olyan térségeket és területeket, amelyek az ökológiai termelés szabályainak megfelelő méhészeti tevékenység végzésére nem alkalmasak.
(3) A kaptárakat alapvetően természetes anyagokból kell készíteni, amelyek nem szennyezik a környezetet és a méhészeti termékeket.
(4) Az új keretek készítéséhez használt méhviasznak ökológiai termelést folytató termelőegységből kell származnia.
(5) A 25. cikk sérelme nélkül a kaptárokban kizárólag természetes anyagokat - így propoliszt, viaszt és növényi olajakat - szabad felhasználni.
(6) A mézpergetés során tilos kémiai úton előállított, szintetikus riasztószerek alkalmazása.
(7) Tilos a mézet fiasítást tartalmazó lépből pergetni.
14. cikk
Szabadtéri területekhez való hozzáférés
(1) A szabadtéri területek lehetnek részlegesen fedettek.
(2) A 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése b) pontja iii. alpontjának megfelelően a növényevők részére hozzáférést kell biztosítani a legelőhöz, amikor ezt a feltételek megengedik.
(3) Ha a növényevők számára a legeltetési időszakban biztosított a legelőhöz való hozzáférés, és a téli elhelyezésre szolgáló létesítményekben biztosított a szabad mozgás, a téli hónapokban el lehet tekinteni a szabadtéri területek biztosítására vonatkozó kötelezettségtől.
(4) A (2) bekezdés sérelme nélkül az egy évnél idősebb bikák részére hozzáférést kell biztosítani a legelőhöz, illetve a szabadtéri területhez.
(5) A baromfik részére életük legalább egyharmad részén keresztül hozzáférést kell biztosítani a szabadtéri területhez.
(6) A baromfik részére biztosított szabadtéri területek nagy részét növényzetnek kell borítania, a kifutókat védőlétesítményekkel kell ellátni, és lehetővé kell tenni a szárnyasok számára, hogy könnyen hozzáférhessenek megfelelő számú itatóhoz és etetőhöz.
(7) Ha a baromfit a közösségi jogszabályok alapján elrendelt korlátozások vagy kötelezettségek miatt zárt térben tartják, a megfelelő mennyiségű szálastakarmányhoz és a megfelelő anyagokhoz való folyamatos hozzáférést kell biztosítani a baromfi etológiai szükségleteinek kielégítése céljából.
15. cikk
Állománysűrűség
(1) A teljes állománysűrűség nem lépheti túl a mezőgazdasági területre a 3. cikk (2) bekezdésében előírt évi 170 kg-os hektáronkénti nitrogén-határértéket.
(2) A fent említett megfelelő állatállomány-sűrűség meghatározásához az illetékes hatóság megállapítja a fenti határértéknek megfelelő állategységeket, útmutatóként a IV. mellékletben található adatokat, illetve a 91/676/EGK irányelv alapján elfogadott vonatkozó nemzeti rendelkezéseket felhasználva.
16. cikk
A földterület nélküli állattartás tilalma
Tilos a földterület nélküli állattartás, amelynek során az állattenyésztő nem művel mezőgazdasági földterületet és/vagy a 3. cikk (3) bekezdése alapján nem kötött írásos együttműködési megállapodást egy másik gazdasági szereplővel.
17. cikk
Ökológiai tartású és nem ökológiai tartású állatállomány egyidejű tenyésztése
(1) Nem ökológiai tartású állatállomány csak abban az esetben lehet jelen a gazdaságban, ha olyan termelőegységben nevelik, ahol az épületek és parcellák teljesen el vannak választva azoktól a termelőegységektől, amelyek az ökológiai termelési szabályok szerint működnek, és feltéve, hogy eltérő fajról van szó.
(2) A nem ökológiai tartású állatállomány az év egy korlátozott időszakában használhat ökológiai hasznosítású legelőt, feltéve, hogy ezek az állatok a 3. bekezdés b) pontjában meghatározott gazdálkodási rendszerből származnak, és hogy a használattal egy időben ugyanazon a legelőn nincsenek jelen ökológiai tartású állatok.
(3) Az ökológiai tartású állatokat az alábbi feltételek mellett lehet ugyanazon a legelőn legeltetni:
a)
a földterületet legalább három évig nem kezelték ökológiai termeléshez nem engedélyezett termékekkel;
b)
a szóban forgó földterületet használó nem ökológiai tartású állatok olyan gazdálkodási rendszerből származnak, amely egyenértékű legalább az 1698/2005/EK rendelet 36. cikkében, illetve az 1257/1999/EK rendelet 22. cikkében előírtakkal;
c)
az ilyen földterületet használó ökológiai tartású állatokból készített termékek nem tekinthetők ökológiai gazdálkodásból származónak, kivéve, ha bizonyítható a nem ökológiai tartású állatoktól való megfelelő elkülönítés.
(4) A vándorlegeltetési időszak alatt az állatok legelhetnek nem ökológiai tartásra használt területen egyik legelőterületről a másikra történő hajtásuk során. Ezen időszak során a legeltetésben fű és egyéb növényzet formájában történő, nem ökológiai eredetű takarmány bevitele nem haladhatja meg az éves össztakarmány 10 %-át. Ezt a mennyiséget a mezőgazdasági eredetű takarmányok szárazanyag-tartalmának százalékában kell kiszámítani.
(5) A gazdasági szereplők kötelesek dokumentációs bizonyítékokkal igazolni az e cikkben előírt rendelkezések alkalmazását.
18. cikk
Az állatok kezelése
(1) Az ökológiai termelésben nem végezhetők rutinszerűen olyan műveletek, mint a juhok farkának gumizása, a farokkurtítás, a fogak lecsípése, a csőrkurtítás és a szarvtalanítás. Ezen műveletek közül azonban egyeseket eseti elbírálás alapján biztonsági okokból engedélyezhet az illetékes hatóság, illetve ha azok az állatállomány egészségének, jóllétének vagy higiéniájának javítására szolgálnak.
Az állatok szenvedését a lehető legkisebbre kell csökkenteni megfelelő érzéstelenítéssel és/vagy fájdalomcsillapítással, illetve oly módon, hogy az adott műveletet csak az erre legmegfelelőbb korban végzi el a képesített személyzet.
(2) A fizikai kasztráció - kizárólag az (1) bekezdés második albekezdésében meghatározott feltételek mellett - engedélyezett a termék minőségének biztosítása és a hagyományos termelési eljárások fenntartása céljából.
(3) Tilos a csonkítás, így például a méhanyák szárnyainak levágása.
(4) Az állatok fel-, és a lehajtását elektromos terelőeszköz igénybevétele nélkül kell végezni. Tilos az allopátiás nyugtatók használata szállítás előtt vagy a szállítás során.
3. szakasz
Takarmányozás
19. cikk
Saját gazdaságból vagy egyéb ökológiai gazdaságból származó takarmány
(1) Növényevők esetén, kivéve minden évben azt az időszakot, amikor az állatok a 17. cikk (4) bekezdése szerinti vándorlegeltetésen vannak, a takarmány legalább 50 %-ának magából a termelőegységből kell származnia, vagy ha ez nem lehetséges, azt más - elsődlegesen ugyanabban a térségben lévő - ökológiai gazdaságokkal folytatott együttműködésben kell előállítani.
(2) A méhek esetében a mézelési időszak végén a kaptárakban az átteleléshez elegendő méz- és pollenkészletet kell hagyni.
(3) Méhcsaládok etetése csak akkor engedélyezett, ha a kaptárak túlélése az éghajlati viszonyok miatt veszélybe kerül, és ilyen esetben is csak az utolsó mézpergetés és a következő nektár- vagy mézharmat-termelődési időszak kezdetét megelőző 15 nap közötti időszakban. A táplálás ökológiai termelésből származó mézzel, ökológiai termelésből származó cukorsziruppal, illetve ökológiai termelésből származó cukorral történhet.
20. cikk
Az állatok tápanyagigényeinek megfelelő takarmány
(1) Minden emlőst inkább anyatejjel, mint természetes tejjel kell táplálni, az adott fajra vonatkozóan előírt minimális ideig; ez az időtartam a szarvasmarhafélék (beleértve a bivaly- és bölényfajokat is) és a lófélék esetében három hónap, a juh- és kecskefélék esetében 45 nap, a sertés esetében 40 nap.
(2) A növényevők tartását - a legelőknek az év különböző időszakaiban való rendelkezésre állásához igazodva - a legeltetés maximális kihasználására kell alapozni. A növényevők napi takarmányadagjának szárazanyag-tartalma legalább 60 %-ban rostanyagokból, friss vagy szárított tömegtakarmányból, illetve szilázsból kell állnia. Megengedett, hogy ezt a tejtermelésben részt vevő állatok esetében a korai laktáció idején legfeljebb három hónapos időtartamra 50 %-ra csökkentsék.
(3) A sertés és a baromfi napi takarmányadagjához szálas, friss vagy szárított tömegtakarmányt, illetve szilázst is adagolni kell.
(4) Tilos az állatokat olyan körülmények között, illetve olyan étrenden tartani, amely vérszegénységet okozhat.
(5) A hízlalási eljárásoknak a tenyésztési folyamat bármely szakaszában visszafordíthatóknak kell lenniük. A kényszertáplálás tilos.
21. cikk
Átállási takarmány
(1) A takarmányadagok átlagban legfeljebb 30 %-ig tartalmazhatnak az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó takarmányt. Ha az átállás időszakából származó takarmány a gazdaság valamely termelőegységéből származik, ez a százalékarány 60 %-ra növelhető.
(2) Az állatállomány ellátására használt összes takarmány átlagos mennyiségének legfeljebb 20 %-a származhat az állandó legelőkön, illetve az évelőtakarmány-termő parcellákon történő legeltetésből, illetve az azokon történő betakarításból átállásuk első évében, amennyiben azok a gazdaság részét képezik, és az elmúlt öt évben nem képezték részét ugyanazon gazdaság valamely ökológiai termelőegységének Ha az átállás időszakából származó és az átállás első évében lévő parcellákról származó takarmány is felhasználásra kerül, akkor az ilyen takarmányok együttes százalékaránya az összes takarmányhoz képest nem haladhatja meg az (1) bekezdésben rögzített legnagyobb százalékos értékeket.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben szereplő adatokat évente, a növényi eredetű takarmány szárazanyagtartalmának százalékos arányaként kell kiszámítani.
22. cikk
A 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése d) pontjának iv. alpontjában hivatkozott termékek és anyagok
(1) Növényi és állati eredetű, nem ökológiai takarmányanyagokat ökológiai termelésben a 43. cikkben előírt korlátozásoknak megfelelően szabad alkalmazni, és ha azok szerepelnek az V. melléklet felsorolásában, és az ott előírt korlátozásokat betartották.
(2) Az állati eredetű ökológiai takarmányanyagok, valamint az ásványi eredetű takarmányanyagok az ökológiai termelésben felhasználhatók, amennyiben szerepelnek az V. melléklet felsorolásában, és az ott előírt korlátozásokat betartották.
(3) A halgazdaságok termékei és melléktermékei kizárólag akkor használhatók fel az ökológiai termelésben, amennyiben szerepelnek az V. melléklet felsorolásában, és az ott előírt korlátozásokat betartották.
(4) Takarmány-adalékanyagok, állattakarmányozásban használt bizonyos termékek, illetve technológiai segédanyagok felhasználhatók az ökológiai termelésben, amennyiben szerepelnek a VI. melléklet felsorolásában, és az ott előírt korlátozásokat betartották.
4. szakasz
Betegségmegelőzés és állat-egészségügyi kezelés
23. cikk
Betegségmegelőzés
(1) A 24. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, tilos a kémiai úton előállított, szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítmények és antibiotikumok megelőző kezelés keretében történő alkalmazása.
(2) Tilos a növekedés- vagy termelésfokozó anyagok (így antibiotikumok, kokcidiosztatikumok és egyéb mesterséges növekedésserkentő anyagok) használata, valamint a hormonok és hasonló anyagok szaporodásszabályozásra (például az ivarzás indukálása vagy szinkronizálása) vagy más célokra történő használata.
(3) Ha az állatállomány nem ökológiai termelőegységekből származik, a helyi körülmények függvényében különleges intézkedéseket lehet alkalmazni, például szűrővizsgálatot vagy karantént.
(4) Az épületeket, ólakat, karámokat, berendezéseket és eszközöket megfelelően tisztítani és fertőtleníteni kell az állatok közötti fertőzés és a betegséghordozó szervezetek elszaporodásának elkerülése érdekében. Az ürüléket, vizeletet és az el nem fogyasztott vagy kiömlött takarmányt szükség szerinti gyakorisággal kell eltávolítani a szagok minimálisra csökkentése, valamint a rovarok és rágcsálók odavonzásának megakadályozása érdekében.
A 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének f) pontja alkalmazásában kizárólag a VII. mellékletben felsorolt termékek használhatók az állattartó épületek és létesítmények tisztítása és fertőtlenítése során. A rágcsálóirtók (a csapdában használandók) és a II. mellékletben felsorolt termékek használhatók az állattartó épületekben és létesítményekben a rovarok és egyéb kártevők irtására.
(5) Az épületekből ki kell üríteni az állományt minden felnevelt baromficsoport között. Az épületeket és berendezéseket ekkor meg kell tisztítani, és ki kell fertőtleníteni. Ezen túlmenően, miután egy baromficsoport felnevelése befejeződött, a kifutókat a növényzet pótlódása érdekében és állat-egészségügyi okokból üresen kell hagyni. A tagállamok állapítják meg, hogy mennyi ideig kell a kifutóknak üresen maradniuk. A gazdasági szereplő köteles dokumentációs bizonyítékokkal alátámasztani ezen időszak betartását. Ezek a követelmények nem alkalmazandók, ha a baromfi nevelése nem turnusokban történik, nem kifutókban tartják, és egész nap szabadon van.
24. cikk
Állat-egészségügyi kezelés
(1) Ha a 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének e) pontja i. alpontjában előírt állategészségügyi betegségmegelőző intézkedések ellenére az állatok megbetegszenek vagy megsérülnek, haladéktalanul kezelni kell őket, szükség esetén elkülönítve és megfelelően elhelyezve.
(2) A kémiai úton előállított, szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítményekkel és antibiotikumokkal szemben előnyben kell részesíteni a fitoterápiás, homeopátiás termékeket, a nyomelemeket, valamint az V. melléklet 3. részében és a VI. melléklet 1.1 részében felsorolt termékeket, feltéve, hogy ezek terápiás hatása az adott állatfaj esetében és a kezelést szükségessé tevő helyzetben hatékony.
(3) Ha az (1) és a (2) bekezdésben hivatkozott intézkedések alkalmazása nem bizonyul hatékonynak a betegség vagy sérülés kezelése során, és az állat szenvedésének vagy fájdalmának elkerülése érdekében nélkülözhetetlen a kezelés, állatorvos utasítása alapján alkalmazhatók kémiai úton előállított, szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítmények és antibiotikumok.
(4) A vakcinázás, az élősködők elleni kezelés és a kötelező mentesítési tervek kivételével, ha egy állat vagy állatok valamely csoportja 12 hónapon belül háromnál több alkalommal, vagy egy évnél rövidebb hasznos élettartamú állat esetében egynél több alkalommal kap kémiai úton előállított, szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítménnyel vagy antibiotikummal végzett kezelést, az érintett állatok és a belőlük származó termékek nem értékesíthetők ökológiai termékként, és ezekre az állatokra alkalmazni kell a 38. cikk (1) bekezdésében előírt átállási időszakokat.
Az ilyen körülmények előfordulásának dokumentációs bizonyítékait az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság részére meg kell őrizni.
(5) Az állatnak az allopátiás állatgyógyászati készítménnyel szokásos alkalmazási feltételek mellett történő utolsó kezelése és az ilyen állatból ökológiai termelés keretében előállított élelmiszerek előállítása közötti várakozási idő a 2001/82/EK irányelv 11. cikkében előírt várakozási idő kétszerese, illetve előírt várakozási idő hiányában 48 óra.
25. cikk
A betegségmegelőzés és az állat-egészségügyi kezelés különleges szabályai a méhészetben
(1) A kereteknek, kaptáraknak és lépeknek, különösen a kártevők elleni védelme céljából csak a rágcsálóirtók (csak csapdákban) és a II. mellékletben felsorolt termékek használata engedélyezett.
(2) A méhészetek fertőtlenítésére fizikai kezelés - így a gőz és a közvetlen láng - megengedett.
(3) A herefiasítás elpusztítása csak a Varroa destructor fertőzés izolálása érdekében megengedett.
(4) Ha minden, fent említett megelőző intézkedés ellenére a méhcsaládok megbetegszenek vagy megfertőződnek, azonnal meg kell kezdeni kezelésüket, és szükség esetén a családokat elkülönített méhészetben kell elhelyezni.
(5) Az állatgyógyászati készítmények annyiban alkalmazhatók az ökológiai méhészetekben, amennyiben a szóban forgó célra történő használatuk az adott tagállamban a vonatkozó közösségi rendelkezéseknek vagy a közösségi joggal összhangban lévő nemzeti rendelkezéseknek megfelelően engedélyezett.
(6) Varroa destructor parazitafertőzés esetén hangyasav, tejsav, ecetsav és oxálsav, valamint mentol, timol, eukaliptol és kámfor használható.
(7) Amennyiben kémiai úton előállított, szintetikus allopátiás termékekkel történő kezelésre kerül sor, e kezelés ideje alatt a kezelt méhcsaládokat elkülönítő méhészetben kell elhelyezni és az összes viaszt ökológiai méhészetből származó viaszra kell cserélni. Ezt követően az ilyen méhcsaládokra a 38. cikk (3) bekezdésében előírt egyéves átállási időszakot kell alkalmazni.
(8) A (7) bekezdésben előírt követelményeket a (6) bekezdésben felsorolt termékek esetében nem kell alkalmazni.
3. FEJEZET
Feldolgozott termékek
26. cikk
A feldolgozott takarmány és élelmiszer előállításának szabályai
(1) Az élelmiszer vagy takarmány feldolgozásához használt adalékoknak, technológiai segédanyagoknak, valamint egyéb anyagoknak és összetevőknek, továbbá az alkalmazott feldolgozási eljárásoknak (például füstölés) meg kell felelniük a gyártási gyakorlatok alapelveinek.
(2) A feldolgozott takarmányt vagy élelmiszert előállító gazdasági szereplőknek ki kell alakítaniuk és rendszeresen aktualizálniuk a kritikus feldolgozási lépések szisztematikus azonosításán alapuló megfelelő eljárásokat.
(3) A (2) bekezdésben említett eljárások alkalmazásának mindenkor garantálnia kell, hogy az előállított feldolgozott termékek megfelelnek az ökológiai termelés szabályainak.
(4) A gazdasági szereplők kötelesek a (2) bekezdésben említett eljárásokat betartani, és azokat megvalósítani. Különösen, ha az alábbi feladatokat látják el:
a)
óvintézkedéseket foganatosítanak a nem engedélyezett anyagokkal vagy termékekkel történő szennyeződés veszélyének elkerülése érdekében;
b)
megfelelő tisztító intézkedéseket alkalmaznak, valamint figyelemmel kísérik azok eredményességét, és nyilvántartásba veszik e műveleteket;
c)
garantálják, hogy nem ökológiai termelésből származó termék nem kerül a forgalomba ökológiai termelési módszerekre utaló jelöléssel.
(5) A (2) és a (4) bekezdésben foglalt rendelkezések értelmében, amennyiben az érintett termelőegységben nem ökológiai termelésű termékek készítése vagy tárolása is történik, úgy a gazdasági szereplő köteles:
a)
a műveleteket az ökológiai termékeken végzett hasonló műveletektől térben vagy időben elkülönítve a teljes munkafolyamatsoron elvégezni;
b)
az ökológiai termékeket a műveletek előtt és után a nem ökológiai termékektől térben és időben elkülönítve tárolni;
c)
az ellenőrző hatóságot vagy szervezetet értesíteni erről, valamint minden műveletről és feldolgozott mennyiségről naprakész nyilvántartást vezetni;
d)
megfelelő intézkedéseket foganatosítani a tételek azonosításának biztosítása, valamint a nem ökológiai termékekkel való keveredés vagy felcserélődés megakadályozása érdekében;
e)
ökológiai termékeken műveleteket kizárólag a termelőberendezések megfelelő tisztítása után végezni.
27. cikk
Egyes termékek és anyagok használata élelmiszerek feldolgozása során
(1) A 834/2007/EK rendelet 19. cikk (2) bekezdésének b) pontja alkalmazásában - a bor kivételével - ökológiai élelmiszer feldolgozásához kizárólag az alábbi anyagok használhatók:
a)
e rendelet VIII. mellékletében felsorolt anyagok;
b)
az élelmiszer-feldolgozásban általában használt mikroorganizmus- és enzimkészítmények;
c)
a 88/388/EGK tanácsi irányelv (14) 11. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és a c) pontjában meghatározott, természetes ízesítőanyagként, illetve természetes ízesítő készítményként megjelölt anyagok, az említett irányelv 9. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (2) bekezdése értelmében;
d)
a hús és a tojáshéj pecsételésére szolgáló színezőanyagok, a 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 2. cikke (8) és (9) bekezdésének megfelelően;
e)
az élelmiszer-feldolgozásban általában használt ivóvíz és só (alapösszetevőként nátrium-kloriddal vagy kálium-kloriddal);
f)
ásványok (köztük nyomelemek), vitaminok, aminosavak és egyéb mikroelemek használata csak akkor engedélyezett, ha alkalmazásukat jogszabály írja elő abban az élelmiszerben, amelyben felhasználásra kerülnek.
(2) A 834/2007/EK rendelet 23. cikke (4) bekezdése a) pontjának ii) alpontjában hivatkozott számítás alkalmazásában,
a)
a VIII. mellékletben felsorolt és az adalék kódszám oszlopában csillaggal jelölt élelmiszeradalékok számítása mezőgazdasági eredetű összetevőkként történik;
b)
az e cikk (1) bekezdésének b), c), d), e) és f) pontjában hivatkozott készítmények és anyagok, valamint az adalék kódszám oszlopában csillaggal nem jelölt anyagok számítása nem mezőgazdasági eredetű összetevőkként történik.
(3) A VIII. mellékletben felsorolt alábbi anyagok használatát 2010. december 31. előtt felül kell vizsgálni:
a)
az A. szakaszban: nátrium-nitrit és kálium-nitrát, ezen adalékanyagok felhasználásból való kivonása céljából;
b)
az A. szakaszban: kén-dioxid és kálium-metabiszulfit;
c)
a B. szakaszban: sósav a Gouda, Edam, Maasdammer, Boerenkaas, Friese és Leidse Nagelkaas sajt feldolgozásához.
Az a) pontban említett felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie a tagállamok erőfeszítéseit a nitriteket/nitrátokat biztonságosan helyettesítő anyagok felkutatására, valamint az ökológiai termelésből származó húst feldolgozók és előállítók számára az alternatív feldolgozásról, illetve higiéniáról tartandó képzési programok beindítására.
28. cikk
Bizonyos, mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevők felhasználása az élelmiszer-feldolgozásban
A 834/2007/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének c) pontja alkalmazásában az e rendelet IX. mellékletében felsorolt, nem ökológiai mezőgazdasági összetevők felhasználhatók ökológiai élelmiszerek feldolgozásához.
29. cikk
Mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai élelmiszer-összetevők tagállami engedélyezése
(1) Amennyiben egy mezőgazdasági eredetű összetevő nem található meg az e rendelet IX. mellékletében, úgy az kizárólag az alábbi feltételek mellett használható:
a)
a gazdasági szereplő benyújtotta a tagállam illetékes hatósága részére az összes előírt bizonyítékot arra nézve, hogy az adott összetevőt a Közösségben nem állítják elő szükséges mennyiségben az ökológiai termelés szabályainak megfelelően, vagy az más országból nem hozható be;
b)
a tagállam illetékes hatósága ideiglenesen, legfeljebb 12 hónapos időtartamra engedélyezte annak használatát, miután ellenőrizte, hogy a gazdasági szereplő a szükséges mértékben felvette a kapcsolatot közösségi szállítókkal annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy az adott összetevő a kívánt minőségi követelmények mellett nem áll rendelkezésre;
c)
a (3) vagy a (4) bekezdés rendelkezéseivel összhangban nem született döntés az érintett összetevőre korábban kiadott engedély visszavonásáról.
A tagállamok a b) pontban említett engedélyt legfeljebb háromszor, alkalmanként 12 hónapra hosszabbíthatják meg.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett engedélyt megadták, a tagállam haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az alábbiakról:
a)
az engedélyezés időpontja, illetve meghosszabbítás esetén az első engedély kiadásának időpontja;
b)
az engedély jogosultjának neve, címe, telefonszáma, valamint - ha van - faxszáma és e-mail címe; az engedélyt kiadó hatóság kapcsolattartójának neve és címe;
c)
az adott mezőgazdasági eredetű összetevő megnevezése, illetve amennyiben szükséges, annak pontos leírása és minőségi követelményei;
d)
a termékek fajtái, amelyek előállításához a kért összetevő szükséges;
e)
a szükséges mennyiségek és e mennyiségek szükségességének igazolása;
f)
a hiány okai és várható időtartama;
g)
az az időpont, amikor a tagállam ezt az értesítést megküldi a többi tagállamnak, illetve a Bizottságnak. A Bizottság és/vagy a tagállamok a fenti információkat nyilvánosságra hozhatják.
(3) Amennyiben valamely tagállam olyan értelmű tájékoztatást ad a Bizottságnak és az engedélyt jóváhagyó tagállamnak, hogy a hiányos ellátás megjelölt időszakában az adott összetevő beszerezhető, a tagállam fontolóra veszi az engedély visszavonását vagy érvényességi idejének lerövidítését, és az információ kézhezvételének időpontjától számított 15 munkanapon belül értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a meghozott vagy meghozni szándékozott intézkedésekről.
(4) Valamely tagállam kérésére vagy a Bizottság kezdeményezésére az ügyet vizsgálatra a 834/2007/EK rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott bizottság elé terjesztik. Az említett cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban döntés hozható a korábban kiadott engedély visszavonásáról vagy érvényességi idejének módosításáról, vagy megfelelő esetben a kérdéses összetevőnek a rendelet IX. mellékletébe történő felvételéről.
(5) Az (1) bekezdés második albekezdésében említett meghosszabbítás esetén a (2) és a (3) bekezdés szerinti eljárásokat kell alkalmazni.
4. FEJEZET
A termékek összegyűjtése, csomagolása, szállítása és tárolása
30. cikk
A termékek összegyűjtése és előkészítő egységekhez szállítása
A gazdasági szereplők csak akkor gyűjthetik egyidejűleg az ökológiai és nem ökológiai termékeket, ha megfelelő intézkedések tettek a nem ökológiai termékekkel való esetleges keveredés vagy felcserélődés elkerülése, és az ökológiai termékek azonosításának biztosítása érdekében. A gazdasági szereplő az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság számára hozzáférhető módon tárolja a gyűjtés napjára, órájára, útvonalára, valamint a termékek átvételének dátumára és időpontjára vonatkozó információkat.
31. cikk
A termékek csomagolása és elszállítása más gazdasági szereplőkhöz vagy termelőegységekhez
(1) A gazdasági szereplők biztosítják, hogy az ökológiai termékek más termelőegységekbe - beleértve a nagy- és kiskereskedőket - kizárólag megfelelő, zárt csomagolásban, konténerben vagy járműben legyenek szállítva, amely kizárja, hogy a szállítmány tartalmát a lezárás megváltoztatása, illetve sérülése nélkül ki lehessen cserélni, és biztosítják, hogy e termékek - a jogszabályban előírt más jelölések sérelme nélkül - a következőket tartalmazó címkével legyenek ellátva:
a)
a gazdasági szereplő neve és címe, és a termék tulajdonosának vagy eladójának neve és címe, ha ez utóbbi más személy;
b)
a termék neve vagy a takarmánykeverék ismertetése, amit kiegészít az ökológiai termelési módszerre való hivatkozás;
c)
annak az ellenőrző szervezetnek vagy ellenőrző hatóságnak a neve és/vagy kódszáma, amelyhez a gazdasági szereplő tartozik; és
d)
szükség szerint a tétel olyan azonosító jelzése, amely vagy egy állami szinten jóváhagyott, vagy az ellenőrző szervezettel, illetve az ellenőrző hatósággal egyeztetett jelölési rendszer része, amely rendszer lehetővé teszi, hogy a tételt a 66. cikkben említett nyilvántartásoknak megfeleltessék.
Az első albekezdés a)-d) pontjaiban hivatkozott információkat kísérő dokumentumban is bemutathatják, ha az a termék csomagolásához, a tartályához vagy a járműves szállításhoz egyértelműen hozzákapcsolható. Ennek az árukísérő okmánynak a szállítóról és/vagy a fuvarozóról is kell adatokat tartalmaznia.
(2) A csomagolás, a tartályok, illetve a járművek lezárása azonban a következő esetekben nem kötelező:
a)
ha a szállítás egy olyan gazdasági szereplő és egy másik gazdasági szereplő között közvetlenül történik, akik, illetve amelyek mindketten az ökológiai ellenőrzési rendszer hatálya alá tartoznak; és
b)
ha a termékekhez olyan dokumentumot csatoltak, amely tartalmazza az (1) bekezdésben előírt információkat; valamint
c)
mind a küldő, mind az átvevő gazdasági szereplő hiteles nyilvántartást vezet a szállítási műveletekről, amely a szállítási műveleteket ellenőrző szervezet vagy ellenőrző hatóság rendelkezésére áll.
32. cikk
A takarmány más termelő-/előkészítő egységekbe vagy tárolási helyre szállításának különleges szabályai
A 31. cikkben foglalt rendelkezéseken túlmenően, amennyiben a takarmányt más termelő- vagy előkészítő egységekbe vagy tárolási helyre szállítják, a gazdasági szereplőknek gondoskodniuk kell a következő feltételek teljesítéséről:
a)
a szállítás folyamán az ökológiai előállítású takarmányt, az átállási takarmányt és a nem ökológiai takarmányt egymástól hathatósan, fizikailag el kell különíteni;
b)
a nem ökológiai termékek szállítására használt járműveket és/vagy tartályokat ökológiai termékek szállítására akkor lehet használni, ha:
i.
az ökológiai termékek szállítása előtt olyan megfelelő tisztítást végeztek, amelynek hatékonyságát ellenőrizték; a gazdasági szereplőknek ezeket a műveleteket nyilván kell tartaniuk;
ii.
a 88. cikk (3) bekezdésének megfelelően értékelt kockázatok függvényében minden intézkedést megtettek, és szükség szerint a gazdasági szereplők garantálják, hogy a nem ökológiai termékek nem kerülhetnek forgalomba az ökológiai előállításra utaló jelzéssel;
iii.
a gazdasági szereplő nyilvántartást vezet az ilyen szállítási műveletekről, amely az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság rendelkezésére áll;
c)
a kész ökológiai takarmány szállításának fizikailag vagy időben el kell különülnie az egyéb késztermékek szállításától;
d)
a szállítás megkezdésekor a termékek mennyiségét és szállítási fordulónként minden egyes szállított mennyiséget fel kell jegyezni.
33. cikk
Más termelőegységektől és gazdasági szereplőktől érkező termékek átvétele
Ökológiai termék átvételekor a gazdasági szereplő szükség esetén ellenőrzi a csomagolás vagy a tartály zárását, valamint a 31. cikkben előírt jelzések meglétét.
A gazdasági szereplő összeveti a 31. cikkben említett címkén szereplő információkat a kísérő okmányokon szereplő információkkal. Ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeit egyértelműen bele kell foglalni a 66. cikkben említett bizonylatokon alapuló nyilvántartásba.
34. cikk
Különleges szabályok a harmadik országból származó termékek átvételére
Ökológiai termékek harmadik országokból olyan csomagolásban vagy tartályban szállítva importálhatók, amelynek lezárása megakadályozza a szállítmány tartalmának kicserélését, és amelyen szerepelnek az exportőr azonosítására szolgáló adatok, továbbá minden egyéb olyan jelölés és jelzőszám, amely a szállítmány és a harmadik országból történő behozatalhoz szükséges ellenőrzési tanúsítvány megfelelő azonosítását szolgálja.
A harmadik országból származó ökológiai termék átvételekor az első címzettnek ellenőriznie kell a csomagolás vagy tartály zárását, és - a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének megfelelően behozott termékek esetében - ellenőriznie kell, hogy az említett cikk szerinti tanúsítvány a szállítólevélben szereplő termékfajtára vonatkozik-e. Ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeit egyértelműen bele kell foglalni az e rendelet 66. cikkben említett bizonylatokon alapuló nyilvántartásba.
35. cikk
A termékek tárolása
(1) A termékek tárolásához a területeket úgy kell felhasználni, hogy biztosítva legyen a tételek azonosítása, és az ökológiai termékekre vonatkozó szabályoknak meg nem felelő termékek és/vagy anyagok általi szennyezés vagy az azokkal való keveredés elkerülése. Az ökológiai termékeknek mindig egyértelműen azonosíthatóknak kell lenniük.
(2) Az ökológiai növényeket és állatállományt termelő egységek esetében a termelőegységnél az e rendelet szerint engedélyezettektől különböző alapanyagok tárolása tilos.
(3) Az allopátiás állatgyógyászati készítmények és antibiotikumok tárolása engedélyezett a gazdaságokban, feltéve, hogy azokat állatorvos írta fel a 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában említett kezeléssel kapcsolatban, azokat felügyelt helyen tárolják, és hogy az állatállomány nyilvántartásába az e rendelet 76. cikkében említett módon bevezetik.
(4) Abban az esetben, ha a gazdasági szereplők nem ökológiai termékeket és ökológiai termékeket is kezelnek, és az utóbbiakat olyan létesítményekben tárolják, amelyben más mezőgazdasági termékeket vagy élelmiszereket is tárolnak:
a)
az ökológiai termékeket a többi mezőgazdasági terméktől és/vagy élelmiszertől el kell különíteni;
b)
minden intézkedést meg kell tenni a szállítmányok azonosításának biztosítása, valamint a nem ökológiai termékekkel való keveredés vagy felcserélődés megakadályozása érdekében;
c)
az ökológiai termékek tárolását megelőzően olyan megfelelő tisztítási műveleteket kell végezni, amelyek hatékonyságát ellenőrzik, és amelyeket a gazdasági szereplő írásban rögzít.
5. FEJEZET
Az átállás szabályai
36. cikk
Növények és növényi termékek
(1) Ahhoz, hogy a növényeket és növényi termékeket ökológiainak tekintsék, a 834/2007/EK rendelet 9., 10., 11. és 12. cikkében és az e rendelet 1. fejezetében foglalt termelési szabályokat és értelemszerűen az e rendelet 6. fejezetében foglalt kivételes termelési szabályokat a mezőgazdasági parcellákra az átállási időszak folyamán a vetést megelőzően legalább kétéves átállási időszakon keresztül, a legelő vagy évelőtakarmány-termő parcellák esetében az ökológiai termelésből származó takarmányként történő felhasználása előtt legalább két évvel, illetve a takarmányoktól eltérő évelő növények esetében az ökológiai termékek első betakarítása előtt legalább három évvel alkalmazni kell.
(2) Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy visszamenőlegesen az átállási időszak részeként elismer bármely előző időszakot, amelynek során:
a)
a mezőgazdasági parcellákon megtették az 1257/99/EK rendelet, az 1698/2005/EK rendelet vagy más hivatalos program által meghatározott intézkedéseket, feltéve, hogy az érintett intézkedések biztosítják, hogy azokon a parcellákon ökológiai termelésre nem engedélyezett termékeket nem használtak, vagy
b)
a mezőgazdasági parcellák korábban olyan természetes vagy mezőgazdasági területek voltak, amelyeket az ökológiai termeléshez nem engedélyezett termékekkel nem kezeltek.
Az első albekezdés b) pontjában említett időszak visszamenőlegesen csak akkor vehető figyelembe, ha a szolgáltatott bizonyíték alapján az ellenőrző hatóság meggyőződhet arról, hogy a feltételek legalább hároméves időszakon keresztül teljesültek.
(3) Az illetékes hatóság bizonyos esetekben, amikor a földterület ökológiai termelésre nem engedélyezett termékekkel szennyeződött, dönthet úgy, hogy az átállási időszakot meghosszabbítja az (1) bekezdésben megadott időszakon túlra.
(4) Azon mezőgazdasági parcellák esetében, amelyeken az ökológiai termelésre való átállás már megtörtént, vagy éppen folyamatban van, és amelyeket ökológiai termelésre nem engedélyezett termékkel kezeltek, a tagállam az (1) bekezdésben meghatározott átállási időt az a következő két esetben csökkentheti:
a)
a mezőgazdasági parcellákat a tagállam illetékes hatósága által kötelezően előírt, betegség elleni vagy növényvédelmi intézkedés részeként ökológiai termesztéshez nem engedélyezett termékkel kezelték;
b)
a mezőgazdasági parcellákat a tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott tudományos vizsgálatok részeként ökológiai termesztésre nem engedélyezett termékkel kezelték.
Az első albekezdés a) és b) pontjában előírt esetekben az átállási időszak hosszát a következő tényezők figyelembevételével kell meghatározni:
a)
a szóban forgó termék lebomlási folyamatának garantálnia kell, hogy az átállási időszak végére a talajban vagy - évelő kultúrák esetében - a növényben a szermaradékok mennyisége jelentéktelen lesz,
b)
a kezelést követően betakarított termény ökológiai termelési módszerekre történő utalással nem értékesíthető.
Az érintett tagállam köteles tájékoztatni a többi tagállamot és a Bizottságot a kötelező kezelés elrendelésére vonatkozó döntéséről.
37. cikk
Az ökológiai állattartásra szánt földterületre vonatkozó sajátos átállási szabályok
(1) Az e rendelet 36. cikkében említett átállási szabályok a termelőegység teljes olyan területére vonatkoznak, amelyen állati takarmányt állítanak elő.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések ellenére az átállási időszak egy évre csökkenthető a legelők és a nem növényevő fajok által használt szabadtéri területek tekintetében. Ezen időszak hat hónapra csökkenthető abban az esetben, ha az érintett földterületet az előző évben nem kezelték az ökológiai termesztés során nem engedélyezett termékekkel.
38. cikk
Állatállomány és állati termékek
(1) Amennyiben nem ökológiai tartású állatokat vontak be a gazdaságba a 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és e rendelet 9. és/vagy a 42. cikke alapján, és ha az állati termékeket ökológiai termékekként kívánják értékesíteni, a 834/2007/EK rendelet 9., 10., 11. és 14. cikke, valamint a II. cím 2. fejezete szerinti, valamint értelemszerűen az e rendelet 42. cikkében foglalt termelési szabályokat legalább az alábbi időre már alkalmazni kellett:
a)
12 hónapon keresztül, de mindenképpen legalább élettartamuk háromnegyed részében a húsként hasznosított lófélék és szarvasmarhafélék (köztük a bivaly- és bölényfajok) esetében,
b)
6 hónapon keresztül a kistestű kérődzők, a sertések és a tejtermelésre tartott állatok esetében;
c)
10 héten keresztül a húsként hasznosított baromfi esetében, ha háromnapos kora előtt vonták be az ökológiai termelésbe,
d)
6 héten keresztül a tojástermelésre tartott baromfi esetében.
(2) Amennyiben nem ökológiai tartású állatok tartoznak a gazdaságba az átállási időszak kezdetén a 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alapján a belőlük származó termékek ökológiainak tekintendők, amennyiben a teljes termelőegységet - így az állatállományt, a legelőt és/vagy a takarmányozásra használt területet - egyidejűleg állítják át. Mind a meglévő állatok mind azok utódai, a legelő és/vagy a takarmányozásra használt földterület teljes átállási időszaka 24 hónapra csökkenthető, amennyiben az állatokat főként a termelőegységben előállított termékekkel táplálják.
(3) Méhészeti termékek csak akkor értékesíthetők ökológiai termelési módszerre való utalással ellátva, ha az ökológiai termelési szabályokat legalább egy éven keresztül betartották.
(4) A méhészetek átállási időszaka nem alkalmazható az e rendelet 9. cikke (5) bekezdésének alkalmazása esetén.
(5) Az átállási időszak folyamán a viaszt ökológiai méhészetből származó viaszra kell cserélni.
6. FEJEZET
Kivételes termelési szabályok
1. szakasz
Kivételes termelési szabályok a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti éghajlati, földrajzi vagy strukturális megkötések esetén
39. cikk
Az állatok kötött tartása
Amennyiben alkalmazandók a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének a) pontjában rögzített feltételek, az illetékes hatóságok kisméretű gazdaságokban engedélyezhetik a szarvasmarhák kötött tartását, ha nincs lehetőség arra, hogy a viselkedési szokásainak megfelelő csoportokban tartsák őket, feltéve hogy a legeltetési időszakban, a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően, hozzáférnek a legelőkhöz, és amikor a legeltetés nem lehetséges, legalább hetente kétszer hozzáférnek a szabadtéri területekhez.
40. cikk
Párhuzamos termelés
(1) Amennyiben a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, a termelő működtethet ökológiai és nem ökológiai termelőegységeket ugyanazon a területen:
a)
a legalább hároméves termesztési időszakot igénylő évelő növények termesztése esetében, amennyiben a fajták nem különböztethetőek meg könnyen feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:
i.
a szóban forgó termelés egy átállítási terv részét képezi, amelyre vonatkozóan a termelő kifejezett kötelezettséget vállal, és amely szerint az érintett terület utolsó részének ökológiai termelésre történő átállítása a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb öt éven belül megkezdődik;
ii.
megfelelő intézkedések történtek az egyes érintett termelőegységekből származó termékek tartós elkülönítésének biztosítására;
iii.
az ellenőrző szervezetet vagy az ellenőrző hatóságot minden érintett termék betakarítása előtt legalább 48 órával értesítik;
iv.
a betakarítás befejezésekor a termelő tájékoztatja az ellenőrző hatóságot vagy az ellenőrző szervezetet az érintett termelőegységekben betakarított pontos mennyiségekről, valamint a termékek elkülönítésére tett intézkedésekről;
v.
a IV. cím 1. és 2. fejezetében említett átállási tervet és az ellenőrző intézkedéseket az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia; ezt a jóváhagyást az átállítási terv végrehajtásának megkezdését követően évente meg kell erősíteni;
b)
a mezőgazdasági kutatásra vagy hivatalos iskolai oktatásra szánt területek esetében, a tagállamok illetékes hatóságainak egyetértésével, és feltéve, hogy az a) pont ii., iii., iv. alpontjában és az (v) alpont vonatkozó részében meghatározott feltételek teljesülnek;
c)
a vetőmagok, a vegetatív szaporítóanyagok és a palánták előállítása esetében, és feltéve, hogy az a) pont ii., iii., iv. alpontjaiban és az (v) alpont vonatkozó részében meghatározott feltételek teljesülnek;
d)
a kizárólag legeltetés céljára használt gyepterület esetében.
(2) Az illetékes hatóság engedélyezheti a mezőgazdasági kutatást vagy hivatalos iskolai oktatást végző gazdaságok számára, hogy ugyanazon fajokból ökológiai és nem ökológiai állatállományt is tartsanak, ha a következő feltételek teljesülnek:
a)
az ellenőrző szervezettel vagy az ellenőrző hatósággal előzetesen ismertetett megfelelő intézkedésekre került sor annak érdekében, hogy biztosítsák az egyes termelőegységekben lévő állatok, állati termékek, trágya és takarmány tartós elkülönítését;
b)
a termelő előzetesen értesíti az ellenőrző szervezetet vagy az ellenőrző hatóságot az állatok, illetve állati termékek szállításáról, illetve eladásáról;
c)
a gazdasági szereplő értesíti az ellenőrző szervezetet vagy az ellenőrző hatóságot a termelőegységekben termelt pontos mennyiségekről, valamint a termékek azonosítását lehetővé tevő minden jellemzőről, és megerősíti, hogy alkalmazták a termékek elkülönítésére hozott intézkedéseket.
41. cikk
A beporzás céljára tartott méhészeti termelőegységek vezetése
Amennyiben a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek alkalmazandók, a beporzási műveletek céljára a gazdasági szereplő ugyanabban a gazdaságban működtethet ökológiai és nem ökológiai méhészeti termelőegységeket, feltéve, hogy - a kaptárak elhelyezésére vonatkozó rendelkezések kivételével - az ökológiai termelési szabályok összes követelményét teljesítik. Ebben az esetben a termék nem értékesíthető ökológiai termékként.
A gazdasági szereplő megőrzi a fenti rendelkezés alkalmazásával kapcsolatos dokumentációs bizonyítékokat.
2. szakasz
A 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kivételes termelési szabályok arra az esetre, ha a források ökológiai formában nem állnak rendelkezésre
42. cikk
Nem ökológiai tartásból származó állatok felhasználása
Amennyiben alkalmazandók a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének b) pontjában rögzített feltételek, és az illetékes hatóság előzetesen engedélyezte,
a)
egy állomány első ízben történő kialakításakor, megújításakor vagy átalakításakor, amennyiben ökológiai tartású baromfi nem áll rendelkezésre a szükséges számban, nem ökológiai tartású baromfi is bevihető az ökológiai baromfitenyésztő termelőegységbe feltéve, hogy a tojástermelés céljából behozott jércék és a hústermelés céljából behozott baromfik három naposnál nem idősebbek;
b)
a nem ökológiai tartású, tojástermelési célú, legfeljebb 18 hetes jércék ökológiai állattartási termelőegységbe 2011. december 31-ig vihetők be, ha nem állnak rendelkezésre ökológiai tartású jércék feltéve, hogy a 2. fejezet 3. és 4. szakaszában rögzített ide vonatkozó rendelkezéseket betartják.
43. cikk
Mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai takarmány felhasználása
Amennyiben alkalmazandók a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének b) pontjában rögzített feltételek, megengedett a növényi és állati eredetű, nem ökológiai takarmány korlátozott arányban történő felhasználása, ha a gazdálkodók nem tudnak kizárólag ökológiai termelésből származó takarmányt beszerezni. A nem ökológiai takarmány maximális százalékos aránya 12 hónapos időszakra, a növényevőktől eltérő fajok esetében:
a)
10 % a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszak alatt;
b)
5 % a 2010. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszak alatt.
A fenti értékeket évente kell kiszámítani, és a mezőgazdasági eredetű takarmányok szárazanyag-tartalmának százalékában kell kifejezni. A napi takarmányadagban a nem ökológiai takarmány engedélyezett maximális százalékos aránya 25 % a szárazanyag-tartalom százalékában kifejezve.
A gazdasági szereplő ezen rendelkezés alkalmazásának szükségességét dokumentumokkal bizonyítja.
44. cikk
Nem ökológiai méhviasz felhasználása
Új létesítmények esetében vagy az átállási időszak folyamán a nem ökológiai méhviasz csak akkor használható fel,
a)
ha a kereskedelemben ökológiai méhészetből származó méhviasz nem áll rendelkezésre;
b)
ha bizonyítottan nem szennyeződött az ökológiai termelés céljára nem engedélyezett anyagokkal, és
c)
ha fedelezésből származik.
45. cikk
A nem ökológiai termelési módszerrel előállított vetőmag és vegetatív szaporítóanyag használata
(1) Amennyiben a 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdése b) pontjában meghatározott feltételek alkalmazandók,
a)
felhasználhatók az ökológiai gazdálkodási módszerekre átálló termelőegységből származó vetőmagok és vegetatív szaporítóanyagok,
b)
amikor az a) pont nem alkalmazható, a tagállamok engedélyezhetik nem ökológiai vetőmagok vagy vegetatív szaporítóanyagok felhasználását, ha azok ökológiai termelésből nem állnak rendelkezésre. A nem ökológiai vetőmagok és burgonya vetőgumók felhasználására azonban a következő, (2)-(9) bekezdést kell alkalmazni:
(2) A nem ökológiai vetőmagok vagy burgonya vetőgumó felhasználásának feltétele, hogy a vetőmagot vagy a burgonya vetőgumót nem kezelték az 5. cikk (1) bekezdésében a vetőmagok és a burgonya vetőgumó kezelésére engedélyezetteken kívül eső növényvédelmi termékekkel, kivéve, ha a 2000/29/EK tanácsi irányelvnek megfelelően (16) növény-egészségügyi célból a tagállam illetékes hatósága egy adott faj minden fajtája számára vegyi kezelést írt elő abban a körzetben, ahol a vetőmagokat vagy a burgonya vetőgumót fel fogják használni.
(3) Azokat a fajokat, amelyek esetében megállapították, hogy ökológiai módszerrel előállított vetőmag vagy burgonya vetőgumó elegendő mennyiségben és jelentős számú fajta tekintetében a Közösség minden részében rendelkezésre áll, a X. melléklet sorolja fel.
A X. mellékletben felsorolt fajok nem képezhetik tárgyát az (1) bekezdés b) pontjában említett engedélyeknek, kivéve ha azokat az (5) bekezdés d) pontjában említett okok valamelyike szükségessé teszi.
(4) A tagállamok az (1) bekezdés b) pontjában említett engedély kiadására vonatkozó hatáskörüket átruházhatják a felügyeletük alá tartozó más közigazgatási szervre vagy a 834/2007/EK rendelet 27. cikkében megnevezett ellenőrző hatóságokra vagy ellenőrző szervezetekre.
(5) A nem ökológiai termelésből származó vetőmag vagy a burgonya vetőgumó felhasználására vonatkozó engedély csak a következő esetekben adható ki:
a)
ha azoknak a fajoknak, amelyeket a felhasználó be kíván szerezni, egyetlen fajtáját sem tartják nyilván a 48. cikkben említett adatbázisban;
b)
ha egy beszállító - azaz a vetőmag vagy burgonya vetőgumó más gazdasági szereplőknek történő értékesítésével foglalkozó gazdasági szereplő - sem tudja a vetőmagot vagy a burgonya vetőgumókat a vetés vagy ültetés előtt leszállítani, noha a felhasználó a vetőmagot vagy a burgonya vetőgumókat ésszerű időben megrendelte;
c)
ha a felhasználó által beszerezni kívánt fajta nem szerepel a 48. cikkben említett adatbázisban, és a felhasználó bizonyítani tudja, hogy ugyanazon faj nyilvántartásba vett alternatívái közül egyik sem megfelelő, és hogy az engedély ezért a termelése számára lényeges;
d)
ha a kutatás, kisparcellás szántóföldi kísérlet során történő vizsgálat vagy a fajta megőrzése érdekében a felhasználás indokolt, a tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával.
(6) Az engedélyt vetés előtt kell megadni.
(7) Engedély csak az egyéni felhasználóknak egyszerre csak egy idényre adható, és az engedélyért felelős hatóság vagy ellenőrző szervezet nyilvántartja az engedélyezett vetőmag vagy burgonya vetőgumó mennyiségét.
(8) A (7) bekezdéstől eltérve a tagállam illetékes hatósága általános engedélyt is adhat valamennyi felhasználó részére:
a)
egy adott fajra vonatkozóan, amikor és amennyiben az (5) bekezdés a) pontjában megállapított feltételek teljesülnek, vagy
b)
adott fajtára, amikor és amennyiben az (5) bekezdés c) pontjában rögzített feltételek teljesülnek.
Az első albekezdésben említett engedélyeket a 48. cikkben említett adatbázisban világosan fel kell tüntetni.
(9) Az engedély csak olyan időszakokra vonatkozóan adható, amelyek során az adatbázist a 49. cikk (3) bekezdésének megfelelően frissítették.
3. szakasz
A 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti kivételes termelési szabályok az ökológiai állattartás problémáinak vonatkozásában
46. cikk
Az ökológiai tartású állatállomány kezelésének sajátos problémái
A hústermelés céljából tartott, kifejlett szarvasmarhák végső hizlalási fázisára sor kerülhet épületen belül feltéve, hogy az épületen belüli időszak nem haladja meg az állatok élettartamának egyötödét, de minden esetben legfeljebb csak három hónapos időtartamra.
4. szakasz
A 834/2007/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerinti kivételes termelési szabályok katasztrófahelyzetek esetére
47. cikk
Katasztrófahelyzetek
Az illetékes hatóság ideiglenes jelleggel engedélyezheti:
a)
az állatok egészségügyi vagy katasztrófahelyzet okozta nagy arányú pusztulása esetén az állomány megújítását vagy újbóli létrehozását nem ökológiai tartásból származó állatokkal, ha ökológiai tartású állatok nem állnak rendelkezésre;
b)
a méhek egészségügyi vagy katasztrófahelyzet okozta nagy arányú pusztulása esetén a méhészetek újbóli létrehozását nem ökológiai méhekkel, ha ökológiai tartású méhészetek nem állnak rendelkezésre;
c)
a nem ökológiai termesztésből származó takarmányok egyedi gazdasági szereplők általi korlátozott ideig és egy konkrét területen történő használatát, ha a takarmánygyártás megszűnt, vagy korlátozásokat vezettek be, különösen, ha arra rendkívüli időjárási feltételek, járványok, toxikus anyagokkal történt szennyeződés vagy tűzvészek eredményeként került sor;
d)
a méhek ökológiai termelésből származó mézzel, ökológiai termelésből származó cukorsziruppal, illetve ökológiai termelésből származó cukorral történő táplálását a nektár vagy a mézharmat termelését akadályozó hosszú ideig tartó kivételes időjárási feltételek vagy katasztrófahelyzet esetén.
Az illetékes hatóság jóváhagyását követően az egyéni gazdasági szereplők dokumentumokkal igazolják a fenti kivétel alkalmazását. A tagállamok a jóváhagyástól számított 1 hónapon belül tájékoztatják egymást és a Bizottságot az első albekezdés c) pontja értelmében általuk megadott kivételekről.
7. FEJEZET
Vetőmag-adatbázis
48. cikk
Adatbázis
(1) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy létrejöjjön egy számítógépes adatbázis azon fajták felsorolására, amelyekhez a területén rendelkezésre áll ökológiai termelési módszerrel előállított vetőmag vagy burgonya vetőgumó.
(2) Az adatbázist a tagállam illetékes hatósága vagy a tagállam által e célra kijelölt hatóság vagy szervezet (a továbbiakban: az adatbázis kezelője) kezeli. A tagállamok egy másik országban található hatóságot vagy magánszervezetet is kijelölhetnek.
(3) Minden tagállam tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az adatbázis kezelésére kijelölt hatóságról vagy magánszervezetről.
49. cikk
Nyilvántartás
(1) Azokat a fajtákat, amelyekhez rendelkezésre áll ökológiai termelési módszerrel előállított vetőmag vagy burgonya vetőgumó, a beszállító kérésére nyilvántartásba veszik a 48. cikkben említett adatbázisban.
(2) Bármely, az adatbázisban nem szerepelő fajtát a 45. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy az nem áll rendelkezésre.
(3) Minden tagállamnak meg kell határoznia, hogy az adatbázist a területén termesztett fajok vagy fajcsoportok tekintetében az év melyik időszakában kell rendszeresen frissíteni. Az adatbázisnak tartalmaznia kell a fenti döntésre vonatkozó adatokat.
50. cikk
A nyilvántartásba vétel feltételei
(1) A nyilvántartásba vételhez a beszállítónak:
a)
bizonyítania kell, hogy ő maga vagy - olyan esetekben, amikor a beszállító csak előrecsomagolt vetőmaggal vagy burgonya vetőgumóval foglalkozik - az utolsó gazdasági szereplő a 834/2007/EK rendelet 27. cikkében említett ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik;
b)
bizonyítania kell, hogy a forgalomba kerülő vetőmag vagy burgonya vetőgumó megfelel a vetőmagokra és a burgonya vetőgumókra alkalmazandó általános követelményeknek;
c)
rendelkezésre kell bocsátania az e rendelet 51. cikke szerint szükséges valamennyi információt, és vállalnia kell, hogy az adatbázis kezelőjének kérésére, vagy pedig amikor az információk folyamatos megbízhatóságának biztosítása érdekében arra szükség van, ezeket az információkat frissíti.
(2) Az adatbázis kezelője a tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával visszautasíthatja a beszállító nyilvántartásba vételre irányuló kérelmét, vagy törölhet egy korábban elfogadott nyilvántartásba vételt, ha a beszállító nem felel meg az (1) bekezdésben megállapított követelményeknek.
51. cikk
Nyilvántartott információk
(1) A 48. cikkben említett adatbázisnak minden nyilvántartott fajtára és minden beszállítóra vonatkozóan legalább az alábbi információkat tartalmaznia kell:
a)
a faj tudományos nevét és a fajta megnevezését;
b)
a beszállító vagy képviselője nevét és adatait;
c)
azt a területet, ahova a beszállító a szállításhoz általában szükséges időn belül szállítani tudja a vevőnek a vetőmagot vagy a burgonya vetőgumót;
d)
azt az országot vagy régiót, amelyben a fajtát tesztelték, valamint a mezőgazdasági növényfajok és zöldségfélék közös fajtajegyzékének céljára jóváhagyták, amint azt a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló 2002/53/EK (17) és a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló 2002/55/EK tanácsi irányelvek meghatározzák (18);
e)
azt a dátumot, amelytől a vetőmag vagy a burgonya vetőgumó rendelkezésre áll;
f)
a 834/2007/EGK rendelet 27. cikke szerint a gazdasági szereplő ellenőrzéséért felelős ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szervezet nevét és/vagy kódszámát.
(2) A beszállítónak azonnal értesítenie kell az adatbázis kezelőjét, ha bármely nyilvántartott fajta nem áll többet rendelkezésre. A módosításokat az adatbázisban rögzíteni kell.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott információkon túl az adatbázis a X. mellékletben felsorolt fajok jegyzékét is tartalmazza.
52. cikk
Az információkhoz való hozzáférés
(1) A 48. cikkben említett adatbázisban nyilvántartott információkhoz való hozzáférést díjmentesen kell az Interneten keresztül biztosítani a vetőmagok vagy a burgonya vetőgumó felhasználói, illetve a nyilvánosság számára. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy azok a felhasználók, akik tevékenységüket a 834/2007/EGK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően bejelentették, kérésükre az adatbázis kezelőjétől hozzájuthatnak az egy vagy több fajcsoport adatainak kivonatához.
(2) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az (1) bekezdésben említett minden felhasználó legalább évente egyszer tájékoztatást kapjon a rendszerről és arról, miként lehet információkat kinyerni az adatbázisból.
53. cikk
Nyilvántartási díj
Minden egyes nyilvántartásba vételt díjfizetéshez lehet kötni, amely díj az információk 48. cikkben említett adatbázisba való felvételének és tárolásának költségét fedezi. Az adatbázis kezelője által felszámított díjat a tagállam illetékes hatósága hagyja jóvá.
54. cikk
Éves jelentés
(1) Az engedélyek kiadására a 45. cikknek megfelelően kijelölt hatóságok vagy szervezetek nyilvántartanak minden engedélyt, és ezt az információt jelentés formájában teszik hozzáférhetővé a tagállam illetékes hatósága és az adatbázis kezelője számára.
A jelentésnek minden egyes, a 45. cikk (5) bekezdése szerinti engedélyben érintett faj vonatkozásában a következő információkat kell tartalmaznia:
a)
a faj tudományos nevét és a fajta megnevezését;
b)
az engedély indokolását a 45. cikk (5) bekezdésének a), b), c) vagy d) pontjára történő hivatkozással;
c)
az engedélyek teljes számát;
d)
az érintett vetőmagok vagy burgonya vetőgumók teljes mennyiségét;
e)
a 45. cikk (2) bekezdésében említett növény-egészségügyi célú kémiai kezelést.
(2) A 45. cikk (8) bekezdésének megfelelően kiadott engedélyek esetében a jelentésnek tartalmaznia kell az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének a) pontjában említett információkat, valamint azt az időszakot, amely alatt az engedélyek hatályban voltak.
55. cikk
Összefoglaló jelentés
A tagállam illetékes hatósága minden év március 31-éig összegyűjti a jelentéseket, és összefoglaló jelentést küld a Bizottság és a többi tagállam számára, amely tartalmazza a tagállamnak az előző naptári évre vonatkozó összes engedélyét. A jelentésnek az 54. cikkben meghatározott információkat kell tartalmaznia. Az információkat a 48. cikkben említett adatbázisban nyilvánosságra kell hozni. Az illetékes hatóság a jelentések összegyűjtésének feladatát átruházhatja az adatbázis kezelőjére.
56. cikk
Információkérés
A tagállam vagy a Bizottság kérésére az egyes esetekben megadott engedélyekre vonatkozó részletes információkat a tagállamok vagy a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.
III. CÍM
CÍMKÉZÉS
1. FEJEZET
Közösségi logó
57. cikk
Közösségi logó
A 834/2007/EK rendelet 25. cikke (3) bekezdésének megfelelően a közösségi logó használatának az e rendelet XI. mellékletében szereplő mintát kell követnie.
A közösségi logót az e rendelet XI. mellékletében rögzített technikai sokszorosítási szabályoknak megfelelően kell használni.
58. cikk
A kódszám és a származási hely használatának feltételei
(1) A 834/2007/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szervezet kódszámának megjelölése:
a)
a tagállamot vagy a harmadik országot azonosító rövidítéssel kezdődik, az ISO 3166 szerinti kétbetűs országkódokról szóló nemzetközi szabványban foglaltak szerint (Országok és igazgatási egységeik nevének kódjai);
b)
az ökológiai termelési módra utaló kifejezést tartalmaz, a 834/2007/EK rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében említett módon;
c)
hivatkozási számot tartalmaz, amelyről az illetékes hatóság dönt; valamint
d)
azt közvetlenül a közösségi logó alá kell elhelyezni, amikor a címkézésben a közösségi logót használják.
(2) A termék összetevőiként szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tartási helyének megjelölése a 834/2007/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének c) pontjának megfelelően közvetlenül az (1) bekezdésben említett kódszám alá kerül.
2. FEJEZET
A takarmányok címkézésére vonatkozó sajátos előírások
59. cikk
A kereskedelmi védjegyek és kereskedelmi megnevezések hatálya és használata
Ez a fejezet nem vonatkozik a kedvtelésből tartott állatok számára készült eledelekre, a prémes állatok számára készült takarmányokra vagy a tenyésztett víziállatok számára készült eledelekre.
Azok a védjegyek és kereskedelmi megnevezések, amelyeken a 834/2007/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdésében említett kifejezés szerepel, csak akkor használhatók, ha a termék szárazanyaga legalább 95 %-ban tartalmaz ökológiai termelésből származó takarmány-alapanyagot.
60. cikk
A feldolgozott takarmány jelölései
(1) E rendelet 61. cikkének és 59. cikke második bekezdésének sérelme nélkül a 834/2007/EK rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében említett kifejezések használhatók a feldolgozott takarmányon, feltéve hogy:
a)
a feldolgozott takarmány a 834/2007/EK rendeletben és különösen az annak 14. cikke (1) bekezdése d) pontjának iv. és v. alpontjában, valamint annak 18. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelel;
b)
a feldolgozott takarmány az e rendeletben és különösen az annak 22. és 26. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelel;
c)
a termék szárazanyagának legalább 95 %-a ökológiai termelésből származik.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában rögzített követelményektől függően a következő nyilatkozat engedélyezett azon termékek esetében, amelyek különféle mennyiségekben tartalmaznak ökológiai termelésből származó takarmány-alapanyagokat és/vagy az ökológiai gazdálkodásra való átállásból származó termékek takarmány-alapanyagait és/vagy nem ökológiai alapanyagokat:
„ökológiai termelésben használható a 834/2007/EK rendeletnek és a 889/2008/EK rendeletnek megfelelően”.
61. cikk
A feldolgozott takarmányon alkalmazott jelölések használatának feltételei
(1) A 60. cikkben előírt jelölésnek:
a)
el kell különülnie a 79/373/EGK tanácsi irányelv (19) 5. cikkében vagy a 96/25/EK tanácsi irányelv (20) 5. cikkének (1) bekezdésében említett szövegezéstől;
b)
olyan színben, formátumban vagy betűtípussal kell megjelennie, amely nem von magára több figyelmet, mint a 79/373/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 96/25/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett állati takarmány megnevezése vagy neve;
c)
ugyanabban a látómezőben a szárazanyag tömegének jelölésével egészül ki, amely jelzi:
i.
az ökológiai termelési módszerrel előállított takarmány-alapanyag(ok) százalékos arányát;
ii.
az ökológiai gazdálkodásra való átállásból származó takarmány-alapanyag(ok) százalékos arányát;
iii.
a i. és ii. pont által nem érintett takarmány-alapanyag(ok) százalékos arányát;
iv.
az összes mezőgazdasági eredetű állati takarmány százalékos arányát;
d)
az ökológiai termelésből származó takarmány-alapanyag(ok) névjegyzékével van kiegészítve;
e)
az ökológiai termelésre való átállásból származó takarmány-alapanyag(ok) névjegyzékével van kiegészítve.
(2) A 60. cikkben előírt jelölést kísérheti a takarmányanyagok 21. és a 22. cikkek szerinti használatának követelményeire történő utalás.
3. FEJEZET
Egyéb sajátos címkézési előírások
62. cikk
Átállás alatt lévő termelésből származó, növényi eredetű termékek
Az átállás alatt lévő termelésből származó növényi eredetű termékeken feltüntethető „az ökológiai termelésre való átállásból származó termék” jelölés, feltéve hogy:
a)
a betakarítás előtt betartották a legalább 12 hónapos átállási időszakot;
b)
a megjelölést nem lehet a termék kereskedelmi megnevezésénél szembetűnőbb színben, méretben és betűtípussal feltüntetni, a teljes jelölésnek ugyanolyan méretű betűket kell alkalmaznia;
c)
a termék csak egyetlen mezőgazdasági eredetű növényi összetevőt tartalmaz;
d)
a jelölés kapcsolódik a 834/2007/EK rendelet 27. cikkének (10) bekezdésében említett ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szervezet kódszámához.
IV. CÍM
ELLENŐRZÉSEK
1. FEJEZET
Minimális ellenőrzési követelmények
63. cikk
Az ellenőrzési intézkedések és a gazdasági szereplő kötelezettségei
(1) Amikor először kerül sor az ellenőrzési intézkedések alkalmazására, a gazdasági szereplő köteles elkészíteni és folyamatosan aktualizálni az alábbiakat:
a)
a termelőegység és/vagy létesítmény és/vagy tevékenység teljes leírását;
b)
a termelőegység és/vagy létesítmény és/vagy tevékenység szintjén megteendő gyakorlati intézkedések az ökológiai termelés szabályainak betartása érdekében;
c)
a nem engedélyezett termékek és anyagok okozta szennyeződés veszélyének csökkentése érdekében teendő óvintézkedések, és a tárlóhelyiségekben, valamint a gazdasági szereplő előállítási láncában végrehajtandó tisztítási intézkedések ismertetését.
Adott esetben az első albekezdésben említett leírás és intézkedések a gazdasági szereplő által felállított minőségellenőrzési rendszer részét képezhetik.
(2) Az (1) bekezdésben említett leírás és intézkedések a felelős gazdasági szereplő által aláírt nyilatkozat részét képezik. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell továbbá a gazdasági szereplő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy:
a)
a műveleteket az ökológiai termelés szabályai szerint végzi;
b)
szabálysértés vagy szabálytalanság esetén elfogadja az ökológiai termelési előírások rendelkezéseinek alkalmazását;
c)
vállalja a termék vevőinek írásbeli értesítését annak érdekében, hogy biztosítsa, az ökológiai termelési módra utaló jelzések eltávolítását erről a tételről.
Az első albekezdésben említett nyilatkozatban foglaltakat az ellenőrző szervezet vagy ellenőrző hatóság ellenőrzi, amely jelentést ad ki a lehetséges hiányosságokról és az ökológiai termelés szabályainak be nem tartásáról. A gazdasági szereplő ellenjegyzi ezt a jelentést, és megteszi a szükséges javító intézkedéseket.
(3) A 834/2007EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének érvényesülése érdekében a gazdasági szereplő tájékoztatja az illetékes hatóságot az alábbiakról:
a)
a gazdasági szereplő neve és címe;
b)
azon létesítmények és - ha szükséges - mezőgazdasági parcellák elhelyezkedése (földhivatali adatok), ahol a műveleteket végzik;
c)
a műveletek és a termékek jellege;
d)
a gazdasági szereplő kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a 834/2007/EK rendeletben és az e rendeletben foglalt előírások szerint végzi a műveleteket;
e)
mezőgazdasági jellegű gazdaság esetén az a dátum, amikor a gyártó abbahagyta az ökológiai termelésre nem engedélyezett termékek alkalmazását az érintett mezőgazdasági parcellán;
f)
a gazdasági szereplő által a vállalkozása ellenőrzésével megbízott elismert szervezet neve, amennyiben a tagállam ilyen szervezetek elismerése révén vezette be az ellenőrzési rendszert.
64. cikk
Az ellenőrzési intézkedések módosítása
A felelős gazdasági szereplő köteles kellő időben bejelenteni a 63. cikkben említett leírást vagy intézkedéseket, valamint a 70., 74., 80., 82., 86. és 88. cikkben meghatározott kiindulási ellenőrzési intézkedéseket érintő változásokat az ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervezetnek.
65. cikk
Ellenőrző látogatások
(1) Az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet legalább évente egyszer szemlét tart valamennyi gazdasági szereplőnél.
(2) Az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet mintákat vehet az ökológiai termelésre nem engedélyezett termékek vizsgálata, illetve az ökológiai termelés szabályainak meg nem felelő gyártási módszerek ellenőrzése céljából. Mintavétel és a minták elemzése végezhető az ökológiai termelésre nem engedélyezett termékek által okozott lehetséges szennyezés megállapítása céljából is. Ezt a vizsgálatot azonban kötelező elvégezni, amennyiben fennáll a gyanú, hogy ökológiai termelésre nem engedélyezett termékek felhasználására került sor.
(3) Minden ellenőrzés után a termelőegységért felelős gazdasági szereplő vagy annak képviselője által ellenjegyzett ellenőrzési jelentést kell készíteni.
(4) Emellett az ellenőrző szervezetnek vagy az ellenőrző hatóságnak az e rendelet vagy az ökológiai termelés szabályainak be nem tartásából származó kockázat általános értékelése alapján rendszerint be nem jelentett, szúrópróbaszerű ellenőrző látogatásokat kell tennie, figyelembe véve legalább a korábbi ellenőrzések eredményeit, az érintett termékek mennyiségét és a termékek felcserélésének kockázatát.
66. cikk
Bizonylatokon alapuló nyilvántartás
(1) A raktári és pénzügyi nyilvántartást a termelőegységben vagy a létesítményekben kell vezetni, és lehetővé kell tenni, hogy a gazdasági szereplő azonosíthassa, az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság pedig ellenőrizhesse az alábbiakat:
a)
a termékek szállítóját, és ha attól eltér, azok eladóját vagy exportőrét;
b)
a termelőegységek számára szállított ökológiai termékek jellegét és mennyiségét, és amennyiben jelentőséggel bír, valamennyi vásárolt anyagot és ezen anyagok felhasználását, és amennyiben jelentőséggel bír, az összetett takarmányok összetételét;
c)
a létesítményekben tárolt ökológiai termékek jellegét és mennyiségét;
d)
a termelőegységből vagy az első címzett létesítményeiből vagy tárolóhelyiségeiből elszállított bármilyen termék jellegét, mennyiségét és címzettjeit, és amennyiben eltérőek, a végfelhasználóktól eltérő vásárlókat;
e)
az ökológiai termékeket nem tároló vagy ténylegesen nem kezelő gazdasági szereplők esetében a felvásárolt és eladott ökológiai termékek jellegét és mennyiségét, valamint a beszállítókat, és amennyiben ettől eltér, az eladókat vagy exportőröket, illetve a felvásárlókat, és ha ettől eltér, a címzetteket.
(2) A bizonylatokon alapuló nyilvántartásnak tartalmaznia kell ezen kívül az ökológiai termékek átvételekor elvégzett ellenőrzés eredményeit, és az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság által megkövetelt, a megfelelő ellenőrzéshez szükséges bármilyen más információt. A nyilvántartások adatait megfelelő igazoló dokumentumokkal kell bizonylatolni. A nyilvántartásokból ki kell tűnnie a bevitel és a kivitel közötti egyensúlynak.
(3) Amennyiben a gazdasági szereplő több termelőegységet üzemeltet egyazon területen, a nem ökológiai termékeket termelő egységeket és a felhasznált anyagok tárolására használt raktárakat is alá kell vetni az előírt ellenőrzési minimumkövetelményeknek.
67. cikk
A létesítményekbe való bejutás
(1) A gazdasági szereplő köteles:
a)
az ellenőrzés céljából lehetővé tenni az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság számára a termelőegység valamennyi részébe és helyiségébe való bejutást, valamint a számviteli nyilvántartásokba és a kapcsolódó dokumentumokba való betekintést;
b)
biztosítani az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet részére az ellenőrzéshez ésszerűen szükséges valamennyi információt;
c)
az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet kérésére átadni saját minőségbiztosítási programjainak eredményeit.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt követelményeken túl az importőrök és első címzettek kötelesek tájékoztatást adni a behozott szállítmányokról a 84. cikknek megfelelően.
68. cikk
Írásbeli igazolások
A 834/2007/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervezetek az írásbeli igazolás kiadásakor az e rendelet XII. mellékletében szereplő mintadokumentumot használják.
69. cikk
Az eladó nyilatkozata
A 834/2007/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az eladó nyilatkozata, amely szerint a leszállított termékeket nem GMO-kból vagy azok felhasználásával állították elő, az e rendelet XIII. mellékletében szereplő mintadokumentumot követheti.
2. FEJEZET
A mezőgazdasági termelésből vagy gyűjtésből származó növények és növényi termékek ellenőrzésére vonatkozó különleges előírások
70. cikk
Ellenőrzési intézkedések
(1) A termelőegységnek a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti teljes leírására az alábbiak vonatkoznak:
a)
a leírást akkor is el kell készíteni, ha a gazdasági szereplő tevékenysége csak vadon termő növények gyűjtésére korlátozódik,
b)
fel kell tüntetnie a tárolásra és termelésre szolgáló létesítményeket, mezőgazdasági parcellákat és/vagy gyűjtőterületeket és adott esetben azokat a helyeket, ahol bizonyos feldolgozási és/vagy csomagolási műveletek folynak, valamint
c)
a leírásban meg kell jelölni azt az időpontot, amikor azokat a termékeket, amelyeknek az alkalmazása nem felel meg az ökológia termelés szabályainak, az érintett mezőgazdasági parcellákon és/vagy gyűjtőterületeken legutoljára alkalmazták.
(2) Vadon termő növények gyűjtése esetén a 63. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt gyakorlati intézkedések magukban foglalják a harmadik fél által adott garanciákat is, amelyeket a gazdasági szereplő fel tud mutatni annak biztosítása érdekében, hogy betartják a 834/2007/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében foglalt előírásokat.
71. cikk
Tájékoztatási kötelezettség
Minden évben, az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet által meghatározott időpontig a gazdasági szereplő köteles tájékoztatni az ellenőrző hatóságot vagy az ellenőrző szervezetet a növényi termékek termelésének mezőgazdasági parcellákra lebontott ütemezéséről.
72. cikk
Növénytermesztéssel kapcsolatos nyilvántartások
A növénytermesztési adatokat nyilvántartás formájában kell összeállítani, és a mezőgazdasági üzem telephelyén mindenkor az ellenőrző szervezetek vagy az ellenőrző hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. A 71. cikkben foglaltakon kívül e nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell legalább az alábbi adatokat:
a)
a tápanyag utánpótlással kapcsolatosan: a tápanyagutánpótló szer alkalmazásának dátuma, a tápanyagutánpótló szer típusa és mennyisége, az érintett mezőgazdasági parcella,
b)
a növényvédő szerek használatával kapcsolatosan: a kezelés oka és dátuma, a termék típusa, a kezelési módszer;
c)
a termelésben használt anyagok beszerzésére vonatkozóan: az anyag beszerzésének dátuma, a beszerzett anyag típusa és mennyisége;
d)
a betakarításra vonatkozóan: a betakarítás időpontja és az ökológiai vagy átállási növénytermesztésből származó termékek típusa és mennyisége.
73. cikk
Több termelőegység üzemeltetése egyazon gazdasági szereplő által
Amikor egyazon gazdasági szereplő több termelőegységet üzemeltet egyazon területen, a nem ökológiai növényeket termesztő egységekre, valamint a gazdasági alapanyagok raktározására szolgáló létesítményekre is vonatkoznak az e cím 1. fejezetében és az e fejezetben foglalt általános és egyedi ellenőrzési követelmények.
3. FEJEZET
Állattenyésztésből származó állatok és állati termékek ellenőrzésére vonatkozó követelmények
74. cikk
Ellenőrzési intézkedések
(1) Ha a kifejezetten állattartásra vonatkozó ellenőrzőrendszert először vezetik be, a termelőegységnek a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontjában megadott teljes leírásának az alábbiakat kell magában foglalnia:
a)
az állattartásra használt épületek, legelők, szabadtéri területek stb. és, ahol alkalmazandó, a raktározó-, csomagoló- és az állatok feldolgozására szolgáló helységek teljes leírása, állati termékek, nyersanyagok és alapanyagok;
b)
az állatok trágyájának tárolására szolgáló létesítmények teljes leírása.
(2) A 63. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett gyakorlati intézkedések a következőket foglalják magukban:
a)
az ellenőrző szervezettel vagy az ellenőrző hatósággal egyeztetett terv a trágya kijuttatására vonatkozóan, a növénytermesztésre szánt területek teljes leírásával együtt;
b)
amennyiben lehetséges, a trágya kiszórásával kapcsolatban írásos megállapodások megkötése a 3. cikk (3) bekezdésében említett, az ökológiai termelésre vonatkozó szabályoknak ugyancsak megfelelő más gazdaságokkal;
c)
az ökológiai állattartást folytató termelőegység gazdálkodási terve.
75. cikk
Az állatállomány azonosítása
Az állatállományt tartósan, az egyes fajoknak megfelelő módszerek alkalmazásával kell azonosítani, a nagyobb testű emlősök esetén egyedenként, szárnyasok és kisemlősök esetében pedig egyedenként vagy csoportonként.
76. cikk
Az állatállomány nyilvántartása
Az állatállományról napló formájában kell nyilvántartást vezetni, és a mezőgazdasági üzem telephelyén mindenkor az ellenőrző szervezetek vagy az ellenőrző hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. A bejegyzéseknek tartalmazniuk kell az állomány tartási rendszerének részletes leírását, amely legalább az alábbi információkból áll:
a)
a mezőgazdasági üzembe beszállított állatok vonatkozásában: eredet és érkezési időpont, átállási időszak, azonosító jel és állatorvosi nyilvántartás;
b)
a mezőgazdasági üzemből elszállított állatok vonatkozásában: életkor, darabszám, vágás esetén testtömeg, azonosító jel és célállomás;
c)
az elhullott állatok részletes adatai és és az elhullás okai;
d)
a takarmányozás vonatkozásában: típusa, beleértve a takarmány-adalékanyagokat és a takarmányadagok különböző összetevőinek arányait, a legelőre hajtás időszakai, a vándorlegeltetési időszakok, amennyiben ezek korlátozottak;
e)
a betegségek megelőzése és kezelése, valamint az állatorvosi ellátás tekintetében: a kezelés dátuma, a diagnózissal és gyógyszeradagolással kapcsolatos adatok, a kezelésre felhasznált termék típusa, a kezelési módszer során alkalmazott aktív hatóanyagok indikációja, valamint az állatgyógyászati ellátás céljára kiállított állatorvosi rendelvények az okok megjelölésével, továbbá az azt megelőző várakozási idő, amely után az állatállományból származó termékek ökológiai termékként a piacra kerülhetnek.
77. cikk
Az állatgyógyászati készítmények ellenőrzésével kapcsolatos intézkedések
Állatgyógyászati készítmények alkalmazásának eseteit a 76. cikk e) pontja szerint be kell jelenteni az ellenőrző hatóságnak vagy az ellenőrző szervezetnek, mielőtt az állatállományt vagy az abból származó termékeket ökológiai termelésű termékként értékesítenék. A kezelt állatállományt egyértelműen azonosítani kell, nagytestű állatok esetében egyedenként, baromfik és kistestű állatok esetében egyedenként vagy tételenként, méhek esetében pedig kaptáronként.
78. cikk
Egyedi ellenőrzési intézkedések a méhészetben
(1) A méhész köteles benyújtani az ellenőrző hatóságnak vagy az ellenőrző szervezetnek a méhkaptárok helyét feltüntető megfelelő méretarányú térképet. Amennyiben nem került sor a területeknek a 13. cikk (2) bekezdése szerinti azonosítására, a méhésznek kell az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet számára megfelelő dokumentumokkal és bizonyítékokkal - amelyek szükség esetén megfelelő elemzéseket is tartalmaznak - igazolnia, hogy a méhcsaládjai által elérhető területek megfelelnek az e rendeletben előírt feltételeknek.
(2) A méhészeti nyilvántartásba az etetéssel kapcsolatban a következő adatokat kell felvenni: a termék típusa, az időpontok, a mennyiségek és azok a kaptárak, ahol az etetésre került sor.
(3) Amennyiben állatgyógyászati készítmény alkalmazására van szükség, egyértelmű formában fel kell jegyezni a készítmény típusát, beleértve az aktív hatóanyagok indikációját is, a diagnózist, a gyógyszeradagolást, az alkalmazás módját, a kezelés időtartamát, valamint a jogszabályban előírt várakozási időt, és ezeket az adatokat a termék ökológiai gazdálkodásból származóként történő értékesítése előtt be kell jelenteni az ellenőrző hatóságnak vagy az ellenőrző szervezetnek.
(4) A méhészet elhelyezkedési területét - a kaptárak azonosítása mellett - nyilvántartásba kell venni. Az ellenőrző szervezetet vagy az ellenőrző hatóságot - a vele egyeztetett határidőn belül - tájékoztatni kell a méhészet vándorlásáról.
(5) Különös gondot kell fordítani a méhészeti termékek megfelelő kinyerésére, feldolgozására és tárolására. Az e követelménynek való megfelelés érdekében tett valamennyi intézkedést fel kell jegyezni.
(6) A mézkamrák eltávolítását és a mézpergetési műveleteket fel kell tüntetni a méhészeti naplóban.
79. cikk
Több termelőegység üzemeltetése egyazon gazdasági szereplő által
Amennyiben egyazon gazdasági szereplő több termelőegységet üzemeltet a 17. cikk (1) bekezdésének, a 40. és a 41. cikknek megfelelően, a nem ökológiai állatállományt tartó, illetve a nem ökológiai állati termékeket előállító termelőegységekre is az e cím 1. és e fejezetében leírt ellenőrzési rendszer vonatkozik.
4. FEJEZET
Növényi és állati termékek, valamint növényi és állati termékekből álló élelmiszerek feldolgozására szolgáló termelőegységek ellenőrzésének követelményei
80. cikk
Ellenőrzési intézkedések
Amennyiben egy termelőegység saját vagy harmadik fél részére dolgozza fel a fenti termékeket, így különösen az ilyen termékeket csomagoló és/vagy átcsomagoló, valamint a termékeket címkéző és/vagy átcímkéző termelőegységek esetén, a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontjában megadott teljes leírás tartalmazza a mezőgazdasági termékek átvételére, feldolgozására, csomagolására, címkézésére és tárolására szolgáló létesítmények bemutatását az ott végzett műveletek előtt és után, valamint a termékek szállítására vonatkozó eljárásokat.
5. FEJEZET
Növények, növényi termékek, állatok, állati termékek, növényi és/vagy állati termékeket tartalmazó élelmiszerek, állati takarmányok, összetett takarmányok és takarmány-alapanyagok harmadik országokból történő behozatalának ellenőrzési követelményei
81. cikk
Hatály
E fejezet minden olyan gazdasági szereplőre vonatkozik, amely importőrként, és/vagy első címzettként, a saját javára vagy egy másik gazdasági szereplő javára ökológiai termékek behozatalában és/vagy átvételében vesz részt.
82. cikk
Ellenőrzési intézkedések
(1) Az importőr esetében a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti teljes leírásban szerepelnie kell az importőr helyiségeinek és importtevékenységének, feltüntetve a termékeknek a Közösségbe való beléptetése helyét és minden egyéb olyan létesítményt, amelyet az importőr az importált termékeknek az első címzett részére történő szállítását megelőzően e termékek tárolására használni kíván.
Emellett a 63. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy az importőr kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy azokat a létesítményeket, amelyeket az importőr a termékek tárolására használni fog, ellenőriztetni fogja az ellenőrző szervezettel vagy az ellenőrző hatósággal, illetve, ha ezek a raktárhelységek másik tagállamban vagy régióban találhatóak, az adott tagállamban vagy régióban ellenőrzésre felhatalmazott ellenőrző szervezettel vagy ellenőrző hatósággal.
(2) Az első címzett esetén a termelőegységnek a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti teljes leírása bemutatja az átvételre és tárolásra szolgáló létesítményeket.
(3) Amennyiben az importőr és az első címzett ugyanaz a jogi személy, és ugyanabban a termelőegységben működik, a 63. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében szereplő jelentések egyetlen jelentésbe is belefoglalhatók.
83. cikk
Bizonylatokon alapuló nyilvántartás
Az importőr és az első címzett külön készlet- és pénzügyi nyilvántartást vezet, kivéve, ha egyetlen termelőegységen belül működnek.
Az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság kérésére minden adatot rendelkezésre kell bocsátani a harmadik országbeli exportőrtől az első címzettig, valamint az első címzett telephelyéről vagy tároló létesítményétől a Közösségen belüli címzettekig történő szállításról.
84. cikk
A behozott szállítmányokra vonatkozó információk
Az importőr köteles időben tájékoztatni az ellenőrző szervezetet vagy az ellenőrző hatóságot minden egyes, a Közösségbe behozandó szállítmányról, megadva az alábbiakat:
a)
az első címzett neve és címe,
b)
az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság számára szükséges minden adat:
i.
a 834/2007/EK rendelet 32. cikkében foglaltaknak megfelelően behozott termékek esetében az említett cikk szerinti igazolások;
ii.
a 834/2007/EK rendelet 33. cikkében foglaltaknak megfelelően behozott termékek esetében az e cikkben foglalt ellenőrzési tanúsítvány másolata.
Az importőrt ellenőrző szervezet vagy ellenőrző hatóság kérésére az importőr köteles továbbítani az első bekezdésben foglalt információkat az első címzettet ellenőrző szervezet vagy ellenőrző hatóság részére.
85. cikk
Ellenőrző látogatások
Az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet ellenőrzi az e rendelet 83. cikke szerinti számviteli bizonylatokat, valamint a 834/2007/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti tanúsítványokat, illetve az az említett rendelet 32. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti igazolásokat.
Amennyiben az importőr az importtevékenységét különböző termelőegységekben vagy telephelyeken végzi, az e rendelet 63. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírt jelentéseket kérésre minden egyes ilyen létesítményre vonatkozóan rendelkezésre kell bocsátania.
6. FEJEZET
Az ökológiai termékek előállításában, előkészítésében vagy behozatalában részt vevő azon termelőegységek ellenőrzésére vonatkozó követelmények, amelyek az érintett tényleges műveletek részleges vagy teljes körű elvégeztetésére harmadik féllel szerződtek
86. cikk
Ellenőrzési intézkedések
A harmadik személyek által alvállalkozóként végzett tevékenységek tekintetében a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett termelőegység teljes leírásának a következőket kell tartalmaznia:
a)
az alvállalkozók jegyzéke tevékenységük leírásával, valamint az ezeket felügyelő ellenőrző szervezetek vagy ellenőrző hatóságok feltüntetésével;
b)
az alvállalkozókkal arra vonatkozóan kötött írásbeli megállapodásokat, hogy gazdaságukra a 834/2007/EK rendelet V. címében foglalt ellenőrzési rendszer érvényes;
c)
a termelőegység szintjén megteendő minden gyakorlati intézkedés - ideértve többek között egy bizonylatokon alapuló megfelelő nyilvántartási rendszert - annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplő által forgalomba hozott termékek útja a szállítóig, vagy adott esetben az értékesítőig, a címzettig vagy a vevőig nyomon követhető legyen.
7. FEJEZET
A takarmány-előállítással foglalkozó termelőegységek ellenőrzésére vonatkozó előírások
87. cikk
Hatály
E fejezet a 834/2007/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett termékeket a saját vagy harmadik fél nevében előállító termelőegységekre vonatkozik.
88. cikk
Ellenőrzési intézkedések
(1) A termelőegység 63. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti teljes leírásának az alábbiakat kell tartalmaznia:
a)
az állati takarmánynak szánt termékek fogadására, előkészítésére és tárolására szolgáló létesítményeket, az ezen termékeket érintő munkafolyamatok előtt és után;
b)
a takarmányok előállításához használt más termékek tárolására szolgáló létesítményeket;
c)
a tisztító- és fertőtlenítőszerek tárolására használt létesítményeket;
d)
szükség esetén az összetett takarmány leírását, amelyet a gazdasági szereplő a 79/373/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően elő kíván állítani, valamint meg kell jelölni azokat az állatfajokat vagy állatok azon osztályait, amelyeknek az összetett takarmányt szánják;
e)
szükség esetén azoknak a takarmány-alapanyagoknak az elnevezését, amelyeket a gazdasági szereplő előállítani szándékozik.
(2) A gazdasági szereplők által a 63. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében, az ökológiai termelésre vonatkozó szabályok betartásának biztosítása érdekében megteendő intézkedések magukban foglalják a 26. cikk szerinti intézkedéseket.
(3) Az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság ezeket az intézkedéseket alkalmazza az egyes előállító termelőegységek esetében fennálló kockázatok általános értékeléséhez és egy ellenőrzési terv kidolgozásához. Ez az ellenőrzési terv megadja, hogy a lehetséges kockázatoktól függően minimum hány szúrópróbát kell végezni.
89. cikk
Bizonylatokon alapuló nyilvántartás
A műveletek megfelelő ellenőrzése érdekében a 66. cikkben említett bizonylatoknak tartalmazniuk kell a takarmány-alapanyagok, adalékanyagok, értékesítések és késztermékek eredetére, jellegére és mennyiségére vonatkozó adatokat.
90. cikk
Ellenőrző látogatások
A 65. cikkben említett ellenőrző látogatás valamennyi létesítmény teljes helyszíni szemléjét jelenti. Emellett az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet célzott ellenőrzéseket is tart az ökológiai termelésre vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatos lehetséges kockázatok általános értékelése alapján.
Az ellenőrző szervezetnek vagy az ellenőrző hatóságnak különös figyelmet kell fordítania a gazdasági szereplő esetében azonosított kritikus ellenőrzési pontokra, annak megállapítása érdekében, hogy a felügyeleti és ellenőrző műveleteket megfelelően végzik-e.
A gazdasági szereplő által a tevékenysége folytatásához használt helyiségeket olyan gyakorisággal lehet ellenőrizni, amelyet a használattal kapcsolatos kockázatok indokolnak.
8. FEJEZET
Jogsértések és információcsere
91. cikk
Intézkedések jogsértések és szabálytalanságok gyanúja esetén
(1) Amennyiben valamely gazdasági szereplő úgy véli, vagy gyanítja, hogy az általa előállított, feldolgozott, importált vagy másik gazdasági szereplőtől átvett termék nem felel meg az ökológiai termelés szabályainak, eljárást kezdeményez az ökológiai termelésre való minden utalásnak a termékről történő eltávolítása, vagy pedig a termék elkülönítése és azonosítása érdekében. Csak e gyanú kizárása után dolgozhatja fel, csomagolhatja, vagy hozhatja forgalomba a terméket, kivéve, ha a termék az ökológiai termelési módszerre történő utalás nélkül kerül forgalomba. Ilyen gyanú esetén a gazdasági szereplő haladéktalanul értesíti az ellenőrző szervezetet vagy az ellenőrző hatóságot. Az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság megkövetelheti, hogy a terméket ne hozzák forgalomba az ökológiai termelési módszerre utaló jelölésekkel mindaddig, amíg a gazdasági szereplőtől vagy más forrásból szerzett információ alapján a szervezet vagy a hatóság meg nem győződött róla, hogy a gyanú megszűnt.
(2) Amennyiben az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet szerint alapos a gyanú, hogy egy gazdasági szereplő olyan terméket kíván ökológiai megjelöléssel forgalomba hozni, amely nem felel meg az ökológiai termékek előállítására vonatkozó szabályoknak, az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet egy általa meghatározott időtartamra átmenetileg megtilthatja a gazdasági szereplőnek, hogy ökológiai jelzéssel forgalmazza a terméket. A döntés előtt az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szervezet lehetőséget ad a gazdasági szereplőnek, hogy észrevételeket tegyen. Amennyiben az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság biztos abban, hogy a termék nem tesz eleget ökológiai termelésre vonatkozó követelményeknek, a döntésnek tartalmaznia kell azt a rendelkezést, hogy a termékről el kell távolítani az ökológiai termelési módszerre történő valamennyi utalást.
Ha azonban a gyanú nem igazolódik be a megadott határidőn belül, akkor az első albekezdésben említett döntés legkésőbb a fenti határidő lejártával hatályát veszti. A gazdasági szereplőnek a gyanú eloszlatásában teljes mértékben együtt kell működnie az ellenőrző szervezettel vagy az ellenőrző hatósággal.
(3) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek és minden szükséges szankciót alkalmaznak a 834/2007/EK rendelet IV. címében és e rendelet III. címében és/vagy a XI. mellékletében szereplő jelölések használatával kapcsolatos visszaélések megelőzése érdekében.
92. cikk
Információcsere
(1) Amennyiben a gazdasági szereplőnél és alvállalkozóinál különböző ellenőrző szervezetek vagy ellenőrző hatóságok végeznek ellenőrzést, a 63. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatnak tartalmaznia kell a gazdasági szereplőnek a saját nevében és alvállalkozói nevében tett beleegyező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a különböző ellenőrző szervezetek vagy ellenőrző hatóságok információt cserélhetnek az ellenőrzésük körébe tartozó műveletekről, valamint az információcsere megvalósításának módjáról.
(2) Amennyiben valamely tagállam egy másik tagállamból érkező és a 834/2007/EK rendelet IV. címében és e rendelet III. címében és/vagy a XI. mellékletében szereplő jelöléssel ellátott termékkel kapcsolatban e rendelet alkalmazása tekintetében szabálytalanságot vagy jogsértést állapít meg, arról tájékoztatja az ellenőrző hatóságot, illetve az ellenőrző szervezetet kijelölő tagállamot, valamint a Bizottságot.
V. CÍM
INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
1. FEJEZET
Információszolgáltatás a Bizottság részére
93. cikk
Statisztikai adatok
(1) A tagállamok a 834/2007/EK tanácsi rendelet 36. cikkében hivatkozott ökológiai termelésre vonatkozó éves statisztikai adatokat a dokumentumok és információk elektronikus továbbítása céljára a Bizottság (Eurostat Főigazgatóság) által biztosított számítógépes rendszeren keresztül juttatják el a Bizottság részére, minden év július 1-jéig.
(2) Az (1) bekezdésben említett statisztikai adatok különösen az alábbiakat foglalják magukban:
a)
az ökológiai terméket gyártók, feldolgozók, importőrök és exportőrök száma;
b)
az ökológiai termesztésű növények mennyisége, az átállás alatt levő, valamint ökológiai gazdálkodásra felhasznált termőterületek nagysága;
c)
az ökológiai gazdaságban tartott állatállomány nagysága, valamint az ökológiai állati termékek;
d)
az ökológiai ipari termeléssel kapcsolatos adatok tevékenységtípusonként.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett statisztikai adatok továbbítására a tagállamok a Bizottság által biztosított egypontos adatbeviteli rendszert (DG Eurostat) használják.
(4) A statisztikai adatok és metaadatok jellemzőire vonatkozó előírásokat a Közösségi Statisztikai Programmal összhangban kell meghatározni az (1) bekezdésben említett rendszeren keresztül rendelkezésre bocsátott űrlapok és kérdőívek alapján.
94. cikk
Egyéb információk
(1) A tagállamok a dokumentumok és az információk elektronikus továbbítására a Bizottság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) által biztosított számítógépes rendszeren keresztül juttatják el a Bizottság részére az alábbi nem statisztikai jellegű adatokat:
a)
2009. január 1. előtt a 834/2007/EK rendelet 35. cikkének a) pontja szerinti információkat, majd ezek minden későbbi módosítását;
b)
minden év március 31-ig a 834/2007/EK rendelet 35. cikkének b) pontja szerinti információkat, az előző év december 31-én jóváhagyott ellenőrző hatóságok és szervezetek vonatkozásában,
c)
minden év július 1. előtt, minden egyéb, e rendeletnek megfelelően előírt vagy szükséges információt.
(2) Az adatokat az (1) bekezdésben meghatározott rendszerben kell továbbítani, felvenni és frissíteni a 834/2007/EK rendelet 35. cikke szerinti illetékes hatóság felelősségi körén belül; e tevékenységeket a hatóság maga végzi, vagy az a szervezet, amelyre az adott feladatkört átruházták.
(3) A statisztikai adatok és metaadatok jellemzőire vonatkozó előírásokat az (1) bekezdésben említett rendszeren keresztül rendelkezésre bocsátott űrlapok és kérdőívek alapján kell meghatározni.
2. FEJEZET
Átmeneti és záró rendelkezések
95. cikk
Átmeneti intézkedések
(1) A 2010. december 31-én lejáró átmeneti időszakban a szarvasmarha-állomány kötötten tartható a 2000. augusztus 24. előtt épített épületekben, azzal a feltétellel, hogy az állatok számára biztosított a rendszeres mozgás, valamint hogy a tartás az állatok jóllétére vonatkozó követelményeknek megfelelően, kényelmesen almozott területen és egyéni gondozás mellett történik, továbbá feltéve hogy az illetékes hatóság jóváhagyta ezt az intézkedést. Az illetékes hatóság egyéni gazdasági szereplők kérésére továbbra is engedélyezheti az említett intézkedés alkalmazását egy 2013. december 31-ét megelőzően véget érő, korlátozott időszakban, azzal a kiegészítő feltétellel, hogy a 65. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrző látogatásokra legalább évi két alkalommal sor kerül.
(2) Az illetékes hatóság a 2010. december 31-én lejáró átmeneti időszakra eltérést engedélyezhet az elhelyezési követelmények és az állománysűrűség vonatkozásában az állattartó gazdaságok számára, a 2092/91/EGK rendelet, I. melléklete B. részének 8.5.1. pontjában szereplő eltérési lehetőség alapján. Az e meghosszabbítás kedvezményét élvező gazdasági szereplőknek tervet kell benyújtaniuk az ellenőrző hatósághoz vagy az ellenőrző szervezethez, amely tartalmazza azon intézkedések leírását, amelyek célja, hogy az átmeneti időszak végére megfeleljenek az ökológiai termelésre vonatkozó szabályoknak. Az illetékes hatóság egyéni gazdasági szereplők kérésére továbbra is engedélyezheti az említett intézkedés alkalmazását egy 2013. december 31-e előtt lejáró, korlátozott időszakban, azzal a kiegészítő feltétellel, hogy a 65. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrző látogatásokra legalább évi két alkalommal sor kerül.
(3) A 2010. december 31-én lejáró átmeneti időszakban a 2092/91/EGK rendelet I.B. mellékletének 8.3.4. pontjában meghatározottak szerint a húsként hasznosított juhok és sertések hizlalásuk utolsó szakaszában épületben is tarthatók azzal a feltétellel, hogy a 65. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrző látogatásokra legalább évi két alkalommal sor kerül.
(4) A malacok érzéstelenítés és/vagy fájdalomcsillapítás nélkül történő kasztrálása a 2011. december 31-én lejáró átmeneti időszakban végezhető el.
(5) Az állateledel-feldolgozás részletes szabályainak bevezetéséig a nemzeti szabályokat, illetve ezek hiányában a tagállamok által elfogadott vagy elismert egyéni szabványokat kell alkalmazni.
(6) A 834/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában, valamint az e rendelet 16. cikkének f) pontja szerinti speciális anyagok jegyzékbe foglalásáig kizárólag az illetékes hatóságok által jóváhagyott termékek használhatók.
(7) A tagállamok által a mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevők felhasználására a 207/93/EK rendelet alapján adott engedélyeket e rendelet alapján megadottnak kell tekinteni. A korábbi rendelet 3. cikkének (6) bekezdése alapján megadott engedélyek azonban 2009. december 31-én lejárnak.
(8) A 2010. július 1-jén lejáró átmeneti időszakban a gazdasági szereplők a címkézés során továbbra is alkalmazhatják a 2092/91/EGK rendelet rendelkezéseit az alábbiak tekintetében:
i.
az élelmiszerben található ökológiai összetevők százalékos arányának kiszámítása,
ii.
az ellenőrző szervezet vagy az ellenőrző hatóság kódszáma és/vagy neve.
(9) A 2092/91/EGK rendeletnek megfelelően 2009. január 1-je előtt gyártott, csomagolt és címkézett árukészletek a készletek kimerüléséig továbbra is behozhatók a piacra ökológiai termelésre utaló jelöléssel ellátva.
(10) A 2092/91/EGK rendeletnek megfelelő csomagolóanyagok 2012. január 1-jéig továbbra is használhatók olyan termékek csomagolására, amelyek behozhatók a piacra ökológiai termelésre utaló jelöléssel ellátva, amennyiben a termékek egyéb tekintetben megfelelnek a 834/2007EK rendelet követelményeinek.
96. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 207/93/EGK, a 223/2003/EK és az 1452/2003/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályukat vesztett rendeletekre és a 2092/91/EGK rendeletre történő hivatkozásokat a XIV. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
97. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendelet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 27. cikk (2) bekezdésének a) pontját és az 58. cikket azonban csak 2010. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 5-én.