A BIZOTTSÁG 727/2007/EK RENDELETE
(2007. június 26.)
az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és IX. mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6a. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 999/2001/EK rendelet meghatározza a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának megfigyelésére vonatkozó szabályokat, valamint a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának megállapítását követő betegségfelszámolási intézkedésekre vonatkozó szabályokat.
(2)
2005 októberében az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) véleményt fogadott el a kiskérődzőknél előforduló atipikus TSE besorolásáról. Az EFSA véleményében arra a következtetésre jutott, hogy lehetséges az atipikus surlókór meghatározása, és biztosítja a surlókór előfordulásainak besorolására alkalmazható elemeket. Az EFSA emellett ellenőrzési programok - beleértve a vizsgálatokat és a mintavételre vonatkozó rendelkezéseket - alkalmazását javasolja annak érdekében, hogy kimutatható legyen a kiskérődzőknél előforduló TSE valamennyi formája.
(3)
Helyénvalónak tűnik ezért a kiskérődzőknél előforduló TSE, surlókór, klasszikus surlókór és atipikus surlókór fogalommeghatározásának bevezetése.
(4)
Ha a jelenlegi szabályok - vagyis a 999/2001/EK rendelet III. melléklete - értelmében az emberi fogyasztás céljából levágott állaton végzett gyorsteszt eredménye pozitív, akkor a pozitívnak bizonyult vágott testen kívül legalább a következőket meg kell semmisíteni: a pozitívnak bizonyult vágott testet a vágási sorban közvetlenül megelőző vágott testet és a pozitívnak bizonyult vágott testet közvetlenül követő két vágott testet is.
(5)
Ugyanazon vágási soron a gyorsteszten pozitívnak bizonyult vágott test mellett elhelyezkedő három vágott test teljes megsemmisítése a kockázat szempontjából nem indokolt. Ezeket a vágott testeket csak akkor kell megsemmisíteni, ha a referencia-módszerekkel végzett vizsgálat keretében a gyorsteszt eredménye pozitív vagy nem egyértelmű.
(6)
A 214/2005/EK (2) és az 1041/2006/EK (3) bizottsági rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet a juh- és kecskefélékre vonatkozóan megerősített megfigyelő programokat ír elő, miután 2005-ben szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalmát (BSE) mutatták ki egy kecskében, és három szokatlan TSE-megbetegedés fordult elő, melyek során a BSE-t nem lehetett kizárni. Ezeket a megfigyelő programokat felül kell vizsgálni a két éven át végzett fokozott vizsgálatok eredményeinek tükrében, melyek nem mutatták ki a BSE további előfordulását juh-és kecskefélékben. A programok eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a felülvizsgált megfigyelési követelményeket 2007. július 1-jétől kell alkalmazni.
(7)
A juh- és kecskefélékre vonatkozó megfigyelési programokat az új tudományos adatok tükrében értékelni kell és felül kell vizsgálni.
(8)
Tekintettel a juh- és kecskefélék fokozottabb megfigyelésére, a TSE-vel fertőzött állományokkal szemben jelenleg alkalmazott selejtezési és újratelepítési eljárások aránytalan intézkedésnek tűnnek. Emellett számos nehézség - különösen a fertőzött állományok újratelepítése tekintetében - hátráltatja az intézkedések eredményes végrehajtását az állományban előforduló TSE kimutatását követően.
(9)
2007. március 8-án az EFSA véleményt fogadott el a juh- és kecskefélékben előforduló TSE kockázatával kapcsolatos egyes szempontokról. Az EFSA a véleményben úgy véli, hogy nincs bizonyíték járványtani vagy molekuláris kapcsolatra a klasszikus és/vagy atipikus surlókór, valamint az emberben előforduló TSE között, és a BSE kórokozója a TSE egyetlen azonosított zoonózis-kórokozója. Emellett a Hatóság úgy véli, hogy a jelenlegi megkülönböztető vizsgálatok, melyek alkalmazását a közösségi jogszabályok a surlókór és a BSE elhatárolásához írnak elő, megbízható módon különbséget tesznek a BSE és a klasszikus, illetve atipikus surlókór között.
(10)
Emellett a következő tényezők igazolják, hogy a TSE felszámolására irányuló intézkedéseket újra kell értékelni: nincs arra vonatkozó tudományos bizonyíték, hogy a surlókór átterjedhet emberekre, a BSE előfordulása kizárható a kiskérődzőkben előforduló TSE esetében, az a tény, hogy kimutatták az állományon belül korlátozottan fertőző, azonban a BSE-vel szemben rezisztensnek gondolt genotípusú juhokban is előforduló, atipikus TSE előfordulását, valamint a klasszikus surlókór kimutatása.
(11)
A juh-és kecsketenyésztés ágazatának szerkezete a Közösségen belül mindenütt más és más, ezért a tagállamoknak lehetőséget kell adni alternatív szakpolitikák alkalmazására, amennyiben harmonizált szabályokat állapítanak meg.
(12)
A Bizottság 2005. július 15-én elfogadott TSE-ütemtervében az egyik stratégiai célkitűzésként a kiskérődzőkre vonatkozó betegségfelszámolási intézkedések felülvizsgálata szerepel, mely figyelembe veszi a rendelkezésre álló új diagnosztikai eszközöket, ugyanakkor pedig biztosítja a fogyasztóvédelem jelenlegi szintjének megőrzését is.
(13)
2006. július 13-án az EFSA véleményt fogadott el a juhok TSE-rezisztenciájának kialakítását célzó tenyésztési programokról. Az EFSA véleményében megfogalmazott következtetés szerint a tenyésztési programok fokozzák a juhállományok ellenállóképességét, tehát hozzájárulnak a fokozott állat-egészségügyi és fogyasztóvédelemhez. Az EFSA emellett ajánlásokat adott ki a prionfehérje-genotípus meghatározására.
(14)
A 999/2001/EK rendelet 6a. cikke előírja, hogy a tagállamok tenyésztési programokat vezethetnek be, hogy kecskepopulációjukban TSE-rezisztens egyedeket választhassanak ki. Az említett tenyésztési programokhoz harmonizált minimumkövetelmények bevezetésére van szükség.
(15)
A 999/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(16)
A juhfélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal szembeni rezisztenciára szolgáló tenyésztési programok létrehozatala minimumkövetelményeinek meghatározásáról szóló, 2003. február 13-i 2003/100/EK bizottsági határozat (4) elavult, mivel az abban foglalt rendelkezéseket ezentúl e rendelet rendelkezései váltják fel. A jogi egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az említett határozatot indokolt hatályon kívül helyezni.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet I., III. VII. és X. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
A 2003/100/EK határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
E rendelet melléklete 2. pontjának b) alpontját 2007. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. június 26-án.