A Bizottság határozata
(1998. március 11.)
a közös agrárpolitika területén működő tanácsadó bizottságokról
(98/235/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
mivel a Bizottságnak ki kell kérnie a gazdasági ágazatok és a fogyasztók véleményét a piac és a közös agrárpolitika egyéb területei különböző közös szervezeteinek működésével kapcsolatban felmerülő kérdésekről;
mivel a piaci szervezetek működése és az agrárpolitikai döntések által közvetlenül érintett minden gazdasági ágazatnak, továbbá a fogyasztóknak lehetőséget kell adni, hogy részt vegyenek a Bizottság által kért vélemények megfogalmazásában;
mivel a tagállamok érintett szakmai és fogyasztói szövetségei európai uniós szinten szervezeteket hoztak létre, amelyek ezáltal minden tagállamban képviselhetik az érintetteket;
mivel 1962 óta különböző bizottsági határozatokkal [1] több mezőgazdasági tanácsadó bizottságot is felállítottak;
mivel a közös agrárpolitika 1992-es reformját követően szükségessé vált néhány bizottság összevonása és újabbak felállítása;
mivel egy, a tanácsadó bizottságok működésével foglalkozó tanulmány kimutatta, hogy helye van a további tökéletesítéseknek; mivel ezért változtatásokra van szükség a különböző eljárásokban és meghatározásokban, a bizottsági helyeknek a képviselt csoportok közötti elosztásában és a bizottságok megújítására vonatkozó szabályokban;
mivel a mezőgazdasági tanácsadó bizottságokra vonatkozó rendelkezéseket több alkalommal is módosították, és azokat 27 különböző jogszabály tartalmazza; mivel ennél fogva ezek alkalmazása nehézkessé vált, és így azokat célszerű egyetlen határozatba összevonni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
(1) A Bizottság égisze alatt a következő tanácsadó bizottságok jönnek létre:
- közös agrárpolitikai tanácsadó bizottság,
- szántóföldi növénytermesztés tanácsadó bizottsága,
- nem élelmiszercélú és textilipari növényekkel foglalkozó tanácsadó bizottság,
- állattenyésztési termékekkel foglalkozó tanácsadó bizottság,
- gyümölcsökkel, zöldségekkel és virágokkal foglalkozó tanácsadó bizottság,
- különleges termékekkel foglalkozó tanácsadó bizottság,
- erdészettel és parafával foglalkozó tanácsadó bizottság,
- mezőgazdasági termékek egészségügyi és biztonsági tanácsadó bizottsága,
- vidékfejlesztési tanácsadó bizottság,
- mezőgazdasági és környezetvédelmi tanácsadó bizottság.
(2) A fenti bizottságokkal a Bizottság konzultálhat minden olyan kérdésben, amely a közös agrárpolitikára és a vidékfejlesztési politikára vonatkozik, különös tekintettel a piac közös szervezésére, valamint azokra az intézkedésekre, amelyeket a Bizottság a piac szervezése keretében meghozhat.
(3) Az egyes bizottságok elnökei saját kezdeményezésükre vagy a képviselt érdekcsoportok bármelyikének kérésére javasolhatják, hogy a Bizottság konzultáljon az érintett bizottsággal bármely, annak kompetenciájába tartozó kérdésben.
2. cikk
A bizottságok a következő társadalmi-gazdasági érdekcsoportok képviselőiből tevődnek össze: mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági szövetkezetek, a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatok, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek kereskedelme, mezőgazdasági és élelmiszeripari dolgozók, valamint a fogyasztók. Különleges esetekben egyéb érdekcsoportok képviselői is kinevezhetők. A bizottságok összetételét a kapcsolódó mellékletekben rögzítettek szerint alakítják ki.
3. cikk
A bizottságoknak - eltekintve a közös agrárpolitikai tanácsadó bizottságtól és a vidékfejlesztési tanácsadó bizottságtól, amelyek hatvan tagból állnak - az ágazat jelentőségétől függően legfeljebb 40 tagjuk lehet. A helyek száma és eloszlása a 4. cikk (1) bekezdésében említett különböző európai szervezetek között a kapcsolódó mellékletekben rögzítettek szerint alakul.
4. cikk
(1) A bizottságok tagjait a Bizottság nevezi ki a közösségi szinten létrehozott, és az érdekcsoportok Bizottságnál vezetett nyilvántartásában felsorolt társadalmi-gazdasági szervezetek javaslatai alapján. Társadalmi-gazdasági szervezet alatt azokat a szervezeteket kell érteni, amelyek leginkább képviselik a 2. cikkben meghatározott érdekeket, és tevékenységük összekapcsolódik a közös agrárpolitikával, a közös piacszervezéssel vagy az adott ágazattal.
(2) A Bizottság felkérésére a társadalmi-gazdasági szervezetek minden egyes betöltendő bizottsági hely esetében három különböző nemzetiségű jelöltre tesznek javaslatot. A javaslattételnél figyelembe kell venniük az ágazatukban képviselendő különböző érdekeket.
(3) A bizottságok tagjait öt évre nevezik ki. Kinevezésük megújítható. A tagok e tevékenységükért nem részesülnek javadalmazásban.
A bizottság tagjai az öt év leteltét követően mindaddig hivatalban maradnak, amíg helyükre új tagot nem neveznek ki, vagy amíg kinevezésüket meg nem újítják. Amennyiben egy tag lemond vagy elhalálozik, illetve ha az a testület, amely a tagot delegálta, kéri annak leváltását, akkor az (1) bekezdésben szabályozott eljárásnak megfelelően az említett tag helyébe más lép.
(4) A bizottsági tagok felsorolását a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában teszi közzé minden egyes alkalommal, amikor a tagok cseréjére sor kerül.
5. cikk
(1) Egy bizottságon belül egy vagy több állandó csoport és/vagy munkacsoport hozható létre. Az állandó csoportok az illetékes társadalmi-gazdasági szervezetek javaslata alapján a Bizottság által kinevezett képviselőkből vagy szakértőkből állnak. Ezek rendszeresen foglalkoznak az ágazattal összefüggő kérdésekkel.
(2) A tanácsadó bizottság kérésére a Bizottságnak jogában áll megváltoztatni valamely állandó csoportban a képviselt társadalmi-gazdasági érdekcsoportok összetételét.
(3) A tanácsadó bizottság kérésére szakértői csoport hozható létre. Az ilyen csoportok az érintett terület szakértőiből állnak, akiket a Bizottság nevez ki az érdekelt társadalmi-gazdasági szervezetekkel folytatott konzultációt követően.
(4) A csoport ülésén részt venni nem tudó bármely tagot képviselheti más. Az a társadalmi-gazdasági szervezet, amelyet a távolmaradó tag képvisel, javaslatot tehet a csoport titkárságának a helyettes személyét illetően.
6. cikk
(1) A Bizottsággal folytatott konzultációt követően az egyes bizottságok tagjaik közül elnököt választanak. Az elnök megválasztása az első szavazáskor a jelen lévő tagok kétharmados többségével, míg az azt követő szavazások során a jelenlévő tagok egyszerű többségével történik. Szavazategyenlőség esetén a Bizottság gondoskodik ideiglenes elnökről.
A bizottság a hivatali idő felének elteltét követően lépéseket tehet az elnök cseréjére.
(2) Mindegyik bizottság két alelnököt választ. Az alelnököket azoknak a társadalmi-gazdasági szervezeteknek a képviselői közül választják, amelyeknek az elnök nem tagja. Megválasztásuk az (1) bekezdésben szabályozott eljárásnak megfelelően történik.
Ugyanezt az eljárást követve mindegyik bizottság választhat egy végrehajtó testületet, amely - az elnökön kívül - a bizottságban képviselt egyes társadalmi-gazdasági szervezetek egy-egy képviselőjéből tevődik össze.
A bizottság munkáját a végrehajtó testület készíti elő és szervezi meg. Egy tisztviselő (a "jelentéstevő") minden egyes bizottsági ülést követően összefoglaló jelentést készít.
(3) Az (1) bekezdésben megállapított eljárásnak megfelelően minden állandó csoport tagjai közül egy elnököt és egy alelnököt választ. Az elnök és az alelnök nem tartozhat ugyanahhoz a társadalmi-gazdasági szervezethez. A csoport elnöke összefoglaló jelentést készít, és beszámol az eredményekről a tanácsadó bizottságnak a következő ülésén.
7. cikk
(1) A bizottsági üléseken csak a bizottság tagjai és póttagjai, a Bizottság képviselői és a (3), (4), valamint (6) bekezdésnek megfelelően meghívott személyek vehetnek részt.
(2) A csoportok ülésein csak a csoportok tagjai és póttagjai, az illetékes bizottság elnöke, a Bizottság képviselői, valamint a (4) és a (6) bekezdésnek megfelelően meghívott személyek vehetnek részt.
(3) Amennyiben valamelyik bizottsági tag akadályoztatva van, akkor az a szervezet vagy azok a szervezetek, amelyek a szóban forgó tagot delegálták, helyettest jelölhetnek ki, akit a Bizottság és az érintett szervezet vagy szervezetek közös megállapodással összeállított jegyzékéből kell kiválasztani. A jegyzékben szereplő nevek száma megegyezik a kérdéses szervezetet vagy szervezeteket képviselő tagok számával, de nem lehet több tíznél.
Helyettes kijelölése esetén a bizottság titkárságát erről legalább három munkanappal az ülést megelőzően értesíteni kell.
(4) Egy, valamely bizottságban vagy csoportban egy vagy több mandátummal rendelkező szervezet kérésére a bizottság vagy csoport elnöke a Bizottság alkalmazottaival egyetértésben meghívhatja az adott szervezet főtitkárát, hogy megfigyelőként részt vegyen a bizottsági üléseken.
A főtitkár, akadályoztatása esetén, megfigyelői helyét átruházhatja egy másik, általa kijelölt személyre.
(5) A megfigyelőknek nincs felszólalási joguk. Az elnök azonban - a Bizottsággal egyetértésben - felkérheti őket felszólalásra.
(6) Egy egy vagy több mandátummal rendelkező szervezet kérésére az elnök - a Bizottsággal egyetértésben - meghívhat egy vagy több szakértőt a bizottság vagy csoport tanácskozásaira, ha a napirendi pontok magas szintű szakértelmet igényelnek.
A Bizottság saját kezdeményezésére felkérhet bármely, a napirenden szereplő témakörök valamelyikében kellő tapasztalattal rendelkező személyt, hogy szakértőként vegyen részt a bizottság vagy állandó csoport tanácskozásain. A szakértők azonban csak annak a kérdésnek a megvitatásában vehetnek részt, amellyel kapcsolatban őket a tanácskozásra meghívták.
8. cikk
A Bizottsággal egyetértésben mindegyik bizottság vagy állandó csoport munkacsoportokat állíthat fel munkája megkönnyítése érdekében.
9. cikk
(1) Az egyes bizottságokat és csoportokat a Bizottság hívja össze, az ülések helyszíne általában a Bizottság székhelyén van. A végrehajtó testület üléseit az elnök a Bizottsággal egyetértésben hívja össze.
(2) A Bizottság illetékes osztályainak képviselői részt vehetnek az egyes bizottságok, végrehajtó testületek és csoportok ülésein.
(3) A Bizottság titkársági szolgáltatásokat biztosít a bizottságoknak, végrehajtó testületeknek és csoportoknak.
10. cikk
12 munkanappal a bizottsági ülést megelőzően az elnök tájékoztatja a Bizottságot a bizottsági napirendre felveendő pontokról. A Bizottság a napirendet és a meghívókat az ülés előtt 8 munkanappal - lehetőleg elektronikus formában - megküldi a tagoknak.
11. cikk
(1) A bizottságok megvitatják azokat a kérdéseket, amelyekben a Bizottság véleményt kért. A vita végén nem kerül sor szavazásra. A Bizottság, amikor véleményt kér a bizottságtól, határidőt szabhat számára a vélemény megalkotására.
Amennyiben a bizottság egyhangúlag alkot véleményt, a közös következtetéseket az összesítő feljegyzéshez csatolják. Amennyiben a bizottság javasolja, a Bizottság közli a Tanáccsal a bizottsági tanácskozás eredményét.
(2) Az egyes bizottságokban képviselt társadalmi-gazdasági szervezetek által megfogalmazott nézeteket belefoglalják a Bizottságnak továbbított jelentésbe.
12. cikk
A Szerződés 214. cikkének sérelme nélkül azokban az esetekben, amikor a Bizottság jelzi, hogy a kért vélemény vagy a felvetett kérdés bizalmas természetű témát érint, a bizottságok, illetve az azoknak alárendelt csoportok tagjai, valamint az ülések további résztvevői kötelesek a bizottságban vagy csoportban végzett munkájuk során tudomásukra jutott információt bizalmasan kezelni. Ezekben az esetekben csak az adott bizottság vagy csoport tagjai, illetve az őket helyettesítő személyek, valamint a Bizottság képviselői vesznek részt az üléseken.
13. cikk
A Bizottság 81/195/EGK, 87/70/EGK-tól 87/93/EGK-ig számozott, valamint a 89/567/EGK és 90/351/EGK határozata hatályát veszti.
14. cikk
Ezt a határozatot 1998. április 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 1998. március 11-én.