A BIZOTTSÁG 1261/2005/EK, EURATOM RENDELETE
(2005. július 20.)
az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikkére,
az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Közösségek Bíróságával, a Számvevőszékkel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, az ombudsmannal, valamint az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) előírja a közösségi intézményeknek a tagállamokra alkalmazandó irányelvekben foglalt szabályok betartását a saját beszerzéseik során. Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosította ezeket a szabályokat. Ezért a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletbe (3) - amely alapvetően a 92/50/EGK tanácsi irányelv (4) szabályait ülteti át az intézmények belső pénzügyi szabályzatába - be kell vezetni a 2004/18/EK irányelvben foglalt módosításokat, amennyiben azok helytállóak.
(2)
Az említett módosítások különösen az elektronikus beszerzés új lehetőségeit érintik, beleértve az új dinamikus beszerzési rendszert a gyakori beszerzések számára, valamint a versenypárbeszéd eljárását, a titkosnak nyilvánított szerződések esetében követendő szabályokat, keretszerződések - melyeket a közösségi költségvetés végrehajtásának összefüggésében gyakorlati okokból továbbra is keretszerződésekként célszerű azonosítani - alkalmazását, amelyek lehetővé teszik a keretszerződésben részt vevő felek versenyeztetését az egyedi szerződések odaítélése során és végül az ajánlatok értékelése során a társadalmi és környezetvédelmi dimenzió nagyobb mértékű érvényesülését. A Kereskedelmi Világszervezetben kötött megállapodás hatálya alá nem tartozó szolgáltatásnyújtási szerződések esetében alkalmazandó küszöbértékeket újra megállapították. A 2004/18/EK irányelv ezen túlmenően összehangolja a három nagy kategóriába tartozó szerződések esetében alkalmazandó rendelkezéseket, a közzététel, a műszaki előírások vagy a szerződés értékének kiszámítása tekintetében.
(3)
Az előfinanszírozás kamatainak meghatározására vonatkozó rendelkezések túl korlátozónak bizonyultak. Ezért engedélyezni kell, hogy e kamatokat valamennyi számviteli módszerrel meghatározhassák.
(4)
A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 31. cikke meghatározza a költségvetési rendelet 49. cikke értelmében vett alapjogi aktusok listáját, de nem tartalmazza a Tanácsnak a közös kül- és biztonságpolitika terén rendelkezésre álló jogi eszközeinek teljes skáláját. Ezért e listát ki kell egészíteni a nemzetközi megállapodások megkötésével, valamint a válsághelyzetek megválaszolására hozott sürgősségi és korlátozott időtartamú fellépésekkel kapcsolatos határozatokkal.
(5)
Elő kell írni továbbá az intézmények által saját számlájuk terhére odaítélt szerződésekből kizárt pályázók és ajánlattevők tájékoztatásának eljárását. E tájékoztatásnak a szerződés aláírása előtt kell megtörténnie, hogy a sikertelen pályázók és ajánlattevők megtudhassák pályázatuk vagy ajánlatuk elutasításának okait. Ilyen tájékoztatási eljárás bevezetése olyan kötelezettségnek vetné alá az intézményeket, mint amilyet a Bíróság a tagállamokra kiszabott.
(6)
Ezen túlmenően a tapasztalat azt mutatja, hogy az alacsony összegű közbeszerzési eljárások esetében jelenleg előírt kötelezettségek, valamint a még a 2004/18/EK irányelvben előírtaknál is több megszorítást tartalmazó, a jogi szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos kötelezettségek a gyakorlatban túlságosan nehézkesnek bizonyultak. Ezért a fenti kötelezettségeket rugalmasabbá kell tenni, különösen a közzététel és - az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatfelmérése függvényében - a csatolandó bizonylatok tekintetében. Ez utóbbi esetben az ajánlatkérőnek mindig tudnia kell indokolni választását.
(7)
A postai ágazat liberalizációját követően meg kell szüntetni a történelmileg fennálló megkülönböztetést az ajánlott küldemények és a futárszolgálat által továbbított küldemények között, mivel mindkét esetben az ajánlatok feladásának tekintetében hiteles igazolásnak minősülő kézbesítési igazolást adnak.
(8)
A közösségi intézményeknek be kell tartaniuk a közös közbeszerzési szójegyzékről (CPV) szóló, 2002. november 5-i 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt szószedetet.
(9)
A támogatások tekintetében a munkaprogram elfogadására kitűzött január 31-i dátum rendkívül szigorú, majdhogynem betarthatatlan előírás, különösen a későn elfogadott alap jogi aktusok vagy kísérleti projektek esetében, illetve a bizottságok eljárásai miatt. Javasolt tehát ezt a határidőt rugalmasabbá tenni, megőrizve mindemellett a program előzetes közzétételi és előzetes feltétel dimenzióját, amely szükséges a költségvetés végrehajtásához.
(10)
A kifizetés iránti kérelmek alátámasztásához előírt ellenőrzések jellegével, valamint az alkalmazandó küszöbértékekkel kapcsolatos rendelkezések kétértelműnek vagy haszontalanul összetettnek bizonyultak. Ezért egyszerűsíteni és racionalizálni kell azokat.
(11)
A humanitárius segítségnyújtás területén a támogatások kedvezményezettjei általában partnerségi megállapodást írtak alá a Bizottsággal, amelyben előírták az auditálásra, valamint az általános és rendszeres ellenőrzésre vonatkozó intézkedéseket. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az általa végzett igazgatásra vonatkozó kockázatelemzéstől függően úgy ítélheti meg, hogy az ilyen intézkedések a tevékenység elszámolásának ellenőrzésével egyenértékű garanciákat jelentenek. Ebben az esetben és az igazgatás megkönnyítésének érdekében engedélyezni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, hogy ne kérjen ellenőrzést a záró kifizetésekhez.
(12)
A közösségi alapok felhasználása hatékonyságának és hatásosságának javítása érdekében célszerűnek tűnik kiszélesíteni az átalányfinanszírozás alkalmazásának feltételeit a kedvezményezettek felelősségének és az eredménnyel kapcsolatos kötelezettségeiknek megerősítésével.
(13)
A 2342/2002/EK, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2342/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 4. cikk (2) bekezdésének első mondata és a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„Az engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy a kedvezményezettekkel és közvetítőikkel kötött megállapodások szerint:
a)
az említett előfinanszírozást olyan bankszámlákra vagy alszámlákra utalják, amelyek lehetővé teszik az alapok és a hozzájuk kapcsolódó kamatok azonosítását. Máskülönben a kedvezményezettek vagy közvetítőik által alkalmazott számviteli módszereknek lehetővé kell tenni a Közösség által fizetett alapok, valamint ezen alap kamatainak vagy egyéb hozamainak beazonosítását.”
2.
A 31. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A közös kül- és biztonságpolitika területén egy alapjogi aktus az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében, 14. cikkében, 23. cikke (2) bekezdésében, valamint 24. cikkében említett formákat veheti fel.
Az ezen rendelet 168. cikke (2) bekezdésében említett vészhelyzetekben, valamint a korlátozott idejű fellépések esetében az alapjogi aktus az Európai Unióról szóló Szerződés 13. cikke (3) bekezdésében és 23. cikke (1) bekezdésben említett formákat is felveheti.”
3.
A 116. cikk a következőképpen módosul:
a)
A (2) bekezdés második mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„Az a szerződés, amelynek tárgya termékek szállítása, és amely - mellékesen - beállítási és üzembehelyezési műveletekre is kiterjed, »árubeszerzésre irányuló szerződésnek« tekintendő. ”
b)
A (3) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„Az építési beruházásra irányuló szerződés körébe az olyan beruházás megvalósítása, illetve megtervezése és megvalósítása tartozik, amely a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) I. mellékletében szereplő tevékenységekkel kapcsolatos, de szintén ide tartozik az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő beruházás bármely eszközzel történő megvalósítása.
c)
A (4) bekezdés második mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„E szolgáltatásokat a 2004/18/EK irányelv II. és IIB. melléklete sorolja fel.”
d)
Az (5) bekezdés az alábbi albekezdésekkel egészül ki:
„Az olyan szerződés, amelynek tárgyát egyszerre képezik a szerződés fő tárgyához képest kiegészítő szolgáltatások és építési beruházások, szolgáltatási szerződésnek minősül.
Az olyan szerződést, amelynek tárgyát egyszerre képezik a 2004/18/EK irányelv IIA. és IIB. mellékletéhez tartozó szolgáltatások, a IIA. melléklethez tartozónak kell tekinteni, ha az ebben a mellékletben szereplő szolgáltatások értéke meghaladja a IIB. mellékletben szereplő szolgáltatások értékét.”
e)
A rendelet a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) A különböző típusú szerződések minősítése a referenciabesoroláson alapul, amelyet a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti közös közbeszerzési szószedet alkot.
A CPV nómenklatúra, valamint a 2004/18/EK irányelv I. mellékletében szereplő NACE besorolás közötti, illetve az említett irányelv II. mellékletében szereplő CPV nómenklatúra és a CPC nómenklatúra (ideiglenes változat) közötti eltérések esetében a NACE besorolást, illetve a CPC nómenklatúrát kell alkalmazni.
f)
A (6) és (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(6) »Vállalkozó«, »szállító« és »szolgáltató« valamennyi olyan természetes vagy jogi személy, jogalany, vagy e személyek és/vagy szervek csoportosulása, amely az adott piacon építési beruházást és árubeszerzést hajt végre, illetve szolgáltatást nyújt. A »gazdasági szereplő« fogalom magában foglalja a vállalkozó, a szállító és a szolgáltató fogalmát is. Az a gazdasági szereplő, amely ajánlatot nyújtott be, az »ajánlattevő«. A meghívásos - ideértve a versenypárbeszédet is - vagy tárgyalásos eljárásban való részvétel engedélyezése iránti kérelmet benyújtott gazdasági szereplő megnevezése »pályázó«.
Gazdasági szereplők csoportjai is tehetnek ajánlatot, illetve pályázhatnak. E csoportok számára az ajánlatkérők nem írhatják elő, hogy meghatározott társasági formát hozzanak létre az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében, azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.
(7) Ajánlatkérőnek tekintendők a közösségi intézmények szervezeti egységei, kivéve, amikor egymás közt kötnek szolgáltatások nyújtására, termékek szállítására vagy építési beruházások megvalósítására vonatkozó adminisztratív megállapodásokat.”
4.
A 117. és a 118. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„117. cikk
Szerződések - keretszerződések és egyedi szerződések
(A költségvetési rendelet 88. cikke)
(1) A keretszerződés egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között kötött megállapodás, amely megállapítja egy adott időszak alatt megköthető szerződések sorozatának lényeges feltételeit, különösen az árak és adott esetben az előirányzott mennyiségek tekintetében. Amikor a keretszerződést több gazdasági szereplővel kötik, a gazdasági szereplők száma legalább három kell, hogy legyen, amennyiben van elegendő számú olyan gazdasági szereplő, amelyik megfelel a kiválasztási szempontoknak és/vagy elegendő számú olyan elfogadható ajánlat van, amelyik megfelel az odaítélési szempontoknak.
A több gazdasági szereplővel kötött keretszerződés különálló, de azonos feltételeket tartalmazó szerződések formájában is köthető.
A keretszerződések időtartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a különösen a keretszerződés tárgya által kellően indokolt, kivételes eseteket.
Az ajánlatkérő csak indokolt esetben élhet a keretszerződés intézményével, amelyet nem alkalmazhat úgy, hogy célja, illetve eredménye a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása legyen.
A keretszerződések szerződésnek minősülnek a megkötésük - ideértve a közzétételüket is - szempontjából.
(2) A keretszerződések alapján kötött egyedi szerződéseket a keretszerződésben meghatározott feltételek szerint kötik meg, kizárólag a keretszerződésben eredetileg részes ajánlatkérők és gazdasági szereplők között.
Az egyedi szerződések megkötése során a felek nem kezdeményezhetnek lényegi változtatásokat az említett keretszerződésben foglalt feltételekhez képest, különösen nem a (3) bekezdésben említett esetben.
(3) Amikor a keretszerződést egy gazdasági szereplővel kötik, az egyedi szerződéseket a keretszerződésben foglalt feltételek által szabott határok között ítélik oda.
Az említett egyedi szerződések megkötésének tekintetében az ajánlatkérők írásos formában konzultálhatnak a keretszerződésben részes féllel, arra kérve ez utóbbit, hogy szükség esetén egészítse ki az ajánlatát.
(4) A több gazdasági szereplővel kötött keretszerződések alapján kötött egyedi szerződések odaítélése az alábbi feltételek szerint történik:
a)
a keretszerződésben meghatározott feltételek alkalmazásával, újabb versenyeztetés nélkül;
b)
amennyiben a keretszerződés nem rendelkezik minden feltételről, a felek ugyanolyan feltételek mellett történő újabb versenyeztetése után, szükség esetén a feltételek pontosításával, és adott esetben, a keretszerződés dokumentációjában meghatározott egyéb feltételek mellett.
Az első albekezdés b) pontjában előírt feltételek szerint megkötendő minden egyes egyedi szerződés esetében az ajánlatkérők írásos formában konzultálnak a szerződés tárgyának megvalósítására kapacitással rendelkező gazdasági szereplőkkel, megfelelő határidőt meghatározva számukra ajánlataik benyújtására. Az ajánlatokat írásban nyújtják be. Az ajánlatkérők annak az ajánlattevőnek ítélik oda az egyedi szerződést, amelyik a keretszerződés dokumentációjában meghatározott odaítélési kritériumok alapján a legkedvezőbb ajánlatot nyújtotta be.
(5) Csak a keretszerződések alapján megkötött egyedi szerződéseket előzi meg költségvetési kötelezettségvállalás.
118. cikk
A 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében alkalmazandó közzétételi intézkedések a IIB mellékletben található szerződések kivételével
(A költségvetési rendelet 90. cikke)
(1) A 157. és a 158. cikkben említett küszöbértékkel azonos vagy azt meghaladó értékű szerződések esetében előzetes tájékoztató hirdetményt, ajánlati felhívást vagy egyszerűsített ajánlati felhívást és a szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt kell közzétenni.
(2) Az előzetes tájékoztató hirdetmény az a hirdetmény, amellyel az ajánlatkérők tájékoztató jelleggel közzéteszik a szerződések és a keretszerződések előzetesen megállapított teljes összegét szolgáltatási kategóriánként vagy termékcsoportonként, és meghatározzák a költségvetési évben előirányzott építési beruházások alapvető jellemzőit, kivéve a tárgyalásos eljárásban, ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül megkötendő szerződéseket. Az előzetes tájékoztató hirdetmény csak abban az esetben kötelező, ha a szerződés becsült teljes összege eléri vagy meghaladja a 157. cikkben meghatározott küszöbértéket, és ha az ajánlatkérő a 140. cikk (4) bekezdésében előírtak szerint élni kíván az ajánlatok beérkezésére vonatkozó rövidített határidők alkalmazásának lehetőségével.
Az előzetes tájékoztató hirdetményt az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala (EKHKH) vagy maguk az ajánlatkérők teszik közzé a 2004/18/EK irányelv VIII. melléklete 2. pontjának b) alpontjában említett »felhasználói oldalukona«.
Az előzetes tájékoztató hirdetményt árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetén amint lehetséges, de legkésőbb a költségvetési év március 31-éig, építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetén pedig a szerződésben foglalt program jóváhagyását követően a lehető leghamarabb meg kell küldeni az EKHKH-nak vagy közzé kell tenni a felhasználói oldalon.
Azon ajánlatkérők, melyek felhasználói oldalukon közzéteszik az előzetes tájékoztató hirdetményt, a 2004/18/EK irányelv VIII. mellékletének 3. pontja szerint elektronikus úton bejelentik az EKHKH-nak, hogy felhasználói oldalukon előzetes tájékoztató hirdetményt tettek közzé.
(3) Az ajánlati felhívás lehetővé teszi az ajánlatkérők számára a szerződéskötési vagy keretszerződés-kötési eljárás elindítására, illetve a 125a. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer létrehozására vonatkozó szándékuk közzétételét. Az ajánlati felhívás kötelező az olyan szerződések esetében, amelyek becsült összege eléri vagy meghaladja a 158. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott küszöbértéket, a 126. cikkben említett tárgyalásos eljárás eredményeként megkötött szerződések sérelme nélkül. Nem kötelező azonban az ajánlati felhívás a keretszerződés alapján kötött egyedi szerződések esetében.
Amennyiben az ajánlatkérők dinamikus beszerzési rendszer alapján kívánnak egyedi szerződést kötni, ezt a szándékukat egyszerűsített ajánlati felhívással teszik közzé.
Nyílt eljárás során az ajánlati felhívás meghatározza az ajánlatbontó bizottság az ajánlattevők számára is nyitott ülésének napját, időpontját és adott esetben helyét.
Az ajánlatkérők meghatározzák, hogy engedélyezik-e vagy sem változatok benyújtását, valamint az általuk megkövetelt minimális kapacitásszintet, amennyiben élnek a 135. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében előírt lehetőséggel. Az ajánlatkérők feltüntetik, hogy a 135. cikkben említett kiválasztási szempontok közül melyeket kívánják alkalmazni, a szándékaik szerint meghívandó pályázók minimális - és adott esetben maximális - számát, valamint az említett szám csökkentéséhez alkalmazandó objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat a 123. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban.
Amennyiben a versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentáció elektronikus úton szabadon, teljeskörűen és közvetlenül hozzáférhető, különösen a 125a. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszerek esetében, az ajánlati felhívásban szerepelnie kell annak az internetcímnek, amelyen az említett dokumentáció elérhető.
Azon ajánlatkérő, aki versenypályázatot kíván szervezni, megfelelő hirdetményben teszi közzé szándékát.
(4) A szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény a szerződéskötési, a keretszerződés-kötési vagy a dinamikus beszerzési rendszer alapján kötött szerződési eljárás eredményét teszi közzé. Olyan közbeszerzési szerződés esetén, amelynek értéke eléri, illetve meghaladja a 158. cikkben megállapított küszöbértéket, kötelező a szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény közzététele. Nem kötelező azonban az ajánlati felhívás a keretszerződések alapján kötött egyedi szerződések esetében.
A szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt az eljárás lezárását, azaz a szerződés vagy a keretszerződés aláírását követően legkésőbb negyvennyolc naptári napon belül meg kell küldeni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalához (EKHKH). Ugyanakkor a dinamikus beszerzési rendszer alapján kötött szerződésekkel kapcsolatos hirdetmények negyedévente csoportosítva is közzétehetők. Ebben az esetben a hirdetményeket az adott negyedév végét követő legkésőbb negyvennyolc nap elteltével kell elküldeni az EKHKH-nak.
A versenypályázatot kiíró ajánlatkérők az EKHKH-nak megküldik a pályázat végeredményével kapcsolatos hirdetményt.
(5) A hirdetményeket a Bizottság által a 2004/18/EK irányelv végrehajtásához elfogadott minta formanyomtatványoknak megfelelően kell megszövegezni.”
5.
A 119. cikk a következőképpen módosul:
a)
A cím helyébe a következő cím lép:
„119. cikk
A II B. mellékletben található, illetve a nem a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében alkalmazandó közzétételi intézkedések
(A költségvetési rendelet 90. cikke)”.
b)
Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az első mondat helyébe a következő szöveg lép:
„A 158. cikkben előírt küszöbértéknél alacsonyabb összegű szerződéseket és a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében említett, szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződéseket olyan módon kell meghirdetni, amely biztosítja a versenyt és a pártatlanságot a beszerzési eljárás során.”
ii.
A b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„b)
Az ajánlattevők jegyzékének évenkénti közzététele, meghatározva az odaítélt szerződés tárgyát és értékét a 13 800 eurós értéket elérő vagy azt meghaladó szerződések esetében.”
iii.
A szöveg az alábbi albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdés b) pontjában előírt közzététel nem kötelező a keretszerződés alapján kötött egyedi szerződések esetében.”
c)
A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az ingatlanszerződések és a 126. cikk (1) bekezdésének j) pontjában említett, titkosnak nyilvánított szerződések esetében az ajánlattevők jegyzékének közzétételére évente kerül sor, jelezve az odaítélt szerződések tárgyát és értékét. Az említett jegyzéket meg kell küldeni a költségvetési hatóságnak. A Bizottság esetében a jegyzéket a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentések összefoglalójához kell csatolni.”
6.
A 120. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Az első albekezdésben említett időszak a 142. cikkben említett gyorsított eljárás esetén öt naptári napra rövidül.”
7.
A 122. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A versenytárgyalási felhívás akkor minősül nyíltnak, ha valamennyi érdeklődő gazdasági szereplő ajánlatot tehet. Ez érvényes a 125a. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszerek esetében is.
A versenytárgyalási felhívás akkor minősül meghívásosnak, ha valamennyi gazdasági szereplő pályázhat az abban való részvételre, de csak azok nyújthatnak be ajánlatot vagy megoldást a 125b. cikkben említett versenypárbeszéd eljárás keretében, akik eleget tesznek a 135. cikkben említett kiválasztási szempontoknak, és akiket az ajánlatkérő írásban, ezzel egyidejűleg meghív.
A kiválasztási szakasz vagy valamennyi egyedi szerződés esetén megismételhető - a versenypárbeszéd eljárás keretében is -, vagy magában foglalhatja a potenciális pályázókat tartalmazó jegyzék összeállítását a 128. cikkben említett meghívásos eljárás keretében.”
8.
A 123. cikk a következőképpen módosul:
a)
A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Tárgyalásos eljárás során és versenypárbeszéd utáni meghívásos eljárásban a tárgyalásra meghívott vagy ajánlattételre felkért pályázók száma nem lehet kevesebb háromnál, feltéve hogy elegendő olyan pályázó van, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak.
A tényleges verseny biztosítása érdekében elegendő számú pályázónak kell lehetővé tenni ajánlat benyújtását.
Az első és a második albekezdés rendelkezései a következő esetekben nem alkalmazandók:
a)
a 129. cikk (3) bekezdésében említett nagyon alacsony összegű szerződések;
b)
a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében meghatározottak szerinti jogi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések;
c)
a 126. cikk (1) bekezdésének j) pontjában említett titkosnak nyilvánított szerződések.”
b)
A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Amennyiben a kiválasztási szempontoknak és a minimális szinteknek eleget tevő pályázók száma nem éri el az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott minimális számot, az ajánlatkérő folytathatja az eljárást a megkövetelt kapacitással rendelkező pályázó vagy pályázók meghívásával. Azonban nem vonhat be az eljárásba olyan más gazdasági szereplőket, amelyek nem kérelmezték az eljárásban való részvételüket, vagy olyan pályázókat, amelyek nem rendelkeznek a megkövetelt kapacitással.”
9.
A 124. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben az ajánlatkérők az ajánlati felhívás közzétételét követően tárgyalásos eljárás alkalmazásával köthetnek szerződést, a 127. cikknek megfelelően, előírhatják az eljárás egymást követő több fázisban történő lebonyolítását annak érdekében, hogy az ajánlati felhívásban vagy dokumentációban meghatározott odaítélési kritériumok alkalmazásával csökkentsék az ajánlatok számát. Az ajánlati felhívás vagy dokumentáció tartalmazza e lehetőség alkalmazását.”
10.
A 125. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„Az értékelő bizottság felkérheti a pályázókat arra, hogy a projekt részleteinek tisztázása érdekében válaszoljanak a jegyzőkönyvben rögzített kérdésekre. Az ebből keletkező párbeszédről mindenre kiterjedő jegyzőkönyv készül.”
11.
A rendelet a következő 125a. és 125b. cikkekkel egészül ki:
„125a. cikk
Dinamikus beszerzési rendszer
(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) A 2004/18/EK irányelv 1. cikke (6) bekezdésében és 33. cikkében leírt dinamikus beszerzési rendszer egy teljesen elektronikus beszerzési eljárás a gyakori beszerzések számára, amely az eljárás teljes tartama alatt nyitott minden olyan gazdasági szereplő előtt, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak és benyújtott egy, a dokumentációnak, illetve az esetleges kiegészítő dokumentumoknak megfelelő tájékoztató ajánlatot. A tájékoztató ajánlatok bármikor módosíthatók azzal a feltétellel, hogy a módosítás után is megfelelnek a dokumentációban meghatározott feltételeknek.
(2) A dinamikus beszerzési rendszer felállításának alkalmazásában az ajánlatkérők közzétesznek egy olyan ajánlati felhívást, amely meghatározza, hogy dinamikus beszerzési rendszerről van szó, és hivatkozást tartalmaz arra az internetcímre, amelyen szabadon, közvetlenül és teljeskörűen elérhető a dokumentáció, illetve minden egyéb kapcsolódó dokumentum a hirdetmény közzétételétől kezdve egészen a rendszer lejártáig.
A dokumentációban az ajánlatkérők többek között meghatározzák a rendszer tárgyát képező tervezett árubeszerzés jellegét, valamint a beszerzési rendszerrel kapcsolatos minden szükséges információt, az alkalmazott elektronikus eszközöket, továbbá a csatlakozás feltételeit és műszaki előírásait.
(3) Az ajánlatkérők a dinamikus beszerzési rendszer teljes tartama alatt megadják a lehetőséget minden gazdasági szereplőnek arra, hogy tájékoztató ajánlatot nyújtsanak be annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek mellett felvegyék őket a rendszerbe. Az ajánlatkérők a tájékoztató ajánlat benyújtásától számított maximum tizenöt napos határidőn belül befejezik az értékelést. Ugyanakkor meghosszabbíthatják az értékelési periódust, ha időközben nem következik be versenyeztetés.
Az ajánlatkérő a lehető legrövidebb határidőn belül tájékoztatja az ajánlattevőt ajánlatának a dinamikus beszerzési rendszerben történő elfogadásáról vagy annak elutasításáról.
(4) Minden egyedi szerződés versenyeztetés tárgyát képezi. A versenyeztetés megkezdése előtt az ajánlatkérők egy egyszerűsített ajánlati felhívást tesznek közzé, amelyben felkérik az összes érdeklődő gazdasági szereplőt egy tájékoztató ajánlat benyújtására az egyszerűsített hirdetmény elküldésének napjától számított nem kevesebb, mint tizenöt napos határidőn belül. Az ajánlatkérők csak az említett határidőn belül benyújtott összes tájékoztató ajánlat értékelése után kezdik meg a versenyeztetést.
Az ajánlatkérők ezután felkérik a rendszerbe felvett összes ajánlattevőt arra, hogy ésszerű határidőn belül ajánlatot nyújtsanak be. Az ajánlatkérők annak az ajánlattevőnek ítélik oda a szerződést, amelyik a dinamikus beszerzési rendszer felállításával kapcsolatos ajánlati felhívásban meghatározott odaítélési kritériumok alapján a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be. Ezeket a kritériumokat adott esetben meg lehet határozni az ajánlattételi felhívásban.
(5) A dinamikus beszerzési rendszer időtartama nem haladhatja meg a négy évet, eltekintve a megfelelően indokolt kivételes esetektől.
Az ajánlatkérők nem alkalmazhatják ezt a rendszert a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító módon.
Semmilyen díj nem számítható fel az érdeklődő gazdasági szereplőknek vagy a rendszerben részt vevőknek.
125b. cikk
Versenypárbeszéd
(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) Különösen összetett szerződés esetében, ha az ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a nyílt eljárás, vagy a meghívásos eljárást jelenleg szabályozó feltételek közvetlen alkalmazása nem teszi lehetővé, hogy a szerződést a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlatnak ítéljék oda, igénybe vehető a 2004/18/EK irányelv 29. cikkében említett versenypárbeszéd.
Egy szerződés akkor tekinthető különösen összetettnek, ha az ajánlatkérő objektív módon nincs abban a helyzetben, hogy meghatározza a szükségleteinek vagy célkitűzéseinek megfelelő műszaki megoldásokat, illetve egy projekt jogi vagy pénzügyi feltételeit.
(2) Az ajánlatkérők közzétesznek egy szükségleteiket és elvárásaikat tartalmazó ajánlati felhívást, amelyeket az említett hirdetményben és/vagy egy ismertetőben meg is határoznak.
(3) Az ajánlatkérők a 135. cikkben szereplő kiválasztási szempontoknak eleget tevő pályázókkal párbeszédet kezdenek, amelynek segítségével meg lehet határozni a szükségleteiknek legjobban megfelelő megoldásokat.
A párbeszéd során az ajánlatkérők az ajánlattevők számára egyenlő elbánást biztosítanak, valamint biztosítják a párbeszédben részt vevő pályázó által javasolt megoldások vagy egyéb információk bizalmas kezelését, kivéve ha a pályázó belegyezik az említett adatok nyilvánosságra hozatalába.
Az ajánlatkérők előírhatják az eljárás egymást követő több fázisban történő lebonyolítását annak érdekében, hogy a párbeszéd fázisára csökkenjen az ajánlati felhívásban vagy ismertetőben meghatározott odaítélési kritériumok alkalmazásával megvitatandó megoldások száma, amennyiben ez a lehetőség szerepel az ajánlati felhívásban vagy az ismertetőben.
(4) A résztvevőknek a párbeszéd lezárásáról történő tájékoztatását követően az ajánlatkérők felhívják a pályázókat, hogy a párbeszéd során benyújtott és meghatározott megoldások alapján nyújtsák be végső ajánlatukat. Ezek az ajánlatok tartalmazzák a projekt megvalósításához megkövetelt és szükséges összes elemet.
Az ajánlatkérő kérésére az említett ajánlatokat lehet tisztázni, pontosítani és tökéletesíteni, de csak anélkül, hogy ez az ajánlat vagy az ajánlati felhívás alapvető elemeit módosítaná, mert ezek megváltozása nagy valószínűséggel torzítaná a versenyt vagy megkülönböztetést eredményezne.
Az ajánlatkérő kérésére a gazdasági szempontból legkedvezőbbnek nyilvánított ajánlatot benyújtó ajánlattevő felkérhető ajánlata részleteinek tisztázására vagy az ebben szereplő kötelezettségvállalásainak megerősítésére, azzal a feltétellel, hogy ez nem járhat az ajánlat vagy az ajánlati felhívás alapvető fontosságú elemeinek módosításával, a verseny torzításával vagy megkülönböztető hatással.
(5) Az ajánlatkérő előírhat árakat vagy befizetéseket a párbeszéd résztvevőinek.”
12.
A 126. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az első mondat és az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlatkérő alkalmazhat tárgyalásos eljárást ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül is, bármekkora legyen is a szerződés becsült összege, az alábbi esetekben:
a)
amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárásban közzétett felhívásra a bevezető szakaszt követően nem érkezik ajánlat, megfelelő ajánlat vagy semmilyen jelentkezés, feltéve hogy a 130. cikkben említett versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentációban meghatározott, eredeti szerződéses feltételek alapvetően nem változnak;”.
ii.
A c) pont helyébe a következő szöveg lép:
„c)
amennyiben feltétlenül szükséges, és az egyéb eljárásokra a 140., 141. és 142. cikkben megállapított határidők az ajánlatkérőtől független, előre nem látható esemény által előidézett, rendkívüli sürgősségre való tekintettel nem tarthatók be;”.
iii.
Az e) és f) pont helyébe a következő szöveg lép:
„e)
olyan kiegészítő szolgáltatás, illetve építési beruházás esetén, amely sem az eredeti projektben, sem az elsőként megkötött szerződésben nem szerepel, de amely előre nem látható körülmények miatt szükségessé vált az alapszolgáltatás, illetve alapberuházás teljesítéséhez, a (2) bekezdésben előírt feltételekre is figyelemmel;
f)
olyan szolgáltatás vagy építési beruházás esetén, amely ahhoz hasonló szolgáltatás vagy építési beruházás megismétlését jelenti, mint amellyel ugyanazon ajánlatkérő azt a nyertes gazdasági szereplőt egy korábbi szerződésben megbízta, feltéve hogy e szolgáltatások vagy építési beruházások megfelelnek az alapprojektnek, és hogy e projektet nyílt vagy meghívásos eljárás útján ítélték oda, a (3) bekezdésben előírt feltételekre is figyelemmel;”.
iv.
A g) pont a következő alpontokkal egészül ki:
„iii.
árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;
iv.
akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás vagyonfelügyelőjétől vagy felszámolójától - csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti jog szerinti más, hasonló eljárás keretében - különösen előnyös feltételek mellett történő árubeszerzés esetében;”.
v.
Az i) pont helyébe a következő szöveg lép:
„i)
a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében meghatározottak szerinti jogi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések; e szerződéseket azonban megfelelő módon közzé kell tenni;”.
vi.
A szöveg a következő j) ponttal egészül ki:
„j)
az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által titkosnak nyilvánított szerződések, illetve azok a szerződések, amelyek végrehajtását a hatályban lévő közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően különleges biztonsági intézkedésekkel kell kísérni, valamint ha a Közösségek vagy az Unió alapvető érdekeinek védelme ezt megköveteli.”
vii.
A szöveg a következő második albekezdéssel egészül ki:
„Az ajánlatkérők minden 13 800 eurónál alacsonyabb összegű szerződés esetében alkalmazhatják az ajánlati felhívás közzététele nélküli tárgyalásos eljárást.”
b)
A (3) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„Az (1) bekezdés első albekezdés f) pontjában említett esetekben a tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségét már az első szerződésre vonatkozó versenytárgyalási felhívásban jelezni kell, és a kiegészítő szerződések teljes becsült költségét figyelembe kell venni a 158. cikkben említett küszöbérték kiszámításakor.”
13.
A 127. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az első mondat, valamint az a) és b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlatkérő alkalmazhat tárgyalásos eljárást ajánlati felhívás előzetes közzététele után, bármekkora legyen is a szerződés becsült összege, az alábbi esetekben:
a)
szabálytalan vagy különösen a kiválasztási vagy odaítélési szempontok alapján elfogadhatatlannak ítélt ajánlatok nyílt, meghívásos eljárás vagy versenypárbeszéd keretében közzétett ajánlati felhívásra történő benyújtása esetén, feltéve hogy a 130. cikkben említett versenytárgyalási dokumentációban meghatározott, eredeti szerződéses feltételek nem változnak lényegesen, a (2) bekezdés alkalmazásának sérelme nélkül;
b)
olyan kivételes esetben, amikor a szolgáltatás vagy az építési beruházás jellege, vagy az azzal kapcsolatos kockázat nem teszi lehetővé az ajánlattevő számára, hogy átfogó előzetes árkalkulációt készítsen;”.
ii.
Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:
„e)
a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében ezen rendelet 126. cikke (1) bekezdése első albekezdésének i) és j) pontjára és második albekezdésére is figyelemmel.”
b)
A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az ajánlatkérő eltekinthet ajánlati felhívás közzétételétől, ha a tárgyalásos eljárásba bevonja valamennyi olyan ajánlattevőt, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak, és a megelőző eljárás során a beszerzési eljárás alaki követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtott be.”
14.
A 129. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A 3 500 eurónál kisebb értékű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.
(4) A 200 eurónál alacsonyabb összegű kiadások esetén teljesített kifizetések számla ellenében történő egyszerű kifizetéssel is megvalósíthatók ajánlat előzetes elfogadása nélkül.”
15.
A 130. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
ajánlattételi vagy tárgyalási felhívás, illetve a párbeszédben való részvételre vonatkozó felhívás a 125b. cikkben említett eljárás keretében;
b)
a hozzá csatolt dokumentáció vagy a 125b. cikkben említett versenypárbeszéd esetében egy, az ajánlatkérő szükségleteit és elvárásait tartalmazó ismertető vagy annak az internetcímnek a feltüntetése, amelyen a dokumentáció megtekinthető;”.
b)
A (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
az első mondat, valamint az a) és b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlattételi vagy tárgyalási felhívás, illetve a párbeszédben való részvételre vonatkozó felhívás legalább a következőket tartalmazza:
a)
az ajánlatok benyújtására és előírt tagolására vonatkozó szabályok meghatározása, beleértve a benyújtás zárónapját és -időpontját, a szabványos válasznyomtatvány használatára vonatkozó esetleges követelményeket, a csatolandó dokumentációt - ha ezek nincsenek pontosítva az ajánlati felhívásban -, beleértve a 135. cikkben említett pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitás igazolását és azt a címet, amelyre el kell juttatni azokat;
b)
annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal az (1) bekezdésben említett azon dokumentáció elfogadását is jelenti, amelyre a felhívás vonatkozik, és hogy a benyújtott ajánlat a szerződés teljesítése során kötelező a szerződést elnyert ajánlattevőre;”.
ii.
A szöveg a következő e) ponttal egészül ki:
„e)
versenypárbeszéd esetében a konzultációs szakaszra vonatkozóan meghatározott határidő és a cím.”
c)
A (3) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az a) és b) pont helyébe az alábbi szöveg lép:
„a)
a szerződésre vonatkozó kizárási és kiválasztási kritériumok, kivéve a meghívásos eljárásban, beleértve a versenytárgyalást követően és a 127. cikkben említett hirdetmény előzetes közzétételével megvalósított tárgyalásos eljárásban; ezekben az esetekben az említett kritériumok csak az ajánlati felhívásban vagy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban szerepelnek;
b)
a szerződés odaítélésére vonatkozó kritériumok és relatív súlyozásuk, vagy adott esetben az említett kritériumok csökkenő fontossági sorrendben való feltüntetése, amennyiben ezek a kritériumok nem szerepelnek az ajánlati felhívásban;”.
ii.
A d) pont helyébe az alábbi szöveg lép:
„d)
azon minimális követelmények rögzítése, amelyeknek a különböző változatoknak eleget kell tenniük a 138. cikk (2) bekezdésében említett eljárás során, amikor a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlatnak ítélik, amennyiben az ajánlatkérő kikötötte az ajánlati felhívásban, hogy ilyen változatok engedélyezettek;”.
iii.
A g) pont a következőképpen módosul:
„g)
a 125a. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszerekben, a tervezett árubeszerzés jellege, valamint a beszerzési rendszerrel kapcsolatos minden információ, az alkalmazott elektronikus eszközök és a csatlakozás feltételei és műszaki előírásai.”
16.
A 131. cikk a következőképpen módosul:
a)
A (2) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„c)
mindig, amikor lehetséges, a megközelíthetőség kritériumai a fogyatékkal élő személyek szempontjából, vagy minden felhasználó szempontjainak eleget tevő megvalósítás;”.
b)
A (3) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„b)
teljesítmény-előírás vagy funkcionális követelmények tekintetében, amelyek magukban foglalhatnak környezetvédelmi jellemzőket és amelyeknek kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy az ajánlattevők meghatározhassák a szerződés célját, és az ajánlatkérő odaítélhesse a szerződést;”.
c)
A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
„Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.”
d)
Az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
„Az ajánlattevőnek az ajánlatában - az ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel - bizonyítania kell, hogy az ajánlata megfelel az ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek. Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.”
e)
A rendelet a következő (5a) és (5b) bekezdésekkel egészül ki:
„(5a) Amennyiben az ajánlatkérők környezetvédelmi jellemzőket állapítanak meg a teljesítmény, illetve funkcionális követelmények tekintetében, használhatják az európai, nemzetközi vagy nemzeti ökocímkék vagy bármely más ökocímke által meghatározott részletes előírásokat, feltéve, hogy az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
az alkalmazott előírások megfelelőek a szerződés tárgyát képező árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására;
b)
a címke követelményeit tudományos adatok alapján állapítják meg;
c)
az ökocímkét olyan eljárás keretében fogadták el, amelyben valamennyi érdekelt fél - kormányzati szerv, fogyasztó, gyártó, forgalmazó és környezetvédelmi szervezet - részt vehet;
d)
az ökocímkék valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők.
Az ajánlatkérők jelezhetik, hogy az ökocímkével ellátott termékek vagy szolgáltatások esetében vélelmezik az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megállapított műszaki előírásoknak való megfelelést. Az ajánlatkérők elfogadnak minden egyéb megfelelő bizonyítékot, amely lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.
(5b) A (4), (5) és az (5a) bekezdés alkalmazásában elismert szerv egy, az alkalmazandó európai szabványoknak megfelelő vizsgáló vagy kalibráló laboratórium, vagy ellenőrző és tanúsító szerv.”
17.
A 134. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„134. cikk
Bizonyítási eszközök
(A költségvetési rendelet 93-96. cikke)
(1) Annak kielégítő igazolásaként, hogy a pályázó, illetve az ajánlattevő esetében nem áll fenn a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy e) pontjában leírt helyzet, az ajánlatkérő friss hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy ennek hiányában, egy igazságügyi vagy közigazgatási hatóság által a származási országban frissen kiállított, azzal egyenértékű okmányt fogad el, amely tanúsítja az említett követelmények teljesülését. Annak kielégítő igazolásaként, hogy a pályázó, illetve az ajánlattevő esetében nem áll fenn a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének d) pontjában leírt helyzet, az ajánlatkérő az érintett állam illetékes hatósága által frissen kibocsátott igazolást fogad el.
(2) Amennyiben az érintett országban nem adnak ki ilyen dokumentumot vagy az (1) bekezdésben említett igazolást, illetve a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében említett kizárást maga után vonó esetek tekintetében az igazolást helyettesítheti az érdekelt félnek a származási ország igazságügyi vagy közigazgatási hatósága, közjegyzője vagy minősített szakmai testülete előtt, eskü alatt tett vagy, ennek hiányában, egyéb ünnepélyes nyilatkozata.
Az 50 000 eurónál alacsonyabb értékű szerződések esetében, kockázatelemzése alapján az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a pályázóktól vagy az ajánlattevőktől csak egy becsületbeli nyilatkozatot kér, amely tanúsítja, hogy az említettek nincsenek a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében említett helyzetek egyikében sem.
(3) Azon ország nemzeti jogszabályaitól függően, ahol az ajánlattevő, illetve a pályázó letelepedett, az (1) és (2) bekezdésben említett dokumentumok jogi és természetes személyekre egyaránt vonatkoznak, beleértve, az ajánlatkérő által szükségesnek ítélt esetben, a vállalat igazgatóit vagy olyan személyeket, akik képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési hatáskörrel rendelkeznek a pályázó, illetve az ajánlattevő vonatkozásában.
(4) Amennyiben kétségek merülnek fel a pályázók vagy az ajánlattevők személyes helyzetével kapcsolatban, az ajánlatkérők saját maguk az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságokhoz fordulhatnak az általuk a helyzettel kapcsolatban fontosnak ítélt információk beszerzése céljából.”
18.
A 135. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5) A pályázók, illetve az ajánlattevők pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitásának és a (2) bekezdés értelmében megkövetelt minimális kapacitásszinteknek a bizonyítására az ajánlatkérő által megkövetelt információk nem terjedhetnek túl a szerződés tárgyán, figyelembe véve egyúttal a gazdasági szereplők jogos érdekeit, különösen a cég műszaki és üzleti titkainak védelmét illetően.”
b)
A rendelet a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az 50 000 eurónál kisebb értékű szerződések esetében, kockázatelemzése alapján az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy nem kér a pályázó vagy az ajánlattevő gazdasági és pénzügyi, műszaki és szakmai kapacitására vonatkozóan igazoló dokumentumokat. Ebben az esetben előfinanszírozás vagy időközi kifizetés végrehajtása nem lehetséges.”
19.
A 136. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„A gazdasági és pénzügyi kapacitás különösen az alábbi dokumentumok legalább egyikével igazolható:”.
b)
A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
„Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplőknek a 116. cikk (6) bekezdésében említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.”
20.
A 137. cikk a következőképpen módosul:
a)
A (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az első mondat helyébe a következő szöveg lép:
„A gazdasági szereplők műszaki és szakmai kapacitása az árubeszerzés, a szolgáltatásnyújtás, illetve az építési beruházás jellegétől, mennyiségétől vagy nagyságrendjétől, továbbá céljától függően az alábbi dokumentumok legalább egyikével igazolható:”.
ii.
A d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
az áru és a szolgáltatások minőségének biztosítására alkalmazott műszaki felszerelések és intézkedések, valamint a vállalkozás vizsgálati és kutatási létesítményeinek leírása;”.
iii.
A szöveg a következő i) ponttal egészül ki:
„i)
az építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében - és kizárólag a megfelelő esetekben - azon környezetgazdálkodási intézkedések feltüntetése, amelyeket a gazdasági szereplő alkalmazhat a szerződés megvalósítása során.”
b)
A rendelet a következő (3a) és (3b) bekezdésekkel egészül ki:
„(3a) Ha az ajánlatkérő a gazdasági szereplő bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítványt kér, akkor a tanúsítással kapcsolatos európai szabványsorozatnak megfelelő szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia.
(3b) Ha az ajánlatkérő a gazdasági szereplő bizonyos környezetgazdálkodási szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítványt kér, akkor a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) előírt közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS) vagy az európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló és a közösségi jogszabályoknak vagy a tanúsítás tekintetében az európai vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő környezetgazdálkodási szabványokra kell hivatkoznia. Az ajánlatkérők elismerik a többi tagállamban székhellyel rendelkező szervek által kibocsátott egyenértékű tanúsítványokat. Az ajánlatkérők elfogadják a gazdasági szereplőktől az egyenértékű környezetvédelmi vezetési intézkedések egyéb bizonyítékait is.
c)
A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
„Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplőknek a 116. cikk (6) bekezdésében említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.”
21.
A 138. cikk (3) bekezdésének első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban, a dokumentációban vagy az ismertetőben meghatározza a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlat kiválasztására szolgáló egyes szempontok relatív súlyozását. Ezeket a súlyozásokat - megfelelő maximális terjedelem megadása mellett - egy skálán lehet kifejezni.
Az árkritériumnak a többi kritériumhoz képest történő relatív súlyozása nem vezethet az ajánlattevő kiválasztásában az árkritérium semlegesítéséhez, az intézmény által bizonyos, az értékelő szakértők által nyújtott szolgáltatások díjazásának tekintetében megállapított költségskála sérelme nélkül.”
22.
A szöveg a következő 138a. cikkel egészül ki:
„138a. cikk
Elektronikus árverés alkalmazása
(A költségvetési rendelet 97. cikkének (2) bekezdése)
(1) A nyílt, a meghívásos és a 127. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a közbeszerzési szerződés odaítélését a 2004/18/EK irányelv 54. cikkében leírt elektronikus árverés előzze meg, amennyiben a szerződési feltételek pontosan meghatározhatók.
Ugyanilyen körülmények között az elektronikus árverés megtartható az ezen rendelet 117. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti keretszerződés felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén is, valamint a 125a. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélendő szerződésekre vonatkozó pályázat kiírása esetén is.
Az elektronikus árverés vagy kizárólag az árakon alapul, amennyiben a szerződést a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján ítélik oda, és/vagy az árakon és/vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban feltüntetett ajánlati összetevők értékén, amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szerint ítélik oda.
(2) Az elektronikus árverés megtartása mellett döntő ajánlatkérő szervnek e tényt fel kell tüntetnie az ajánlati felhívásban.
Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció többek között a következőket foglalja magában:
a)
azon összetevők, amelyek értéke elektronikus árverés tárgyát képezi, feltéve hogy ezek az összetevők számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők;
b)
a benyújtható értékek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó leírásból következik;
c)
az elektronikus árverés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja;
d)
az elektronikus árverés menetére vonatkozó lényeges információk;
e)
az ajánlattevők árverésen való részvételének feltételei és különösen a licitáláshoz adott esetben megkövetelt minimális eltérések;
f)
a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályozásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos lényeges információk.
(3) Az ajánlatkérő, mielőtt elektronikus árverést tartana, a meghatározott szerződés-odaítélési szemponttal/szempontokkal és az azok tekintetében rögzített súlyozással összhangban elvégzi az ajánlatok teljes körű első értékelését.
Minden elfogadható ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell kérni arra, hogy nyújtson be új árakat és/vagy új értékeket. A felhívásnak tartalmaznia kell minden szükséges információt az alkalmazott elektronikus berendezéshez történő egyéni csatlakozással kapcsolatban, és meg kell jelölnie az elektronikus árverés kezdetének napját és időpontját. Az elektronikus árverés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árverés legkorábban a felhívások feladása után két munkanappal kezdődhet meg.
(4) Amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján ítélik oda, a felhíváshoz az érintett ajánlattevő ajánlata tekintetében a 138. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében előírt súlyozással összhangban végzett teljes körű értékelés eredményét csatolni kell.
A felhívásnak azt az elektronikus árverés során alkalmazandó matematikai képletet is tartalmaznia kell, amely a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához szükséges. A képletnek tartalmaznia kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak az ajánlati felhívásban vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő súlyozását; e célból bármely értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékkel kell kifejezni.
Amennyiben a változatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell előírni.
(5) Az ajánlatkérőnek az elektronikus árverés minden szakaszában minden ajánlattevőt haladéktalanul legalább annyi információval kell ellátnia, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. Az ajánlatkérő egyéb benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó információt is közölhet, feltéve hogy ennek lehetősége szerepel az ajánlattételhez szükséges dokumentációban. Ezenkívül bármikor közzéteheti az árverés adott szakaszában részt vevők számát. Azonban az elektronikus árverés egyik szakaszában sem fedheti fel az ajánlattevők kilétét.
(6) Az ajánlatkérő az elektronikus árverést a következő szabályozások közül egy vagy több megléte esetén zárja le:
a)
az árverésben való részvételre irányuló felhívásban feltünteti az előre megállapított napot és időpontot;
b)
lezárja abban az esetben, ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek. Ilyenkor az ajánlatkérő az elektronikus árverésben való részvételre irányuló felhívásban feltünteti, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árverés lezárásáig;
c)
lezárja, ha az elektronikus árverésben való részvételre vonatkozó felhívásban megállapított árverési szakaszok befejeződtek.
Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy döntött, hogy az elektronikus árverést a c) ponttal összhangban - esetleg azt a b) pontban megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva - zárja le, az árverésben való részvételre vonatkozó felhívásban fel kell tüntetni minden egyes árverési szakasz ütemtervét.
(7) Az elektronikus árverés lezárása után az ajánlatkérő szerv a szerződést a 138. cikkel összhangban, az elektronikus árverés eredményei alapján ítéli oda.
Az ajánlatkérő nem élhet vissza az elektronikus árverés alkalmazásával és azt nem használhatja úgy, hogy ezáltal a versenyt akadályozza, korlátozza vagy torzítsa, vagy a szerződésnek a közzétett ajánlati felhívásban meghirdetett és az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott tárgyát megváltoztassa.”
23.
A 139. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Az említett pontosítások különösen érinthetik a szolgáltatás végrehajtásának helye szerint hatályban lévő munkavédelmi és munkakörülményekre vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartását.”
24.
A 140. cikk a következőképpen módosul:
a)
A (2), (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A 158. cikkben megállapított küszöbértéket elérő vagy azt meghaladó értékű szerződés esetén a nyílt eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje az ajánlati felhívás feladásának napjától számított legalább ötvenkét nap.
(3) Meghívásos eljárásban, ideértve a 125b. cikkben említett versenypárbeszéd alkalmazásának eseteit, és ajánlati felhívással megvalósított tárgyalásos eljárásban a 158. cikkben említett küszöbértéket elérő vagy azt meghaladó szerződések esetében, a részvételi kérelmek beérkezésének minimális határideje az ajánlati felhívás feladásának időpontjától számított harminchét nap.
A 158. cikkben megállapított küszöbértéket elérő vagy azt meghaladó értékű szerződés esetén a meghívásos eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje a versenytárgyalási felhívás feladásának napjától számított legalább negyven nap.
Ugyanakkor a 128. cikkben említett meghívásos eljárás során a részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzététele után az ajánlatok beérkezésének határideje a versenytárgyalási felhívás feladásának napjától számított legalább huszonegy nap.
(4) Azokban az esetekben, amelyekben a 118. cikk (2) bekezdésével összhangban az ajánlatkérő előzetes tájékoztató hirdetményt küldött el közzétételre vagy tett közzé felhasználói oldalán ő maga, az ajánlatok beérkezésének minimális határideje általánosságban harminchat napban állapítható meg és semmilyen esetben nem lehet kevesebb az ajánlati felhívás vagy a versenytárgyalási felhívás elküldésének időpontjától számított huszonkét napnál.
Az első albekezdésben említett határidő csökkentése csak abban az esetben lehetséges, ha az előzetes tájékoztató hirdetmény megfelel az alábbi feltételeknek:
a)
tartalmazza az ajánlati felhívás alapján megkövetelt összes információt, feltéve ha ezek az információk elérhetőek a hirdetmény közzétételének időpontjában;
b)
az előzetes tájékoztató hirdetményt az ajánlati felhívás feladásának időpontját legalább ötvenkét nappal és legfeljebb tizenkét hónappal megelőzően küldték el közzétételre.”
b)
A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az ajánlatok beérkezésének határideje öt nappal csökkenthető, az ajánlati felhívás vagy a részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzétételétől számítva, ha a versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó teljes dokumentáció elektronikus úton szabadon és közvetlenül hozzáférhető.”
25.
A 141. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Feltéve, hogy az ajánlatok benyújtására megállapított határidő lejárta előtt kellő időben érkezik a kérés, a dokumentációt vagy az ismertetőket a 125b. cikkben említett eljárásban és a kiegészítő dokumentumokat a kérés kézhezvételétől számított hat naptári napon belül meg kell küldeni minden olyan gazdasági szereplőnek, aki dokumentációt kért vagy párbeszédben való részvételi szándékáról, illetve ajánlattételi szándékáról nyilatkozott, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel. Az ajánlatkérőnek nem kell válaszolniuk az ajánlatok határidejének lejárta előtt kevesebb, mint öt munkanappal benyújtott továbbítási kérelmekre.
(2) Feltéve, hogy a kérés az ajánlatok benyújtására megállapított határidő lejárta előtt kellő időben érkezik, a dokumentációhoz, az ismertetőhöz vagy a kiegészítő dokumentációhoz kapcsolódó kiegészítő információt legkésőbb az ajánlatok benyújtási határideje előtt hat nappal, vagy, ha az információkérés az ajánlatok benyújtási határideje előtt kevesebb, mint nyolc nappal érkezett, a kérés kézhezvétele után a lehető legrövidebb késedelemmel meg kell küldeni egyidejűleg minden olyan gazdasági szereplőnek, aki dokumentációt kért vagy párbeszédben való részvételi szándékáról, illetve ajánlattételi szándékáról nyilatkozott. Az ajánlatkérőknek nem kell válaszolniuk az ajánlatok határidejének lejárta előtt kevesebb, mint öt munkanappal benyújtott továbbítási kérelmekre, de lehetőség szerint válaszolhatnak azokra.”
b)
Az (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) Nyílt eljárásban, ideértve a 125a. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszereket, az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha minden versenytárgyalási dokumentáció és kiegészítő dokumentum szabadon, teljeskörűen és közvetlenül hozzáférhető elektronikus formában. A 118. cikk (3) bekezdésében említett ajánlati felhívás ebben az esetben annak az internetoldalnak az elérhetőségét tartalmazza, amelyen megtekinthetők az említett dokumentumok.”
26.
A 142. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„142. cikk
Sürgősségi határidők
(A költségvetési rendelet 98. cikkének (1) bekezdése)
(1) Ajánlati felhívás közzétételével történő meghívásos és tárgyalásos eljárás esetén, amennyiben kellően indokolt sürgősségre való tekintettel lehetetlen a 140. cikk (3) bekezdésében említett határidők betartása, úgy az ajánlatkérő az alábbi, naptári napokban kifejezett határidőket szabhatja:
a)
a részvételi kérelmek beérkezésének tekintetében a határidő nem lehet kevesebb az ajánlati felhívás feladásától számított tizenöt napnál, vagy tíz napnál, amennyiben a hirdetményt az EKHKH-nak elektronikus úton küldték meg;
b)
az ajánlatok beérkezésének határideje, amely nem lehet kevesebb a versenytárgyalási felhívás elküldésének napjától számított tíz napnál.
(2) A meghívásos eljárás, valamint a gyorsított versenytárgyalási eljárás esetén a dokumentációhoz kapcsolódó kiegészítő információt valamennyi pályázónak vagy ajánlattevőnek legkésőbb az ajánlatok benyújtási határideje előtt hat nappal küldik meg, feltéve hogy a kérés kellő időben érkezik.”
27.
A 143. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az ajánlatokra és a részvételi kérelmek benyújtására vonatkozó szabályokat az ajánlatkérő határozza meg, aki kiválaszthat egy kizárólagos kommunikációs módot. Az ajánlatok és a részvételi kérelmek levélben vagy elektronikus formában nyújthatók be. Ezenkívül a részvételi kérelmek telefaxon is továbbíthatók.
A kiválasztott kommunikációs módok megkülönböztetéstől mentesek és nem lehet hatásuk a gazdasági szereplők odaítélési eljáráshoz való hozzáférésének korlátozása.
A kiválasztott kommunikációs módok garantálják, hogy
a)
minden egyes ajánlat tartalmazza az adott ajánlat értékeléséhez szükséges összes információt;
b)
az adatok sértetlensége megmaradjon;
c)
az ajánlatok bizalmas kezelése megmaradjon és hogy az ajánlatkérő csak akkor ismerhesse meg az ajánlatok tartalmát, amikor az ajánlatok benyújtására megszabott határidő már letelt.
Szükség esetén, a bíróság előtt érvényes bizonyítás céljából, az ajánlatkérő előírhatja, hogy a telefaxon továbbított részvételi kérelmekről levélben, illetve elektronikus úton, a lehető legrövidebb időn belül, de minden körülmények között a 140. és a 251. cikkben előírt határidő letelte előtt visszaigazolást küldjenek.
Az ajánlatkérő megkövetelheti, hogy az elektronikus úton benyújtott ajánlatokat az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározottak szerinti fokozott biztonságú elektronikus aláírással lássák el.
b)
A szöveg a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Amennyiben az ajánlatkérő engedélyezi az ajánlatok és a részvételi kérelmek elektronikus úton történő továbbítását, az alkalmazott eszközök, valamint azok műszaki jellemzői megkülönböztetéstől mentesek, a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhetőek és az általában használt információtechnológiai eszközökkel kompatibilisek. Az ajánlatok és a részvételi kérelmek benyújtásához szükséges előírásokkal kapcsolatos információkat, ideértve a kódolást is, az ajánlattevők vagy kérelmezők rendelkezésére bocsátják.
Ezenkívül az ajánlatok és a részvételi kérelmek átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük a 2004/18/EK irányelv X. mellékletében foglalt elvárásoknak.”
c)
A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az ajánlatok levélben történő továbbítása esetében az ajánlattevő választása alapján ez a következő módokon valósulhat meg:
a)
postai úton vagy futárszolgálattal, amely esetekben a versenytárgyalási dokumentációban rögzíteni kell, hogy az ajánlat benyújtásának napja, a postai bélyegzővel igazolt feladás napja vagy a kézbesítési igazolás a hiteles;
b)
az intézmény helyiségeiben történő kézbesítéssel, amelyet az ajánlattevő személyesen, vagy megbízottja útján végezhet; e célból a versenytárgyalási dokumentáció meghatározza a 130. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett információk mellett azon szervezeti egységet, ahová - megfelelően aláírt és keltezett átvételi elismervény ellenében - be kell nyújtani az ajánlatot.”
28.
A 145. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A 143. cikk rendelkezéseinek megfelelő valamennyi részvételi kérelem és ajánlat felbontásra kerül.”
b)
A (2) bekezdés második és harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlatbontó bizottság legalább három olyan személyből áll, akik az érintett intézmény szervezeti egységei közül legalább kettőt képviselnek közöttük fennálló hierarchikus viszony nélkül, és akik közül legalább egy nem függ az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőtől. Az érdekellentétek elkerülése érdekében e személyekre a költségvetési rendelet 52. cikkében megállapított kötelezettségek vonatkoznak.
A 254. cikkben említett, vagy egy tagállamban elszigetelten működő képviseletekre és helyi szervekre különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó azon követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.”
c)
A (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlatok levélben történő elküldésének esetében az ajánlatbontó bizottság egy vagy több tagja kézjegyével látja el azokat a dokumentumokat, amelyek az egyes ajánlatok feladásának napját és időpontját tanúsítják.”
29.
A 146. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Minden megfelelőnek nyilvánított részvételi kérelmet és ajánlatot egy értékelő bizottság értékel és rangsorol mindkét szakaszban az előzetesen bejelentett kizárási és kiválasztási, valamint odaítélési kritériumok alapján.”
b)
A (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az első és második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„Az ajánlatbontó bizottság legalább három olyan személyből áll, akik az érintett intézmény szervezeti egységei közül legalább kettőt képviselnek közöttük fennálló hierarchikus viszony nélkül, és akik közül legalább egy nem függ az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőtől. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében e személyekre a költségvetési rendelet 52. cikkében megállapított kötelezettségek vonatkoznak.
A 254. cikkben említett, vagy egy tagállamban elszigetelten működő képviseletekre és helyi szervekre különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó azon követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.”
ii.
A szöveg a következő negyedik albekezdéssel egészül ki:
„Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése alapján külső szakértők is segíthetik a bizottságot. Az ajánlatkérő gondoskodik arról, hogy e szakértők tiszteletben tartják a költségvetési rendelet 52. cikkében említett kötelezettségeket.”
c)
A (3) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„Az értékelő bizottság vagy az ajánlatkérő azonban felkérheti a pályázókat, illetve az ajánlattevőket, hogy az általa meghatározott határidőn belül nyújtsanak be kiegészítő anyagot, vagy tisztázzák a kizárási és kiválasztási szempontokra vonatkozóan benyújtott dokumentumokban foglaltakat.”
ii.
A szöveg a következő harmadik albekezdéssel egészül ki:
„Azoknak a pályázóknak illetve ajánlattevőknek az ajánlatai tekintendők elfogadhatónak, akik a pályázatból nincsenek kizárva és megfelelnek a kiválasztási kritériumoknak.”
30.
A 147. cikk a következőképpen módosul:
a)
A cím helyébe a következő szöveg lép:
„147. cikk
Az értékelés eredménye
(A költségvetési rendelet 99. cikke)”
b)
A (2) bekezdés első mondata és a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„a)
az ajánlatkérő neve és címe, valamint a szerződés, a keretszerződés, illetve a dinamikus beszerzési rendszer tárgya és értéke;”.
c)
A (3) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
az ajánlatkérő neve és címe, valamint a szerződés, a keretszerződés, illetve a dinamikus beszerzési rendszer tárgya és értéke;”.
ii.
Az f) pont helyébe a következő szöveg lép:
„f)
tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd esetén a 125b., 126., 127., 242., 244., 246. és 247. cikkben említett körülmények, amelyek az eljárás alkalmazását indokolják;”.
31.
A 148. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A 2004/18/EK irányelv IIB. melléklete szerinti jogi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében az ajánlatkérő felveheti az ajánlattevőkkel a kiválasztási és/vagy odaítélési kritériumoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges kapcsolatot.”
32.
A 149. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az ajánlatkérő a lehető legrövidebb határidőn belül tájékoztatja a pályázókat és az ajánlattevőket a szerződés, a keretszerződés vagy egy dinamikus beszerzési rendszerbe való felvétel odaítéléséről, beleértve az indoklást, amelynek alapján úgy döntöttek, hogy nem kötnek szerződést vagy keretszerződést, illetve nem hoznak létre dinamikus beszerzési rendszert, amellyel kapcsolatban versenyeztetés történt, valamint amelynek alapján úgy döntöttek, hogy újrakezdik az eljárást.”
b)
A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A költségvetési rendelet 105. cikk értelmében a közösségi intézmények által saját számlájuk terhére odaítélt szerződések esetében az ajánlatkérők az odaítélési döntés után a lehető leghamarabb, de legkésőbb egy héttel azután, egyidejűleg és egyénileg, levélben, faxon vagy elektronikus üzenet formájában, értesítenek valamennyi sikertelen ajánlattevőt vagy pályázót arról, hogy ajánlatukat vagy pályázatukat nem választották ki, minden esetben az ajánlat vagy pályázat elutasítása okának pontos megjelölésével.
A sikertelen ajánlattevők vagy pályázók elutasításáról történő értesítéssel egyidejűleg, értesítik a nyertes ajánlattevőt az odaítélési döntésről, annak pontosításával, hogy az értesítés tárgyát képező döntés nem jelent kötelezettségvállalást az érintett ajánlatkérő részéről.
A sikertelen ajánlattevők vagy pályázók írásbeli, levél, fax vagy elektronikus üzenet formájában továbbított kérésre további tájékoztatást kaphatnak az elutasítás okairól, valamint valamennyi elfogadható ajánlatott benyújtott ajánlattevő tájékoztatást kaphat a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és előnyeiről, valamint a nyertes ajánlattevő nevéről, a költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül. Az ajánlatkérők a kérelem kézhezvételétől számított maximum tizenöt naptári napos határidőn belül válaszolnak.
Az ajánlatkérő csak az elutasítási és odaítélési döntések egyidejű elküldésének másnapjától számított két naptári hét elteltével írhatja alá a szerződést vagy keretszerződést a nyertes ajánlattevővel. Adott esetben, amennyiben azt a sikertelen ajánlattevők vagy pályázók által az elutasítási vagy odaítélési döntéstől számított két naptári héten belül benyújtott kérelmek vagy észrevételek, illetve ugyanabban az időszakban beérkezett egyéb vonatkozó információ indokolja, további vizsgálat céljából felfüggeszthetik a szerződés aláírását. Ebben az esetben valamennyi pályázót vagy ajánlattevőt a felfüggesztési döntéstől számított három mukanapon belül értesítenek erről.”
33.
A 154. cikk címének helyébe a következő szöveg lép:
„154. cikk
A küszöbértékek elérésének meghatározása
(A költségvetési rendelet 104. és 105. cikke)”.
34.
A 155. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Amennyiben az árubeszerzésre, szolgáltatásnyújtásra vagy építési beruházásra irányuló beszerzési szerződés több tételre oszlik, amely tételek mindegyike önálló szerződés tárgyát képezi, úgy a szerződés valamennyi tételének értékét figyelembe kell venni az alkalmazandó küszöbérték értékelésekor.
Amennyiben a tételek összértéke eléri vagy meghaladja a 158. cikkben megállapított küszöbértéket, úgy a költségvetési rendelet 90. cikke (1) bekezdésének, valamint 91. cikke (1) és (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók minden egyes tételre, azok kivételével, amelyek becsült értéke szolgáltatásnyújtásra vagy árubeszerzésre irányuló szerződés esetén kevesebb, mint 80 000 euró, illetve építési beruházásra irányuló szerződés esetén kevesebb, mint 1 000 000 euró, feltéve hogy e tételek összértéke nem haladja meg a szóban forgó szerződésben foglalt valamennyi tétel összértékének 20 %-át.”
35.
A 156. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Egy szerződés becsült értékének kiszámításához az ajánlatkérő az ajánlattevőnek fizetendő teljes díjazást veszi figyelembe.
Amennyiben a szerződés opciókat vagy lehetséges megújítást tartalmaz, úgy a számítás alapja a jóváhagyott maximális összeg, beleértve az opciós jogokat és a megújítást is.
A becslést az ajánlati felhívás elküldésének időpontjában kell elvégezni, vagy amennyiben ilyen hirdetményt nem kívánnak közzé tenni, abban az időpontban, amikor az ajánlatkérő elindítja az odaítélési eljárást.”
b)
A rendelet a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:.
„(1a) A keretszerződések és a dinamikus beszerzési rendszerek esetében a keretszerződés vagy a dinamikus beszerzési rendszer teljes időtartama alatt tervezett összes szerződés maximális értékét kell figyelembe venni.”
c)
A (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
biztosítási szolgáltatás esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb díjazások;”.
ii.
A c) pont helyébe a következő szöveg lép:
„c)
tervezési szerződések esetén a fizetendő tiszteletdíjak, jutalékok, valamint a díjazás egyéb módjai.”
36.
A 157. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„157. cikk
Az előzetes tájékoztató hirdetményre vonatkozó küszöbérték
(A költségvetési rendelet 105. cikke)
Az előzetes tájékoztató hirdetmény közzétételére vonatkozó, a 118. cikkben említett küszöbértékek a következők:
a)
750 000 euró a 2004/18/EK irányelv IIA. mellékletében felsorolt, áru beszerzésére, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződéseknél;
b)
5 923 000 euró építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél.”
37.
A 158. cikk címe és (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„158. cikk
A 2004/18/EK irányelv eljárásainak alkalmazásához megállapított küszöbértékek
(A költségvetési rendelet 105. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 105. cikkében említett küszöbértékek a következők:
a)
154 000 euró a 2004/18/EK irányelv IIA. mellékletében felsorolt áru beszerzésére, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél, az említett melléklet 8. kategóriájába sorolt kutatási és fejlesztési szerződések kivételével;
b)
236 000 euró a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében felsorolt, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél, valamint az említett irányelv IIA. mellékletének 8. kategóriájába sorolt kutatási és fejlesztési szolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési szerződéseknél;
c)
5 923 000 euró építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél.”
38.
A 164. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:
a)
A d) pont ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:
„ii.
az intézkedés vagy a jóváhagyott munkaprogram támogatható költségeihez nyújtott támogatás maximális mértéke, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegben történő hozzájárulások, valamint a termékegységre vetített költségskála esetét;”.
b)
A g) pont helyébe a következő szöveg lép:
„g)
a becsült költségvetés és az intézkedés vagy a jóváhagyott munkaprogram támogatható költségeihez nyújtott támogatás maximális mértéke, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegben történő hozzájárulások, valamint a termékegységre vetített költségskála esetét;”.
39.
A 165. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók sem a természetes személyeknek fizetett tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjakra, sem a versenytárgyalást követően odaítélt pályadíjakra, sem pedig a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegben történő hozzájárulások, valamint a termékegységre vetített költségskála esetére;”.
40.
A 166. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„166. cikk
Éves program
(A költségvetési rendelet 110. cikkének (1) bekezdése)
(1) Minden illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a támogatásokra vonatkozó éves munkaprogramot készít, amelyet a Bizottság fogad el. A munkaprogramot a Bizottság támogatások számára fenntartott internetes honlapján teszik közzé a lehető leghamarabb a pénzügyi év kezdetén és legkésőbb minden egyes pénzügyi évben március 31. előtt.
A munkaprogram meghatározza az alap jogi aktust, a célkitűzéseket, valamint a javaslattételi felhívások ütemtervét az irányadó összeg és a várt eredmények feltüntetésével.
(2) A munkaprogramban a pénzügyi év során végrehajtott minden jelentős módosítást el kell fogadni, és a módosításról kiegészítő közleményt kell nyilvánosságra hozni az (1) bekezdésben említett szabályok alkalmazásával.”
41.
A 168. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„d)
az alapjogi aktus által a költségvetési rendelet 49. cikke értelmében, valamint e rendelet 31. cikke szerint támogatásra kedvezményezettként megjelölt szerveknek.”
42.
A 169. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„c)
a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegben történő hozzájárulások, valamint a termékegységre vetített költségskála esete kivételével az odaítélt összeg és az intézkedés vagy jóváhagyott munkaprogram költségtámogatásának mértéke.”
43.
A 172. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A kedvezményezett igazolja a saját forrásainak felhasználásával, vagy harmadik személytől származó pénzügyi átutalás útján, vagy természetben biztosított társfinanszírozást, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegek és a termékegységre vetített költségskála esetét.”
44.
A 180. cikk a következőképpen módosul:
a)
A rendelet a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A kedvezményezett becsületbeli nyilatkozatával tanúsítja, hogy a kifizetés iránti kérelmeiben található információk teljesek, megbízhatóak és a valóságnak megfelelőek a 104. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül. Tanúsítja továbbá, hogy a felmerült költségek - a támogatási megállapodás rendelkezéseivel összhangban - támogathatónak tekinthetők, és hogy a kifizetéseket megfelelő, ellenőrizhető bizonylatokkal támasztják alá.”
b)
A (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
Az első és második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az általa végzett kockázatelemzés alapján kérheti a teljesített kifizetések alátámasztására a pénzügyi kimutatások és az alapul szolgáló számlák elismert könyvvizsgáló általi külső ellenőrzését. Valamely intézkedés támogatása, illetve működési támogatás esetén a könyvvizsgálói jelentést csatolni kell a kifizetés iránti kérelemhez. A könyvvizsgálói jelentés célja annak tisztázása, hogy a kedvezményezett által a fizetési kérelem alapjául szolgáló pénzügyi kimutatásokban bejelentett költségek valósak, pontosak és a támogatási megállapodás rendelkezéseivel összhangban támogathatók.
A külső ellenőrzés kötelező költségvetési évenként az időközi kifizetésekre, valamint a záró kifizetések esetében:
a)
a 750 000 euró értékű vagy azt meghaladó intézkedésekre adott támogatások esetében;
b)
a 100 000 euró értékű vagy azt meghaladó működési támogatások esetében.”
ii.
A harmadik albekezdést el kell hagyni.
iii.
A negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„Az általa végzett igazgatásra vonatkozó kockázatelemzéstől függően az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felmentést adhat a külső ellenőrzés kötelezettsége alól a következő esetekben:
a)
közszektorbeli szervek és a 43. cikkben említett nemzetközi szervezetek;
b)
humanitárius segítségnyújtási és válsághelyzet kezeléséhez nyújtott támogatások kedvezményezettjei, a záró kifizetés kivételével;
c)
az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felmentheti a záró kifizetés esetében végzendő külső ellenőrzés kötelezettsége alól a humanitárius segítségnyújtáshoz nyújtott támogatások azon kedvezményezettjeit, amelyek a 163. cikkben említett partnerségi keretmegállapodást kötöttek, feltéve ha az e kifizetések tekintetében azonos garanciákat nyújtó ellenőrzési rendszer működik.”
45.
A 181. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„181. cikk
Átalányfinanszírozás
(A költségvetési rendelet 117. cikke)
(1) Az ösztöndíjak és pályadíjak mellett a Bizottság engedélyezheti a 10 000 eurót meg nem haladó átalányösszegű hozzájárulások és a termékegységre vetített költségskála, valamint - a személyzeti szabályzat mellékletében szereplő vagy a Bizottság által évente elfogadott skála szerint - napidíjak alkalmazását a szolgálati utakkal kapcsolatos kiadások tekintetében.
(2) Az (1) bekezdésben említett többféle finanszírozási forma összevonható egy kedvezményezett javára a különböző jól azonosítható és egymástól eltérő támogatható költségtípusok fedezésére.
A Bizottság (1) bekezdésben említett határozata határozza meg a támogatásonként vagy támogatástípusonként engedélyezett finanszírozás teljes összegére vonatkozóan a maximális összeget.
(3) A támogatási megállapodás engedélyezheti a kedvezményezettet közvetetten terhelő költségek átalányalapon történő finanszírozását, az intézkedés közvetlenül támogatható összköltségének 7 %-áig, kivéve ha a kedvezményezett a közösségi költségvetésből finanszírozott működési támogatásban részesül. A 7 %-os felső határ a Bizottság indoklással ellátott határozatával túlléphető.
(4) A társfinanszírozás, a nonprofit és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve tiszteletben tartásának biztosítása érdekében az (1) bekezdésben említett finanszírozási formákat, valamint a fentiek esetleges kombinálásának feltételeit a Bizottság értékeli és határozza meg, valamint azokat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő legalább kétévente felülvizsgálja. A Bizottság ennek megfelelően az (1) bekezdésben említett eredeti határozatát megerősíti vagy módosítja.”
46.
A 182. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés albekezdése a következőképpen módosul:
„Ilyen garanciát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő is kérhet az általa végzett igazgatásra vonatkozó kockázatelemzéstől függően, tekintetbe véve a finanszírozási megállapodásban foglalt finanszírozási módot.”
b)
A (3) bekezdés első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A garanciát a tagállamok egyikében működő, jóváhagyott bank vagy pénzügyi intézmény nyújtja. Amennyiben a kedvezményezett harmadik országban rendelkezik székhellyel, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő elfogadhatja, hogy egy ebben a harmadik országban székhellyel rendelkező bank vagy pénzügyi intézmény nyújtsa a garanciát, ha úgy ítéli meg, hogy ez utóbbi valamelyik tagállamban székhellyel rendelkező bank vagy pénzügyi intézmény által nyújtott garanciával egyenértékű biztosítékot nyújt és azzal megegyező jellemzőket mutat.
A kedvezményezett kérésére a garanciát helyettesítheti harmadik személy által nyújtott készfizető kezesség vagy, ugyanazon támogatási megállapodásban részt vevő kedvezményezettek esetén az intézkedés kedvezményezettjei által nyújtott visszavonhatatlan és feltétlen készfizető kezesség az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jóváhagyását követően.”
c)
A (4) bekezdés albekezdése a következőképpen módosul:
„Az (1) bekezdés második albekezdésében említett esetekben csak a záró kifizetés során szabadítható fel.”
47.
A 183. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„183. cikk
A támogatások felfüggesztése és csökkentése
(A költségvetési rendelet 119. cikke)
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az alábbi esetekben felfüggeszti a kifizetéseket:
a)
amennyiben a megállapodásban foglalt intézkedést vagy munkaprogramot egyáltalán nem, nem megfelelően, nem hiánytalanul, vagy késedelmesen hajtották végre;
b)
amennyiben olyan összegek kifizetésére került sor, amelyek meghaladják a megállapodásban előírt pénzügyi felső határt;
c)
amennyiben a támogatási megállapodásnak megfelelően kifizetett összegek meghaladják a kedvezményezettet az intézkedéssel kapcsolatban terhelő valós költségeket, vagy amennyiben a működési költségvetés egyenlege utólag többletet mutat.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az eljárás előrehaladottságának függvényében, azt követően, hogy megadta a lehetőséget a kedvezményezett(ek)nek észrevételeik megtételére, lecsökkenti a támogatást vagy felkéri a kedvezményezett(ek)et a támogatás megfelelő visszafizetésére.”
48.
A 234. cikk első bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:
„A kedvezményezett állam valutájában történő fizetések lebonyolítására a Bizottság nevében vagy - közös megegyezéssel - a kedvezményezett nevében, euróban vezetett számlákat kell nyitni a kedvezményezett állam vagy az egyik tagállam pénzügyi intézményénél.”
49.
A 241. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Ha az ajánlatkérő nem kap legalább három érvényes ajánlatot, úgy az eljárást törölni kell, és újra kell indítani. Ha a második eljárásban sem érkezik be három érvényes ajánlat, az ajánlatkérő egy érvényes ajánlat alapján is odaítélheti a szerződést.”
2. cikk
A közbeszerzési szerződések és támogatások e rendelet hatálybalépése előtt elkezdett odaítélési eljárásai továbbra is azon szabályok hatálya alá tartoznak, amelyek az eljárások kezdetekor voltak érvényben.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. július 20-án.