A Tanács 2080/2001/EK rendelete
(2001. október 23.)
a Japánból származó kerékpár agyváltók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 9 cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal való egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Eljárás kezdeményezése
(1) A Tanács az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában [2] 2000. július 27-én hirdetményt tett közzé a Japánból származó kerékpár agyváltóknak az Európai Unióba történő behozatalával kapcsolatos dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről ("eljárás kezdeményezéséről szóló hirdetmény").
(2) Az eljárást a Közösségben készülő kerékpár agyváltók jelentős hányadát előállító SRAM Deutschland GmbH 2000. július 6-án benyújtott kérelmére kezdeményezték.
(3) A kérelemhez az említett termék vonatkozásában megvalósuló dömpinggel kapcsolatban csatolt bizonyítékok, valamint a dömping által okozott jelentős kár elégségesnek bizonyult a dömpingellenes eljárás megindításának igazolására.
2. Vizsgálat
(4) A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a felülvizsgálat kezdeményezéséről az érintettként ismert exportáló gyártókat, importőröket és felhasználókat, az érintett exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt valamint egy további közösségi gyártót. Az érintett gyártók lehetőséget kaptak álláspontjuk írásban való ismertetésére, valamint a kezdeményezésről szóló hirdetményben meghatározott határidőn belül kezdeményezhették meghallgatásukat.
(5) A érintett felek közül többen írásban ismertették álláspontjukat. A meghallgatás lehetőségét minden olyan fél számára biztosították, amely az említett határidőn belül kezdeményezte meghallgatását, és igazolta meghallgatásának szükségességét.
(6) A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi érintettként ismert fél, valamint minden olyan vállalkozás részére, amely a kezdeményezésről szóló hirdetményben meghatározott határidőn belül jelentkezett. Feldolgozásra alkalmas válaszok érkeztek a kérelmező közösségi gyártótól, nyolc független közösségi importőrtől, 35 felhasználótól, valamint az exportáló japán gyártótól.
(7) Egy 58 fél (a közösségi iparág, az exportáló gyártók, két kapcsolódó importőr, kilenc független importőr és 45 felhasználó) részére megküldött további kérdőívben részletes felvilágosítást kértek a közösségben értékesített kerékpár agyváltók összehasonlíthatóságával kapcsolatban. 49 feldolgozásra alkalmas válasz érkezett. 137 további válasz érkezett, főként kerékpár előállítók, kereskedők, fogyasztók, valamint felhasználói szervezetek részéről.
(8) A Bizottság felkutatott és megvizsgált a dömping, a kár, valamint a közösségi érdekek sérelmének meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt valamennyi információt, és ellenőrző vizsgálatokat végzett az alábbi cégek telephelyein:
A. Közösségi gyártó
- SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Németország;
B. Japán exportáló gyártó
- Shimano Inc., Sakai, Japan;
C. A Közösségen belül működő kapcsolódó importőrök
- Shimano Europa GmbH (holland fióktelep) Nunspeet, Hollandia
- Shimano Benelux B.V., Nunspeet, Hollandia;
D. A Közösségen belül működő független importőrök
- Paul Lange & Co, Stuttgart, Németország.
(9) Helyszíni ellenőrzéseket végeztünk továbbá az alábbi cégek telephelyein:
- Batavus B.V., Heerenveen, Hollandia,
- Biria GmbH, Edingen-Neckarhausen, Németország,
- Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Németország,
- Helkama, Hanko, Finnország,
- Koniklijke Gazelle B.V., Dieren, Hollandia,
- Tunturi, Turku, Finnország.
(10) A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat az 1999. július 1-jétől 2000. június 30-ig tartó időszakra vonatkozott ("vizsgálati időszak" vagy "VI"). A kárfelmérés szempontjából lényeges folyamatokra tekintettel megvizsgáltuk az 1996. január 1-jétől 2000. június 30-ig terjedő időszakra ("tárgyidőszak") vonatkozó adatokat, a dömpingárakra, illetve a dömpingáron történő értékesítésre vonatkozó ténymegállapításokhoz pedig az említett VI-ot vettük alapul.
3. Ideiglenes intézkedések
(11) Tekintettel arra, hogy a kár, az okozati összefüggés, valamint a közösségi érdekek egyes szempontjainak további vizsgálata vált szükségessé, a Japánból származó kerékpár agyváltókat illetően ideiglenes intézkedéseket nem állapítottunk meg.
4. Újabb eljárás
(12) Ebben a szakaszban további információkat kértünk, nevezetesen az exportáló gyártótól, és valamennyi felet tájékoztattuk a Bizottság az esettel kapcsolatos előzetes felméréséről. A Bizottság folytatta a végleges ténymegállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ felkutatását, illetve ellenőrzését. Különösen további helyszíni vizsgálatokat alkalmaztunk egyrészt az exportáló gyártó telephelyein, Japánban, valamint egy, a Közösségben működő független importőr, illetve a Közösségen belüli felhasználók telephelyein.
(13) Valamennyi felet tájékoztattuk azokat a leglényegesebb tényeket és szempontokat illetően, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kiszabását ajánlani szándékoztuk. Határidőt állapítottunk meg továbbá az említett tájékoztatást követő nyilatkozattételre.
(14) A felek által benyújtott szóbeli és írásos megjegyzéseket megvizsgáltuk, és a ténymegállapításokat szükség esetén ezeknek megfelelően módosítottuk.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15) Az érintett termék kerékpár agyváltó, vagyis a kerékpárkerék agyába beépített három vagy több áttétellel ellátott váltórendszer, függetlenül attól, hogy a fékrendszer az agyba van-e beépítve, illetve az agyra vagy a kerékpár más részére van-e ráerősítve.
(16) A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett terméket kizárólagosan a kerékpár működtetése céljából a kerékpárkerék beépített agyváltójaként használják.
(17) A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az agyváltónak három fő típusa van, nevezetesen a "kontrafékes agyváltó" (ahol az agy a váltórendszert és a visszafelé hajtó fékrendszert is tartalmazza), a "dobfékes agyváltó" (ahol az agy a váltórendszert és a kézi vezérlésű fékrendszert tartalmazza), és a "szabadon futó agyváltó" (ahol az agy kizárólag a váltórendszert tartalmazza), és ezek azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és használati módjuk is alapvetően azonos.
(18) E tekintetben az exportáló gyártó és néhány más érdekelt fél azt állította, hogy a fenti agyváltó típusoknak eltérő fizikai jellemzőik vannak. Közelebbről amellett érveltek, hogy a felhasználók a kontrafékes agyváltókat (visszafelé hajtó fékrendszerrel), illetőleg a dobfékes és a szabadon futó agyváltókat (kézi vezérlésű fékrendszerrel) a különböző fékezőrendszerek miatt különböző termékeknek tekintik. Ennek alapján szerintük a vizsgálatot a kontrafékes agyváltókra kellett volna korlátozni.
(19) A vizsgálat kimutatta, hogy az agyváltó fő fizikai és műszaki jellegzetessége maga a sebességváltó mechanizmus, amely minden esetben része az agynak. Az agyváltó az agyba épített fogaskerekekből áll, szemben a külső váltórendszerrel. Az a tény, hogy van-e, és ha igen, milyen típusú fékrendszer van beépítve vagy rászerelve az agyra, jelentős az árak számítása és összehasonlítása szempontjából, de nem érinti az agyváltó alapvető jellemzőit és használatának módját, így az érintett termék meghatározásánál jelentőséggel nem bír.
(20) Ezen kívül a vizsgálat azt is kimutatta, hogy a különböző agyváltó típusok egymással felcserélhetők, mivel azonos a használati módjuk és alkalmazásuk.
(21) A fentieket megfontolva az egyes agyváltó típusoknak a jelen vizsgálat alól való kivonására vonatkozó igényt el kellett utasítani, és minden sebességváltó mechanizmust tartalmazó, három vagy több áttétellel ellátott agyváltót ezen eljárás szempontjából azonos terméknek kell tekinteni.
2. Hasonló termék
(22) A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi iparág által a közösségi piacon előállított és értékesített agyváltó, a japán belföldi piacon előállított és értékesített agyváltó, illetőleg a Közösségbe Japánból behozott agyváltó alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek.
(23) A fentiek megfontolásával arra a következtetésre jutottunk, hogy mindezen termékek a 384/96/EK tanácsi rendelet ("az alaprendelet") 1. cikkének (4) bekezdése szempontjából hasonlóak.
C. DÖMPING
1. Szokásos érték
(24) A szokásos érték megállapításához először azt kellett meghatározni, hogy az érintett termék belföldi eladásainak teljes mennyisége reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján, azaz e belföldi eladások az érintett termék Közösségbe kivitt eladási mennyiségének 5 %-át vagy ezt meghaladó részét képviselik-e. Megállapítottuk, hogy ez a követelmény teljesült.
(25) Az exportáló gyártó azt állította, hogy a belföldi piacon eladott, az kivitt típusokhoz nagyon hasonló egyes típusok árait kellene alkalmazni a szokásos érték megállapításához abban az esetben, ha az árakat az előállítási költségek eltérései alapján korrigálják. A Bizottság ellenőrizte a 19 kivitt típus és a belföldi piacon eladott két típus közötti hasonlóság fokát, és arra a megállapításra jutottunk, hogy azok nagymértékben hasonlítanak egymásra, tehát egymással összehasonlítható termékek.
(26) Ezt követően megvizsgáltuk, hogy a Közösségbe kivitt valamennyi típus teljes belföldi értékesítése ugyanazon típus Közösségbe kivitt eladási mennyiségének 5 %-át vagy ezt meghaladó részét képviseli-e. Úgy találtuk, hogy ennek a feltételnek csak négy típus felel meg.
(27) E négy típus esetében megvizsgáltuk, hogy a szokásos kereskedelmi forgalomban az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban elegendő szintű értékesítés történt-e.
(28) Megállapítottuk, hogy a négy típus közül három esetében a fajlagos költség feletti belföldi értékesítés szintje az értékesítés több mint 80 %-át tette ki, és hogy az egységárak súlyozott átlaga Japánban meghaladta a fajlagos költségek súlyozott átlagát. Ebből következően e három típus szokásos értékét az e típusok teljes belföldi értékesítésekor ténylegesen fizetett ár súlyozott átlaga alapján számítottuk ki.
(29) A negyedik típus esetében a fajlagos költség feletti belföldi eladások szintje nem érte el az értékesítés 80 %-át. Erre a típusra és minden más olyan típusra, amelyet nem értékesítettek elegendő mennyiségben a japán piacon, a szokásos értéket az exportáló gyártónál a szóban forgó típusokkal kapcsolatban felmerült előállítási költségek alapján határoztuk meg, az alaprendelet 2. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésével összhangban kiegészítve azt az ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel, illetve nyereséggel. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket a belföldi agyváltó-értékesítés alapján határoztuk meg, amely reprezentatív mennyiségű volt. A haszonkulcs számításának alapja a szokásos kereskedelmi forgalomban belföldön elért agyváltó-értékesítés volt.
2. Kiviteli ár
(30) A Közösségbe irányuló kiviteli értékesítés körülbelül 40 %-a közvetlenül független vásárlók felé történt, és az ezekre vonatkozó kiviteli árakat az alaprendelet 1. cikkének (8) bekezdése alapján a vásárló által ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határoztuk meg.
(31) A fennmaradó értékesítés közösségi székhelyű kapcsolódó vállalatok felé történt. Ennek megfelelően az ezekre az eladásokra vonatkozó kiviteli árakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján határoztuk meg, vagyis az alapján az ár alapján, amelyen a behozott termékeket valamely független vevő felé első ízben továbbértékesítették. A megbízható kiviteli ár-meghatározás érdekében kiigazítások történtek a behozatal és a továbbértékesítés között az importőröknél felmerülő valamennyi költség és haszon tekintetében. Az alkalmazott haszonkulcs a nem kapcsolódó importőrök haszonkulcsának súlyozott átlaga volt.
3. Összehasonlítás
(32) A valós összehasonlítás érdekében kiigazítás formájában megfelelő engedményeket tettünk az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján az árak összehasonlíthatóságát érintő eltérések vonatkozásában. Megfelelő engedményeket alkalmaztunk a fizikai jellemzők, az árkedvezmények, a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek, az értékesítést követő költségek, a jutalékok és az átváltási költségek tekintetében.
4. Dömping árkülönbözet
(33) A dömping árkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (10) és (11) bekezdése alapján a szokásos érték súlyozott átlagának és az azonos típusra és a kereskedelem azonos szintjére vonatkozó gyártelepi kiviteli ár súlyozott átlagának az összehasonlításával határoztuk meg.
(34) Az összehasonlítás a dömping meglétét mutatta ki, a dömping megegyezett azzal a mennyiséggel, amellyel a szokásos érték a kiviteli árat meghaladta. A CIF közösségi határparitáson számított behozatali ár százalékaként megállapított dömping árkülönbözet súlyozott átlaga 36,6 %.
(35) Az exportáló gyártó a Közösségbe irányuló japán agyváltó-behozatal egészét képviselte. Ennek megfelelően a maradék dömping árkülönbözetet véglegesen ugyanezen a szinten határoztuk meg.
D. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG
1. A közösségi termelés meghatározása
(36) A panasz benyújtásának időpontjában és a VI során a közösségi piacon két piaci szereplő gyártotta az érintett terméket:
- a panaszos,
- egy másik közösségi gyártó ("a másik közösségi gyártó"), amelytől a VI alatt a teljes becsült közösségi agyváltó termelésnek kevesebb, mint 10 %-a származott. A másik közösségi gyártó nem válaszolt a kérdőívre, és nem foglalt állást a panasszal kapcsolatban.
(37) Az exportáló gyártó kérte a Bizottságtól, hogy vizsgálja felül az adatokat, tekintettel a másik közösségi gyártóra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a másik közösségi gyártó együttműködésének hiányára tekintettel a rendelkezésre álló legutóbbi adatokat kellett alkalmazni, amelyek ebben az esetben a panaszostól és az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származtak. Megállapítottuk azt is, hogy ez a piaci szereplő röviddel a VI után felszámolás alá került, és beszüntette a termelést.
(38) A fentiek alapján a panaszos és a másik közösségi gyártó termelése az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes közösségi termelést jelenti.
2. A közösségi iparág meghatározása
(39) Úgy találtuk, hogy a panaszos együttműködő közösségi gyártó a teljes közösségi termelés nagyobbik részét képviselte az érintett termék vonatkozásában, ebben az esetben több mint 90 %-ot. Ennek megfelelően megállapítottuk, hogy a panaszos közösségi gyártó az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a közösségi iparágat képezi. A továbbiakban a "közösségi iparágként" hivatkozunk rá.
E. KÁROKOZÁS
1. Előzetes megjegyzés
(40) Figyelembe véve, hogy csak egy együttműködő exportáló gyártó van, és a közösségi iparág egyetlen vállalatból áll, az ezekre a vállalatokra vonatkozó egyedi adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően benyújtott adatok bizalmas kezelése érdekében indexáltuk.
2. A közösségi fogyasztás
(41) A közösségi fogyasztást a közösségi iparág által értékesített mennyiség, a másik közösségi gyártó becsült értékesítése és a japán exportáló gyártó közösségi piacra irányuló behozatala alapján határoztuk meg. A másik közösségi gyártó értékesítésére vonatkozó becslést a közösségi iparág és az exportáló gyártó által adott adatok alapján készítettük el. Más harmadik országból származó behozatal nem volt.
(42) Ennek alapján úgy találtuk, hogy a tárgyidőszak során az agyváltó-fogyasztás 5 %-kal csökkent. Míg 1996-tól 1998-ig a fogyasztás csupán 4 %-kal csökkent, 1998 és 1999 között újabb 8 %-ot esett. A VI alatt a fogyasztás nagyjából visszaállt az 1998-as szintre.
3. Az érintett behozatal
a) Az érintett behozatal mennyisége
(43) 1996 és a VI között az érintett országból származó érintett behozatal jelentősen, 23 %-kal nőtt. Míg az említett behozatal 1996 és 1998 között 14 %-kal csökkent, az 1998-tól a VI-ig tartó időszakban 43 %-kal növekedett. Éves alapon vizsgálva a fogyasztás 1999 évi (1998-hoz képest - 8 %-os) csökkenése ellenére az érintett behozatal 1999-ben 1998-hoz képest 17 %-kal emelkedett. A behozatal mennyiségi növekedése még hangsúlyosabb 1999 és a VI között (+ 22 %).
b) Az érintett behozatal piaci részesedése
(44) A vizsgált időszakban az érintett behozatal piaci részesedése a csökkenő kereslet jellemezte közösségi piacon több mint 30 %-kal nőtt. 1996 és 1998 között az exportáló gyártó piaci részesedése 10 %-kal csökkent, ezzel szemben 1998 és 1999 között 30 %-kal, majd 1999 és a VI között további 11 %-kal növekedett, a behozatal mennyiségének fent említett bővülésével párhuzamosan.
c) Az érintett behozatal átlagos árai
(45) Az exportáló gyártó által szolgáltatott információk alapján kitűnik, hogy az 1996 és 1998 között a közösségi piacon értékesített agyváltók árai 5 %-kal csökkentek. Ugyanezek az árak 1999-ben 15 %-kal, a VI során pedig további 2 %-kal emelkedtek. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az áraknak ez az alakulása kizárólag az exportáló gyártó által szolgáltatott adatokon alapul, amelyeket a teljes tárgyidőszakra vonatkozóan nem tudtunk ellenőrizni.
d) Árkülönbözet
(46) Az árkülönbözet megállapítása érdekében a közösségi iparág által értékesített agyváltók árait hasonlítottuk össze a japán exportáló gyártó a közösségi piacon a VI alatt érvényesített áraival. Ezt az összehasonlítást összehasonlítható típusú agyváltókra azonos kereskedelmi szinten, vagyis az első független vásárló részére történő értékesítés szintjén végeztük el.
i. Összehasonlíthatóság
(47) A fenti (7) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően egy további kérdőívben a közösségi piacon értékesített agyváltó típusok összehasonlíthatóságára vonatkozó részletes információt kértünk. A válaszok alapján a japán exportáló gyártó által előállított, és a közösségi piacon értékesített, illetve a közösségi iparág által előállított és ugyanezen a piacon értékesített agyváltó-típusok közvetlenül összehasonlíthatóak.
(48) Az értelmezhető ár-összehasonlítás érdekében ennek megfelelően biztosítottuk, hogy az agyváltókat fajtánként, mindenekelőtt a fogaskerekek száma alapján lehessen összehasonlítani.
ii. Kiigazítások
(49) A közösségi iparág arra hivatkozott, hogy az exportáló gyártó által a közösségi piacon értékesített agyváltók alumínium hüvellyel, ezzel szemben az általuk értékesített összehasonlítható agyváltók kizárólag acél hüvellyel készültek. A közösségi iparág arra hivatkozott, hogy az exportáló gyártó árait ennek megfelelően lefelé kell kiigazítani, hogy a kiigazítás megfelelően tükrözze az említett anyagbeli különbség piaci értékét. A japán exportáló gyártó elismerte, hogy a kiigazításnak helye van, de szerinte az a termelés költségeinek figyelembe vételével nem haladhatja meg az 5 %-ot.
(50) E tekintetben a vizsgálat kimutatta, hogy az exportáló gyártó által a közösségi piacon a VI alatt értékesített hét sebességes kontrafékes agyváltók több mint 55 %-a, és hét sebességes szabadon futó agyváltók 100 %-a alumínium hüvellyel volt ellátva, ezzel szemben a közösségi iparág által értékesített összehasonlítható agyváltók kizárólag acélhüvellyel készültek.
(51) A rendelkezésre álló bizonyítékok - elsősorban az exportáló gyártó árjegyzéke - alapján megállapítottuk, hogy az alumínium hüvellyel felszerelt agyváltók a VI alatt körülbelül 22 %-kal kerültek többe az acélhüvellyel ellátott ugyanolyan agyváltóknál. Az exportáló gyártó által a VI vonatkozásában benyújtott adás-vételi nyilvántartás alapján az alumínium agyváltókra ténylegesen kiszámlázott árak mindössze 11 %-kal voltak magasabbak a nekik megfelelő acél agyváltók árainál.
(52) Ennek alapján megállapítottuk, hogy az alumínium hüvellyel és az acélhüvellyel ellátott agyváltók között objektív piaci értékbeli különbség áll fenn. Ezt a különbséget az alumínium agyváltó árának 11 %-ában határoztuk meg.
(53) Emellett mind a közösségi iparág, mind az exportáló gyártó állította, hogy az érintett terméktípusok állítólagos különbségei alapján további kiigazításokat kell végrehajtani. Mindazonáltal arról értesítettük őket, hogy az állítólagos különbségek egyikét sem találtuk megfelelően objektívnak és jelentősnek ahhoz, hogy azokat a piaci érték szempontjából figyelembe vegyük. Ennek megfelelően mindkét fél további igényeit elutasítottuk.
iii. Alacsonyabb árak
(54) A fentiek és az elvégzett további bizonyítás alapján a kétféle agyváltó (kontrafékes és szabadon futó agyváltó), amelyek a közösségi iparág által a közösségi piacon elért értékesítés 78 %-át, illetve a japán exportáló gyártó kivitelének 85 %-át képviselik, azonos kereskedelmi szinten összehasonlítható. A közösségi piacon a közösségi iparág és az exportáló gyártó által értékesített alábbi agyváltókat hasonlítottuk össze típusonként:
- háromsebességes kontrafékes agyváltók,
- hétsebességes kontrafékes agyváltók,
- háromsebességes szabadon futó agyváltók,
- hétsebességes kontrafékes agyváltók.
(55) Az érintett exportáló gyártó esetében figyelembe vett eladási árak CIF közösségi határparitáson értendők, és a vámot is tartalmazzák. A közösségi iparág eladási árait szükség szerint gyártelepi, vagyis a szállítási költségeket nem tartalmazó árra igazítottuk ki.
(56) Az összehasonlítás a súlyozott átlagok alapján kimutatta az átlagos árkülönbözetet, amely a közösségi iparág átlagos eladási árainak százalékában kifejezve a VI során 6,8 %-os volt.
4. A közösségi iparág helyzete
a) Előzetes megjegyzés
(57) Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgált a belföldi piacon a közösségi iparággal kapcsolatos valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót.
b) Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználtság
(58) A tárgyidőszakban a közösségi iparág termelése 3 %-kal nőtt.
(59) 1998 és 1999 között a közösségi iparág termelése jelentősen, 19 %-kal csökkent, míg ugyanezen időszakban a közösségi fogyasztás mennyiségi szempontból csak 8 %-kal csökkent. A termelés ezt követően a VI során fellendült (1999-hez képest) + 18 %, de az 1998-as szint alatt maradt. A termelés említett növekedését a közösségi iparág által belföldön értékesített mennyiség csökkenése ellenére a közösségi iparágnak a VI során más harmadik országokba irányuló megnövekedett kiviteli tevékenysége magyarázza.
(60) Figyelembe véve, hogy a tárgyidőszakban a termelési kapacitás nem változott, a kapacitáskihasználtság alakulása hasonló volt a termelés alakulásához, vagyis 50 % és 65 % között maradt.
c) Értékesített mennyiség, piaci részesedés és növekedés
(61) 1996-tól a VI-ig a közösségi iparág a Közösségben nem kapcsolódó gyártók felé teljesített eladásai 6 %-kal csökkentek. Az 1996-1998-as időszakban a csökkenő termeléssel párhuzamosan a közösségi iparág eladásait 8 %-kal növelni tudta. Ezt 1998 és 1999 között az értékesített mennyiség 17 %-os visszaesése követte. Ez a csökkenés hangsúlyosabb volt, mint a közösségi fogyasztás csökkenése az időszakban, mely csak -8 %-os volt. Az értékesített mennyiség kismértékű emelkedése 1999 és a VI között (+ 4 %) nem tette lehetővé, hogy a közösségi iparág a korábban elvesztett mennyiséget behozza.
(62) Annak ellenére, hogy a közösségi iparág piaci részesedése 1996 és 1998 között 13 %-kal emelkedett, az 1998 és a VI közötti időszakban ismét az 1996-os szintre csökkent. Ezt a fogyasztás csökkenésével együtt kell értékelni. Ugyanebben az időszakban a közösségi piacon az érintett behozatal mennyisége jelentős mértékben, 43 %-kal nőtt.
(63) Megjegyzendő, hogy az exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy a közösségi iparág a másik közösségi gyártó kárára növelni tudta piaci részesedését a tárgyidőszakban. A vizsgálat szerint mindazonáltal ez az állítás megalapozatlannak bizonyult. A japán exportáló gyártó piaci részesedése, különösen az 1998 és a VI közötti időszakban, a közösségi iparág és a másik közösségi gyártó kárára növekedett. A tényleges értékesítési adatok azt mutatták, hogy a közösségi iparág és a másik közösségi gyártó által ebben az időszakban elvesztett eladási mennyiséget teljes egészében a japán exportáló gyártó vette át.
d) Árak és az árakat érintő tényezők
(64) A tárgyidőszakban a közösségi iparág által értékesített agyváltók átlagos eladási árai a közösségi piacon jelentősen, 21 %-kal estek vissza. Megjegyzendő ezzel összefüggésben, hogy sem az egyes agyváltó típusok közötti árkülönbség, sem a közösségi iparág közösségi piacon kínált termékösszetétele nem változott jelentősen ebben az időszakban. Az átlagár csökkenése tehát nem a termékösszetétel az olcsóbb agyváltó típusok felé történt eltolódásának eredménye.
(65) Annak ellenére, hogy az árjegyzék alapján a japán árak az időszak egészét tekintve növekedni látszanak, meg kell jegyezni, hogy a VI alatt még mindig átlagosan körülbelül 7 %-kal alacsonyabbak voltak a közösségi iparág a közösségi piacon érvényesített árainál. Ennek alapján feltételezhető, hogy a tárgyidőszak jelentős részében a japán exportáló gyártó és a közösségi iparág között valójában ennél magasabb volt az árkülönbség. Ennek hatására a belföldi árak a tárgyidőszakban a jövedelmezőségi szint alá süllyedtek. Ez a helyzet különösen a VI során érvényesült.
e) Készletek
(66) A tárgyidőszakban 1997-1998 kivételével a közösségi iparág készleteinek szintje meglehetősen alacsony volt. Ezt elsősorban az okozta, hogy a közösségi iparág elsősorban megrendelésre és nem raktárra termel. Ennek alapján, ha a közösségi iparág helyzetére a készletek alakulása hatással volt, az különösen a VI során elhanyagolható mértékű lehetett. A készletek értékelése nem tűnik jelentős tényezőnek a közösségi iparág gazdasági helyzetének vizsgálatánál.
f) Jövedelmezőség és pénzforgalom
(67) A jövedelmezőséget tekintve a közösségi iparág vesztesége 1996-ban az árbevétel 5 %-a és 10 %-a között volt. 1997-ben a helyzet javult, és a jövedelmezőség megközelítette a nyereségküszöböt. Az, hogy 1997 és a VI között a közösségi iparágat (korábban: Mannesmann Sachs) az SRAM Deutschland GmbH vette át, a közösségi iparág termelési költségeit közel 20 %-kal szorította le. A tárgyidőszak végére a költségcsökkenés elérte a 26 %-ot. Ennek ellenére a közösségi iparág jövedelmezősége a tárgyidőszak egészében negatív maradt.
(68) 1997-ben, a nyereségküszöb-közeli helyzet miatt joggal elvárható volt, hogy a közösségi iparág által az átalakításra és költségcsökkentésre irányuló erőfeszítések jövedelmező helyzetet eredményeznek. A közösségi iparág által elszenvedett árcsökkenés azonban - különösen 1999-ben és a VI során - aláásta ezeket az erőfeszítéseket. Mindez arra utal, hogy tevékenységének átszervezése nélkül a közösségi iparág veszteségei még ennél is magasabbak lettek volna, illetve, hogy teljesen megszűnt volna a közösségi agyváltó-gyártás. A közösségi iparág által a VI során elszenvedett veszteség az árbevétel 3 %-ának felelt meg. Megjegyzendő, hogy ez az adat nem tartalmazza a közösségi iparágnál a tárgyidőszakban felmerült átalakítási és rendkívüli költségeket.
(69) A termelési költségek és a veszteségek lefaragása a tárgyidőszakban a közösségi iparág által megtermelt készpénz növekedését vonták maguk után. A közösségi iparág által elszenvedett veszteségek növekedésével párhuzamosan a pénzforgalom jelentős mértékben csökkent, különösen 1997 és 1999 között, a VI során azonban kismértékben emelkedett.
g) Beruházások, megtérülés és a tőkenövelésre való képesség
(70) A tárgyidőszakon belül különösen 1999-ben voltak magasak a beruházások. Ezt az új németországi agyváltó termelőüzem létesítése magyarázza, amely 1999 elején kezdte meg működését. Ez a beruházás mutatja, hogy a vállalat továbbra is aktív piaci jelenlétre törekszik, és az érintett termék vonatkozásában hosszú távú stratégiával rendelkezik.
(71) Ebben a tekintetben a vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi iparág átszervezése a beruházások üzemi megtérülésének kismértékű emelkedéséhez vezetett a VI során. Ez a javulás mindazonáltal nem érinti azt a tényt, hogy a közösségi iparág pénzügyi eredménye a tárgyidőszak egészében negatív maradt.
(72) Az elszenvedett pénzügyi veszteségek ellenére semmi jelét sem találtuk annak, hogy a közösségi iparág tőkeemelési képessége tekintetében jelentős nehézségekkel küzdene.
h) Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(73) 1997-től 1998-ig a foglalkoztatottság 17 %-kal csökkent, majd a közösségi iparág nehézségei ellenére is állandó szintű maradt.
(74) A termelés szintjét és a foglalkoztatottak számának csökkenését figyelembe véve a termelékenység 1997-től a VI-ig nőtt.
(75) A bérek összesített értéke a tárgyidőszakban némileg emelkedett. Az egy foglalkoztatottra jutó átlagbér viszonylag állandó maradt.
i) A dömping árkülönbözet nagyságrendje
(76) A tényleges dömping árkülönbözet nagyságrendje a közösségi iparágra gyakorolt hatása az érintett behozatali árait és mennyiségét figyelembe véve nem elhanyagolható. A vizsgálat kimutatta, hogy a Japánból származó behozatal termékeket a VI során összességében dömpingáron értékesítették a közösségi piacon. Dömping nélkül a közösségi árakra nehezedő leszorító hatás kétségtelenül kisebb volna, vagy éppen meg is szűnne.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(77) A tárgyidőszakban a Japánból származó behozatal jelenléte jelentős mértékben nőtt a közösségi piacon, és a vonatkozó főbb károsodási mutatók a közösségi piac vonatkozásában kedvezőtlen változást mutattak.
(78) Ez a változás különösen 1998 és a VI között feltűnő, amikor az érintett behozatal mennyisége 43 %-kal nőtt, míg a közösségi fogyasztás 1 %-kal csökkent. A japán exportáló gyártó így jelentős (12 százalékpont) további piacrészt szerzett a közösségi piacon, elsősorban a közösségi iparág kárára. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az érintett behozatalt a közösségi iparág árainál 7 %-kal alacsonyabb áron kínálták a VI során, és hogy a közösségi iparág eladási árai nyomottak voltak, a jövedelmezőség szintjét nem érték el.
(79) Megállapítottuk továbbá, hogy a közösségi iparág gazdasági helyzetében szintén ugyanebben az időszakban, vagyis 1998 és a VI között játszódott le a legjelentősebb negatív változás: az értékesített mennyiség 13 %-kal csökkent, eladási árai pedig 7 %-kal csökkentek. A termelés 4 %-kal esett vissza, a közösségi iparág által elszenvedett piacrész-vesztés 7 százalékpontos volt. Az átszervezés és a költségcsökkentés ellenére a jövedelmezőség romlott és negatív maradt, s mindez a közösségi iparág által a belföldi piacon tapasztalt árleszorító hatásokkal párosult.
(80) Az említett tényezők, különösen az eladási ár, a közösségi iparág jövedelmezősége és piaci részesedés különösen az 1998-tól a VI-ig tartó időszakban történt csökkenésének ismeretében arra a következtetésre jutottunk, hogy a VI során az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a közösségi iparág lényeges kárt szenvedett.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
1. Bevezetés
(81) Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy a Japánból származó agyváltók dömping jellegű behozatala olyan fokban okozott-e lényegesnek minősíthető kárt a közösségi iparágnak. A dömpingelt behozatalon kívül a több más ismert tényezőt is megvizsgáltunk, amelyek szintén károsítják a közösségi iparágat, annak érdekében, hogy az említett tényezők által okozott esetleges károkat a dömpingelt behozatal hatásától elkülönítve kezeljük.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(82) A tárgyidőszakban a közösségbe irányuló, Japánból származó dömpingelt behozatal mennyisége 23 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 39 %-kal emelkedett, amely jelentős növekedés a közösségi gyártók kárára.
(83) A közösségi iparág által elszenvedett kár és a dömpingelt behozatal közötti kapcsolatot különösen az 1998 és a VI között megfigyelt folyamatok támasztják alá. Ebben az időszakban a Japánból származó dömpingelt behozatal mennyiség tekintetében 43 %-kal nőtt, míg a közösségi piaci részesedésben kifejezett növekedés 44 %-os volt.
(84) Megállapítottuk, hogy a közösségi iparágat árleszorító hatás érte, amit a japán exportáló gyártó által gyakorolt alacsonyabb árak, illetve a közösségi iparág árainak alakulása bizonyít, amely árak igen alacsonyak voltak. Ezt az árleszorító hatást tovább fokozta a tény, hogy a mindössze kétszereplős agyváltó piac az árakat illetően könnyen átlátható. A fenti folyamatok 1998 és a VI között a közösségi piac alapvető gazdasági mutatóinak jelentős mértékű csökkenésével jártak együtt: az értékesített mennyiség 13 %-kal csökkent, és jelentős piacrész-vesztés történt. Az átlagos eladási ár 7 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a közösségi iparág továbbra is veszteségeket szenvedett.
(85) Ennek megfelelően arra a következtetésre jutottunk, hogy a Japánból származó agyváltók dömpingelt behozatala a közösségi iparág által elszenvedett kárra az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében lényeges hatást gyakorolt.
3. Más tényezők hatása
(86) Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően megvizsgáltuk, hogy a Japánból származó dömpingelt behozatalon kívül hozzájárulhattak-e egyéb tényezők a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz, annak érdekében, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatal hatásától elkülönítve kezeljük. Ebben az összefüggésben a következő tényezőket vizsgáltuk meg: a japán exportáló gyártó állítólag magasabb árait, a fogyasztás 1999-es visszaesését, egyes kerékpárgyártók termelésének áthelyezését közép- és kelet-európai országokba, a közösségi iparág kiviteli tevékenységét, valamint a másik közösségi gyártó helyzetét.
a) Az exportáló gyártó állítólag magasabb árai
(87) Több felhasználó vitatta az alacsonyabb ár vizsgálatának eredményét, és a Japánból származó dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot. Azt állították, hogy a japán agyváltók ára a VI alatt folyamatosan magasabb volt a közösségi iparág árainál.
(88) Meg kell jegyezni, hogy erre főként olyanok hivatkoztak, akik az agyváltót nem közvetlenül az exportáló gyártótól vagy a közösségi piacon működő kapcsolódó vállalataitól vásárolják. Más megfogalmazásban ezek a felhasználók a közösségi iparág által érvényesített árakat a japán agyváltókat értékesítő viszonteladó által érvényesített árakkal hasonlították össze. Ennek alapján a (46) preambulumbekezdésben foglaltakkal ellentétben az agyváltók árait nem azonos kereskedelmi szinten vetették össze, ami megbízhatatlan eredményre vezet.
(89) A Bizottság az alacsonyabb árak mértékét a japán exportáló gyártó árainak a közösségi iparág áraival azonos szinten történő összehasonlításával határozta meg. Az (56) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően ez az összehasonlítás kimutatta, hogy az alacsonyabb árak érvényesítése a VI során számos agyváltó típusra és adás-vételre volt jellemző. Az alacsonyabb árak különbözete a VI alatt átlagosan a közösségi iparág árainak 7 %-a volt.
(90) Mint azt a (64), (65) és (76) preambulumbekezdés is említi, a japán exportáló gyártó által kínált alacsonyabb árak a VI alatt ténylegesen érvényesültek, a közösségi iparág árainak vonatkozásában pedig árleszorító hatást állapítottunk meg a tárgyidőszakra.
(91) Ennek megfelelően a fenti érvelést megalapozatlannak találtuk, s ezért elutasítottuk.
b) A fogyasztás 1999-es visszaesése és a piac alakulása
(92) Megvizsgáltuk, hogy a fogyasztás 1999-es visszaesése meghatározó tényező volt-e a közösségi iparág által elszenvedett kár kiváltásában. A két alapvetően meghatározó piaci szereplő közösségi piaci jelenlétére tekintettel megállapítottuk, hogy a fogyasztás visszaesésének lehetséges hatását, és a piac ezt követő bővülését a két piaci szereplő teljesítményének ismeretében kell megvizsgálni.
(93) 1999-ben 1998-hoz képest a közösségi iparág által értékesített mennyiség 18 %-kal, míg a kereslet 8 %-kal, tehát sokkal kisebb mértékben csökkent. A közösségi iparág körülbelül 9 %-os piaci részesedést is vesztett. Ugyanebben az időszakban az exportáló gyártó képes volt az általa értékesített mennyiséget 17 %-kal, piaci részesedését pedig 30 %-kal növelni.
(94) A VI során 1999-hez képest a közösségi iparág 2 %-kal növelte az értékesített mennyiséget, piaci részesedése viszont 4 %-kal visszaesett. Ugyanebben az időszakban az exportáló gyártó képes volt tovább növelni az értékesített mennyiséget (22 %) és a piaci részesedést (11 %), mégpedig a piac fellendülését (8 %) lényegesen meghaladó mértékben.
(95) Az említett tények alapján egyértelmű, hogy a közösségi iparág helyzetének romlása 1999-ben a fogyasztás csökkenésénél nagyobb mértékű volt. Hasonlóképpen, amikor a piac a VI alatt megélénkült, a közösségi iparág teljesítménye jóval a piac bővülése alatt maradt. Ugyanebben az időszakban a dömpingelt behozatal piaci helyzete jelentősen megszilárdult a közösségi piacon. Megállapítottuk tehát, hogy a dömpingelt behozatallal ellentétben a fogyasztás visszaesése a közösségi iparág kedvezőtlen helyzetében nem játszott jelentős szerepet.
c) Egyes kerékpárgyártók termelésének áthelyezése a közép- és kelet-európai országokba, illetve a közösségi iparág kiviteli értékesítése
(96) A japán exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a közösségi iparág által értékesített mennyiség a tárgyidőszakban azért csökkent, mert a közösségi piacon a kereslet beszűkült. Ezt a beszűkülést a közösségi iparág több vásárlója termelésének a Közösségből a közép- és kelet-európai országokba történt 1998-as áttelepítése okozta. Az exportáló gyártó ezért amellett érvelt, hogy az értékesített mennyiség minden csökkenését (és minden további káros következményt), amely a közösségi iparágat belföldi piacán sújtja, kiegyensúlyozza, ha figyelembe veszzük a közép- és kelet-európai országokba irányuló kiviteli eladásokat.
(97) Ebben a tekintetben úgy találtuk, hogy azoknak a kerékpárgyártóknak a száma, amelyek termelésüket közép- és kelet-európai országokba helyezték át a tárgyidőszak során, a közösségi fogyasztáshoz képest viszonylag alacsony. Mindezen kívül a vizsgálatok nem mutatták ki, hogy a közösségi iparág 1998-ban vagy akár 1999-ben a korábbi évekhez képest növelte volna kiviteli értékesítését.
(98) Bizonyos jelek arra utalnak, hogy a japán exportáló gyártó vásárlói is folytattak gyártás-áttelepítést. Megállapítottuk továbbá, hogy több kerékpárgyártó azzal párhuzamosan fenntartotta a Közösségben folytatott gyártást, hogy a VI során bizonyos közép-kelet-európai országokban termelőüzemet hozott létre. Ha a közösségi iparág helyzetére ennek az ipar-áttelepítésnek esetleg lehet is hatása, ez a tárgyidőszakot illetően semmiképpen sem tekinthető jelentősnek.
(99) Elemeztük a közösségi iparág kiviteli értékesítését is. Az elemzés kimutatta, hogy 1996-tól 1999-ig a közösségi iparág harmadik országokba irányuló kiviteli értékesítése 8 %-ot tett ki, a VI alatt pedig 15 %-ra emelkedett. Ha az kiviteli árak nem emelkedtek volna, a méretgazdaságosság elvesztéséből eredő kár, s ennek a közösségi iparág fajlagos termelési költségeire gyakorolt hatása még magasabb lett volna, és még nagyobb pénzügyi veszteséget eredményezett volna.
(100) Ennek megfelelően elutasítottuk azt az érvelést, amely szerint a közösségi iparág által értékesített mennyiségnek a belföldi piacon történő visszaesése a kerékpárgyártásnak közép- és kelet-európai országokba történt áthelyezése miatt következett be.
d) A másik közösségi gyártó
(101) Megállapítottuk továbbá, hogy a másik közösségi gyártó hozzájárulhatott-e a közösségi iparág által elszenvedett kár bekövetkeztéhez. A rendelkezésre álló adatok alapján a másik közösségi gyártó a tárgyidőszakban értékesítésének körülbelül 60 %-át és piaci részesedésének körülbelül 60 %-át veszítette el, a VI alatt 6 % körüli piaci részesedésre szorulva vissza. Ennek megfelelően arra a következtetésre jutottunk, hogy a másik közösségi gyártó nem járult hozzá a közösségi iparág által elszenvedett kár bekövetkeztéhez.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(102) A jelentős mértékű dömpingelt behozatal, amely a tárgyidőszakban lényegesen nőtt, az alacsonyabb árak és a megállapított árleszorító hatás a közösségi iparág gazdasági helyzetére egyaránt jelentős káros következményekkel jártak, nevezetesen az eladási árak és az értékesített mennyiség tekintetében, ami hatást gyakorolt a piaci részesedésre és a jövedelmezőségre is. A dömpingelt behozatal hatása a közösségi iparágnak jelentős kárt okozott. A fenti tények és szempontok alapján arra a további következtetésre jutottunk, hogy a közösségi piac által elszenvedett kár bekövetkeztéhez hozzájárult egyetlen más tényező sem volt olyan mértékű, hogy kétségbe vonta volna a megállapított kár és az érintett dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.
G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
1. Előzetes megjegyzések
(103) A dömpingellenes intézkedések az érintett gazdasági szereplőkkel szembeni bevezetésének, illetve mellőzésének a tárgyában hatásvizsgálatot végeztünk annak megállapítására, hogy a Közösség érdeke a beavatkozást szükségessé teszi-e. Ennek érdekében információt kértünk valamennyi érintett féltől, beleértve a közösségi iparágat, a kapcsolódó importőröket/kereskedőket, valamint az érintett termék felhasználóit.
2. A közösségi iparág érdeke
(104) A vizsgálatból kitűnt, hogy a közösségi iparág a tárgyidőszak alatt termelési kapacitása csökkentésével és versenyképességének közösségi- és világviszonylatban történő javításával figyelemreméltó erőfeszítéseket tett a termelékenység javítása érdekében. Ehhez kapcsolódóan a közösségi iparág 1999-ben jelentős beruházásokat hajtott végre, és a hatékonyság és a termékminőség javítása érdekében új termelőüzemet nyitott meg. Erről a beruházásról a Mannesmann Sachs 1997-ben történt tulajdonosváltásának idején, a piaci folyamatok megfelelő elemzése alapján döntöttek. A tárgyidőszak alatt a sikerült a közösségi iparág költségeit 26 %-kal csökkenteni, kiviteli értékesítését pedig növelni. Mindez arra utal, hogy a közösségi iparág élet- és versenyképes, és szándékában áll fenntartani a kerékpár agyváltók gyártását a Közösségben, amennyiben a dömpingelt behozatal miatt nem szorul ki a piacról. A közösségi iparágban végrehajtott nagyarányú beruházások arra utalnak továbbá, hogy a vállalat az érintett termék vonatkozásában hosszú távú, a Közösségre irányuló stratégiát követ. A közösségi iparág jövője mindazonáltal nagymértékben függ a tisztességes piaci feltételektől, s ennek megfelelően attól, hogy a közösségi piacra káros dömpingelt behozatal ne kerülhessen be.
(105) A közösségi iparágnak okozott kár jellegével kapcsolatban arra a következtetésre jutottunk, hogy dömpingellenes intézkedések nélkül nem kerülhető el a közösségi iparág helyzetének további súlyosbodása. Ez nagy valószínűséggel a közösségi iparág további károsodásához, középtávon pedig az iparág megszűnéséhez is vezethet. Ennek megfelelően a közösségi iparágnak érdekében áll a dömpingellenes intézkedések bevezetése.
3. A nem kapcsolódó importőrök és kereskedők érdeke
(106) A megkeresett nem kapcsolódó importőrök részéről nyolc értelmezhető válasz érkezett a kérdőívre. Ezek az importőrök a közösségi behozatal 21 %-át és közösségi fogyasztás 8 %-át képviselték, és kivétel nélkül a japán exportőr kizárólagos forgalmazóiként tevékenykedtek.
(107) A nyolc együttműködő importőr esetében a kerékpár agyváltókból származó árbevétel a vizsgálati időszakban teljes árbevételüknek átlag 2,4 %-át (0 %-tól 8 %-ig) képviselte.
(108) Megvizsgáltuk, hogy a javasolt dömpingellenes vámnak milyen átlagos hatása lenne az importőrök általános jövedelmezőségére. A kerékpár agyváltóknak az importőrök árbevételében való alacsony részesedése miatt a javasolt intézkedéseknek a nyolc importőrre való maximális negatív hatása összességében valószínűleg elhanyagolható.
(109) Ennek megfelelően a kerékpár agyváltóknak az importőrök gazdasági tevékenységében játszott átlagosan csekély szerepére és a javasolt intézkedések mértékére való tekintettel az intézkedések az importőrök érdekeit összességében nem érintik jelentős mértékben.
4. A felhasználók érdeke
(110) Az érintett termék felhasználói közösségi kerékpárgyártó és összeszerelő vállalatok, valamint egyes kiskereskedők. A megkeresett felhasználók közül 35-en nyújtottak be értelmezhető választ a kérdőívre. Ez a 35 felhasználó a közösségi fogyasztás 32 %-át képviseli. Ezen kívül a közösségi felhasználói szervezetektől érkeztek válaszok.
(111) A vizsgálat kimutatta, hogy a felhasználók gazdasági tevékenységük során összesen átlag kb. 3 %-os, az agyváltóval szerelt kerékpárok esetében pedig kb. 11 %-os haszonkulcsot érnek el.
(112) A (japán vagy közösségi származású) agyváltóval szerelt kerékpárok értékesítése a VI alatt a felhasználók árbevételének kb. 25 %-át tette ki.
(113) Tekintettel az agyváltókkal szerelt kerékpároknak az együttműködő felhasználók gazdasági tevékenységében játszott korlátozott szerepére, a javasolt intézkedések mértékére, valamint az együttműködő felhasználók jövedelmezőségi helyzetére, arra a következtetésre jutottunk, hogy a javasolt intézkedések esetleges hátrányos hatásai nem haladják meg a közösségi iparág által remélt előnyök mértékét.
4. A versenyt és a kereskedelmet torzító hatások
(114) A vizsgálatból kitűnt, hogy a közösségi iparág alapvetően csak az érintett terméket gyártja és értékesíti, míg az exportáló gyártó világszerte, de különösen a közösségi piacon vezető szerepet tölt be valamennyi kerékpáralkatrész tekintetében. Tekintettel a megállapított dömpingárra, az árleszorító hatásra, valamint az elszenvedett pénzügyi veszteségekre és piacvesztésre, nem zárható ki, hogy a közösségi iparág küzdeni fog azért, hogy hatékony piaci szereplő maradjon. Az exportáló gyártónak általában elfoglalt szilárd helyzete alapján a közösségi piacon, ahol csupán az agyváltók területén van versenytársa, valamint az intézkedések mértéke alapján gazdasági szempontból nem valószínű, hogy kiszorulna a közösségi piacról. Az exportáló gyártó agyváltóinak a közösségi piacon való jelenléte tehát a dömpingellenes intézkedések bevezetése után is biztosítva lesz.
(115) Egyesek arra hivatkoznak továbbá, hogy a felhasználók és a fogyasztók szempontjából az intézkedések bevezetése a választék szűküléséhez vezetne, s ennek következtében nem juthatnának hozzá a japán exportáló gyártó által kifejlesztett újításokhoz. A már ismertetett álláspont szerint azonban a Japánból származó agyváltók a jövőben is kaphatók lesznek a közösségi piacon, egyrészt az exportáló gyártónak a közösségi piacon számos kerékpáralkatrész tekintetében fenntartott erős pozíciója, másrészt amiatt, hogy a közösségi piac az exportáló gyártó kiemelkedően fontos piaca.
(116) A felhasználók és a fogyasztók tehát továbbra is választhatnak majd az egymással versengő termékek között, de nem károsan alacsony árakon. Ezzel szemben a kínálat szűküléséről akkor lehetne beszélni, ha a közösségi iparág kénytelen volna megszüntetni tevékenységét, amit nem lehet kizárni abban az esetben, ha eltekintenénk a dömpingellenes intézkedések bevezetésétől.
(117) Az intézkedések segítségével várhatóan visszaállítható a tisztességes és hatékony verseny a közösségi piacon, kiküszöbölve ezzel a japán exportáló gyártó által folytatott dömping káros, torzító hatásait. Az intézkedések bevezetésétől való eltekintés ebben az esetben oda vezetne, hogy a verseny torzulása fennmaradna, sőt akár olyan mértékben fokozódna, ami a közösségi iparág helyzetének további romlását okozná. Abban az esetben, ha a közösségi iparág felhagyna tevékenységével, az a piaci verseny és a kínálat csökkenéséhez vezetne a felhasználók és fogyasztók szempontjából.
6. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(118) Az említett tények és megfontolások alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy a közösségi érdeket illetően semmiféle kényszerítő ok nem szól a Japánból származó kerékpár agyváltók behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.
H. JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK
1. Kárelhárítási szint
(119) Miután megállapítottuk, hogy az érintett dömpingelt behozatal lényeges kárt okozott a közösségi iparágnak, és nem áll fenn kényszerítő ok az intézkedések bevezetésével szemben, dömpingellenes vámot kell bevezetni olyan szinten, amely alkalmas az okozott kár kiküszöbölésére anélkül, hogy a megállapított dömping árkülönbözetet meghaladná.
(120) A káros dömping hatásainak kiküszöböléséhez szükséges vámtétel kiszámítása során figyelembe vettük, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek a közösségi iparág számára lehetővé teszik az összes termelési költség fedezését, illetve olyan mértékű méltányos adózás előtti nyereséget, amelyet a dömpingelt behozatal hiányában elérne.
(121) Ennek alapján megállapítottuk, hogy a teljes árbevétel 8 %-át kitevő haszonkulcs olyan megfelelő minimumnak tekinthető, amelynek elérését a közösségi iparág a káros dömping hiányában joggal elvárhatja, figyelembe véve az iparág által végrehajtott sikeres költségcsökkentő átalakítási intézkedéseket, illetve tekintettel a közösségi iparágba történő hosszú távú beruházások igényére. Az agyváltóknak világszerte csak két meghatározó piaca van: a közösségi piac és a japán piac, ahol nincs dömpingelt behozatal. Figyelembe véve a Japánban elért lényegesen nagyobb nyereségre, úgy ítéltük meg, hogy az említett haszonkulcs egyáltalán nem tekinthető magasnak.
(122) Ennek megfelelően a kárelhárítási szintet egyfelől a közösségi piac említett haszonkulccsal megnövelt termelési költségeinek, másfelől az alacsonyabb árral kapcsolatos számításoknál alkalmazott kiigazított tényleges nettó eladási árak összehasonlításával határoztuk meg. Ezt a különbséget a vámot nem tartalmazó, közösségi határparitáson számított nettó ár százalékában fejeztük ki. Ez a számítás 11,3 %-os mértékű károkozási különbözetet mutatott.
2. Végleges dömpingellenes vám
(123) A fentiek megfontolásával, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében megállapítottuk, hogy a végleges dömpingellenes vámot a károkozási különbözet szintjén kell megállapítani.
(124) Mivel a Japánból a Közösségbe irányuló valamennyi kivitelért lényegében egyetlen ismert japán exportáló gyártó felelős, a maradék vámtételt ugyanezen a szinten határoztuk meg.
(125) A fentiek alapján a javasolt végleges vámtételek a vámot nem tartalmazó, közösségi határparitáson számított nettó ár százalékában kifejezve a következők:.
Vállalat neve | Dömpingellenes vámtétel | Kiegészítő TARIC kód |
Shimano Inc. | 11,3 % | A252 |
Minden más vállalat | 11,3 % | A999 |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetünk ki a kerékpárkerék agyába beépített három vagy több áttétellel ellátott, jelenleg az ex87149990 KN-kód alá tartozó, és Japánból származó agyváltók behozatalára, függetlenül attól, hogy a fékrendszer az agyba van-e beépítve, illetve az agyra vagy a kerékpár más részére van-e ráerősítve.
A vámot az ex87149310 KN-kód alá tartozó kontrafékes agyak és agyfékek kivételével az említett országból származó, három vagy több sebességes beépített váltórendszerrel felszerelt (TARIC kódok: 87149410*10, 87149310*10), az ex87149410 KN-kód alá tartozó kontrafékes agyakra és agyfékekre, valamint a szabadonfutó nélküli fékezőeszközzel ellátott, hasonló váltórendszerrel felszerelt agyakra is alkalmazni kell.
(2) A végleges dömpingellenes vám tételei a Japánból származó termékekre a vámot nem tartalmazó, közösségi határparitáson számított nettó ár százalékában kifejezve a következők:
Társaság | A dömpingellenes vám mértéke | Kiegészítő TARIC kód |
Shimano Inc. | 11,3 % | A252 |
Minden más társaság | 11,3 % | A999 |
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2001. október 23-án.