A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2009. szeptember 23.)
a Lengyelország által a Dell Products (Lengyelország) Sp. z o.o. részére nyújtani tervezett C 46/08 (korábbi N 775/07) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2009) 6868. számú dokumentummal történt)
(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/54/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1),
miután felkérték az érdekelt feleket, hogy az említett rendelkezések értelmében tegyék meg észrevételeiket (2), és észrevételeikre tekintettel,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2007. július 16-án kelt elektronikus levelében Lengyelország előzetes értesítést küldött a Bizottság számára a fent említett intézkedésről. 2007. augusztus 2-án megbeszélést tartottak a lengyel hatóságokkal.
(2)
Az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 2007. december 24-én kelt elektronikus levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot a Dell Products (Lengyelország) Sp. z o.o vállalat számára előirányzott támogatásról. Az ügyet N 775/07 számon iktatták.
(3)
2008. február 15-i, június 2-i és október 3-i levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért, amelyet a lengyel hatóságok a 2008. április 18-án, július 1-jén, augusztus 1-jén, augusztus 6-án, november 17-én és december 9-én kelt levelükben teljesítettek. 2008. március 5-én, június 26-án és november 19-én megbeszélésekre került sor a lengyel hatóságokkal.
(4)
2008. december 10-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy a támogatással kapcsolatban az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott. 2009. február 18-án kelt levelében Lengyelország megküldte észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
(5)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(6)
A Bizottság Kathy Sinnott-tól, az Európai Parlament tagjától (2009. február 24-én kelt levél), a Hewlett-Packardtól (a továbbiakban: HP), a Dell egyik versenytársától (2009. február 24-én kelt levél, valamint más versenytársaktól (4) (2009. március 2-án és március 12-én kelt levél) kapott észrevételeket.
(7)
2009. március 24-én és április 2-án kelt levelében a Bizottság közölte az észrevételeket Lengyelországgal, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; Lengyelország 2009. április 22-én kelt levelében küldte el észrevételeit.
(8)
2009. május 25-én kelt levelében, illetve 2009. június 17-én és július 8-án kelt elektronikus levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért, amely kérésnek Lengyelország 2009. június 10-én kelt, illetve 2009. június 22-én, július 13-án és augusztus 10-én kelt elektronikus levelében eleget tett.
2. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
2.1. A kedvezményezett
(9)
A támogatás kedvezményezettje a Dell Products (Poland) Sp. z o.o. (a továbbiakban: Dell Poland) (5), a Dell Inc. (USA) tulajdonában lévő vállalat, amelyben a részvények 99,9 %-át a Dell Global BV (Hollandia) és 0,1 %-át a Dell International Holdings VIII BV (Hollandia) birtokolja.
2.2. A beruházási projekt
(10)
Lengyelország Łódź tartomány gazdasági fejlődésének előmozdítására regionális beruházási támogatást kíván nyújtani a Dell Poland által a łódźi különleges gazdasági övezetben tervezett beruházási projekt számára.
(11)
Łódź tartomány olyan súlyos társadalmi-gazdasági problémákkal küzdő régió, amely a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális állami támogatásra jogosult a nagyvállalkozásokra vonatkozó 50 % bruttó támogatási egyenértékű (BTE) normál regionális támogatás felső határáig, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó lengyel regionális támogatási térképpel összhangban (6).
(12)
A beruházási projekt egy személyi számítógépek (asztali és notebook számítógépek), illetve szerverek gyártására szolgáló új üzem létrehozását célozza (7). A beruházási projekt 2007-ben kezdődött, és várhatóan 2012 végén fejeződik be.
(13)
A projekt megközelítőleg 1 200 új munkahelyet teremt közvetlenül, de ez a szám akár 3 000-ig is felmehet, amely pozitív hatást gyakorol mind a régió mind az egész ország gazdaságára. A Dell Poland beszállítói részéről további közvetett beruházásokra lehet számítani a régióban, mintegy 53 millió EUR értékben, amely további befektetőket, termelőket és alvállalkozókat fog a térségbe vonzani, és így ugyancsak előmozdítja a munkahelyteremtést és a gazdasági fejlődést.
(14)
A beruházási projekt összes elszámolható költsége folyó áron 793 603 000 PLN (189 578 180 EUR jelenértéken) (8). Az elszámolható költségeket a beruházási költségek alapján határozzák meg. Az alábbi táblázat az elszámolható költségeket tartalmazza éves bontásban.
Elszámolható költség (millió PLN-ben folyó áron)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Összesen
[…] (9)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
793,603
2.3. A támogatás
(15)
A lengyel hatóságok megerősítették, hogy a Dell 2006 májusában nyújtotta be az állami támogatás iránti kérelmét. 2006. szeptember 19-én a lengyel hatóságok és a Dell egyetértési megállapodást írtak alá, amelyben meghatározták a támogatás feltételeit. 2006. november 13-án kelt levelében a lengyel gazdasági minisztérium jelezte, hogy az egyetértési megállapodás szándéknyilatkozatnak minősül, amelyben megerősítették, hogy a támogatás nyújtásának feltétele a Bizottság jóváhagyása.
(16)
A Lengyelország által a Dell Poland számára nyújtani tervezett támogatás teljes összege (10) folyó áron 54,5 millió EUR, amely az ugyanezen dokumentumban említett átváltási árfolyammal számolva, folyó áron 216 365 000 PLN-nek felel meg (11); ez alapján a támogatás intenzitása 27,81 % BTE (jelenértéken) (12). A támogatás teljes összege a következőket foglalja magában (vö. az alábbi táblázatot):
-
a bejelentett támogatás, amely különböző ad hoc támogatásokból áll folyó áron 159,92 millió PLN összeg értékben, a következők szerint:
a)
induló beruházásra vonatkozó támogatás, folyó áron 94,64 millió PLN értékben;
b)
munkahelyteremtésre vonatkozó támogatás, folyó áron 54,08 millió PLN értékben;
c)
55 %-os kedvezmény a łódźi különleges gazdasági övezet kezelése tekintetében a Dell Poland által fizetendő díjból a 2007-2017 közötti időszakban, ami 6,2 millió PLN-nek felel meg folyó áron;
d)
a villamosenergia-vezeték áthelyezésének költsége a Dell Poland tulajdonába tartozó földterületénél, 5 millió PLN értékben folyó áron;
-
a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelettel (13) összhangban végrehajtott meglévő támogatási programok alapján nyújtott adómentesség, amelynek összege 56,445 millió PLN folyó áron, a következő megoszlásban:
a)
társasági adó alóli mentesség a 2008-2018 közötti időszakban (XR 98/07 támogatási program alapján) (14), amelynek maximális összege 46,945 millió PLN, folyó áron;
b)
ingatlanadó alóli mentesség a 2008-2018 közötti időszakban (XR 164/07 támogatási program alapján) (15), amelynek összege 9,5 millió PLN, folyó áron.
Teljes támogatás (millió PLN-ben, folyó áron)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
Összesen
Induló beruházás támogatása
-
-
58,91
7,94
5,96
21,83
-
-
-
-
-
94,64
Munkahelyteremtés támogatása
-
-
23,27
10,26
20,55
-
-
-
-
-
-
54,08
KGÖ-díjak csökkentése
-
-
1,4
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
6,2
Villamosenergia-vezeték áthelyezése
-
-
5
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Társasági adó alóli mentesség (16)
:
:
:
:
:
:
:
:
:
:
:
46,945
Ingatlanadó alóli mentesség
-
-
1,9
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
9,5
Összesen
90,48
19,75
28,06
23,38
1,55
1,55
1,55
1,55
1,55
216,365
Megjegyzések: A társasági adó a támogatás egyik elemére sem vonatkozik.
(17)
A támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a kedvezményezett a gyártóüzemet a beruházás befejezése után még legalább 5 évig fenntartja, és hogy a beruházás által teremtett munkahelyeket az első állás betöltésének napjától számítva legalább 5 évig megtartja.
(18)
A lengyel hatóságok vállalták, hogy a projekthez nyújtott pénzügyi támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre bármely más forrásból kapott támogatással.
(19)
A lengyel hatóságok vállalták, hogy részletes zárójelentést nyújtanak be a Bizottsághoz, amely tartalmazza a kifizetett támogatási összegekre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden olyan más beruházási projektre vonatkozó információt, amelyet ugyanazon létesítményben vagy üzemben indítottak a támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK
(20)
A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság aggodalmát fejezte ki a támogatás és a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (17) (a továbbiakban: RTI) 68. pontjában foglalt rendelkezések összeegyeztethetőségével kapcsolatban.
(21)
Az RTI 68. pontja a következőket határozza meg:
„68.
Ha az összes forrásból származó támogatás teljes összege meghaladja annak az összegnek a 75 %-át, amelyet egy 100 millió EUR-s elszámolható költséggel rendelkező beruházás az érvényes regionális támogatási térkép nagyvállalkozásokra vonatkozó normál támogatási felsős határa alapján igénybe vehetne a támogatás odaítélésének időpontjában, és ha
a)
a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből a beruházást megelőzően több mint 25 %, illetve a beruházást követően több mint 25 % lesz; vagy
b)
a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piacának több mint 5 %-át teszi ki, kivéve, ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta,
a Bizottság csak akkor hagyja jóvá a regionális beruházási támogatást, ha a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően részletesen bebizonyosodik, hogy a támogatás előnyei meghaladják a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét.”
(22)
Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában említett ellenőrzések elvégzéséhez meg kell határozni a projektben érintett termékek, azaz az asztali és hordozható számítógépek, valamint szerverek érintett termékpiacát és érintett földrajzi piacát (18).
(23)
Az RTI 69. pontjával összhangban meg kell határozni azt az érintett termékpiacot, amelyhez az érintett termékek tartoznak (19). A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (az 56-57. és a 63. pontban) megjegyezte, hogy az asztali és notebook számítógépek, illetve a szerverek két különböző termékpiachoz tartoznak, mivel ez a két termékcsoport egymással kölcsönösen nem helyettesíthető.
(24)
Annak ellenőrzése érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának a) alpontjában megállapított feltételnek („piaci részesedés ellenőrzése”), a Bizottság elemezte a Dell-csoport beruházás előtti és utáni részesedését a szóban forgó érintett piacokon. Mivel a beruházási projekt 2007-ben indult és várhatóan 2012 végén fog befejeződni, a Bizottság a 2006-os és a 2013-as évet vette referenciaévnek (20).
3.1. Asztali és hordozható számítógépek érintett termékpiaca
(25)
Az asztali és notebook számítógépek piacának meghatározása tekintetében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 61. pontban) megjegyezte, hogy a hasonló paraméterekkel, funkciókkal rendelkező és hasonló felhasználásra szánt asztali és notebook számítógépek árai jelentős mértékben eltérnek egymástól. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy míg a termékek helyettesítése jellemzően egyirányú folyamat (az asztali gépekkel szemben a hordozható gépek javára), egy bizonyos felhasználói csoport esetében nem valószínű, hogy egyik termékről a másikra váltanának. A Bizottság mindezek mellett megjegyezte azt is, hogy az egyik termékből a másik termék gyártására és forgalmazására történő átállás jelentős többletköltségekkel járhat, a gyártók előállításra és értékesítésre alkalmazott eljárásaitól függően.
(26)
Az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott feltételek tekintetében („a kapacitás növekedésének vizsgálata”), a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 90. pontban) megjegyezte, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás, az érintett termék a megnyilvánuló fogyasztási (értékesítésben megjelenő) adatok alapján az EGT piacának több mint 5 %-át teszi ki (lásd az alábbi táblázatot).
A projekt által létrehozott termelési kapacitás (EGT)
2007
2012
PC-ks:
[0-1] %
[10-20] %
Asztali számítógépek
0,0 %
[10-20] %
Hordozható számítógépek
[0-1] %
[10-20] %
Szerverek (teljes ágazat)
0,0 %
[10-20] %
Forrás: IDC adatok
(27)
A kapacitás növekedésének meghatározására vonatkozó vizsgálat második részét illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 95. és 96. pontban) megjegyezte, hogy az asztali számítógépek tekintetében (amelynek piaca külön termékpiacnak tekintendő), az értékesítések éves növekedési rátája a 2001 és 2006 közötti időszakban érték szerint negatív volt, és így érték szerint jelentősen elmaradt a GDP növekedésétől (21) (lásd az alábbi táblázatot).
Az értékesítések éves növekedési rátája (2001-2006, EGT)
Egységek
Érték (gyártói bevétel)
PC-k
11,02 %
4,10 %
Asztali számítógépek
3,00 %
-4,00 %
Hordozható számítógépek
28,60 %
16,68 %
Szerverek (teljes ágazat)
13,28 %
7,82 %
Alsó kategóriás szerver
14,08 %
3,47 %
Forrás: IDC adatok
(28)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 94. pontban) megállapította, hogy ha az asztali és hordozható számítógépeket egységes termékpiachoz tartozó termékeknek tekintjük, a támogatási intézkedés nem haladja meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott két küszöbértéket.
(29)
A Bizottság, ahogy az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 62. és 105. pontban) megjegyezte, nincs meggyőződve arról, hogy e határozat alkalmazásában az asztali és hordozható számítógépek egységes termékpiacot alkotó termékeknek tekinthetőek-e.
3.2. A projekt által létrehozott termelési kapacitás
(30)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 98. és 99. pontban), és azt követően a hivatalos vizsgálat során is, a Bizottság két lehetőséget vizsgált: az egyik a projekt által létrehozott termelési kapacitásnak az EGT-piac 5 %-ára történő korlátozása az asztali számítógépek esetében, míg a másik, hogy az említett korlátozásnál a kedvezményezett EGT-n belüli teljes kapacitását figyelembe kell venni, és nem csak a projekt által létrehozott kapacitás hatását, azaz, hogy a projekt által létrehozott kapacitást a többi tagállamban ezzel párhuzamos csökkenő kapacitással együtt kell mérlegelni.
(31)
A Bizottság, ahogy azt az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 99. és 105. pontban) is kifejtette, bizonytalan a tekintetben, hogy helyénvaló volt-e a projekt által létrehozott kapacitásnak a Dell teljes kapacitására gyakorolt hatását vizsgálni az EGT-n belül ahelyett, hogy csak a Dell Poland kapacitásnövekedését vették volna figyelembe.
3.3. Mennyiségi adatok használata a növekedési ráta meghatározásában
(32)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 97. pontban) megállapította, hogy az érték szerinti adatok hatékonyabban alkalmazhatók potenciálisan hanyatló ágazatok jelzésére, de az érték szerinti adatok alapján kiszámított növekedési ütem nem tükrözi megfelelő módon a csúcstechnológiai szektor viszonylagos dinamizmusát, ahol elsősorban az erős verseny, illetve a gyakori technológiai változások miatt jelentős árcsökkenések fordulnak elő. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 100. pontban) emellett megjegyezte, hogy az asztali számítógépek átlagos értékesítési árának csökkenése, ahogy azt az érték szerinti adatok mutatják, a piac erejét jelzi, amely a minőség folyamatos javítását követeli meg, és amelyen folyamatosan új termékek jelennek meg.
(33)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 100. és 105. pontban) kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy értékelése során a beruházási projekt által érintett termék növekedési ütemének kiszámításához kizárólag az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott mennyiségi adatokat használja-e.
3.4. A szerverek érintett termékpiacának piaci felosztása
(34)
A szerverek piacának meghatározásával kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 65-67. pontban), korábbi egyesülésre vonatkozó határozataival összhangban (22), termékkategória és ártartomány alapján meghatározott piaci szegmentáció alkalmazására tett javaslatot, amely különbséget tesz a következők között: i. alsókategóriás szerverek piaca, amelyhez a 25 000 USD-nál alacsonyabb átlag értékesítési ársávba tartozó rendszerek tartoznak; ii. középkategóriás szerverek piaca, amelyhez a 25 000 USD és 499 999 USD közötti átlagos értékesítési ársávba tartozó rendszerek tartoznak; iii. csúcskategóriás szerverek piaca, amelyhez az 500 000 USD vagy azt meghaladó átlagos értékesítési ársávba tartozó rendszerek tartoznak.
(35)
Mindazonáltal a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 69. pontban) megjegyezte, ahogy azt már korábbi, egyesülésre vonatkozó határozataiban (23) elismerte, a szervereket aszerint is meg lehet különböztetni, hogy x86 vagy nem x86 architektúrájú utasításkészletet (processzortípust) használnak. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 70. pontban) megjegyezte továbbá, hogy bár a termékkategória és ártartomány szerinti szegmentáció nem képes a szerverpiacon érvényesülő valamennyi versenypiaci kölcsönhatás tükrözésére, alternatív piaci meghatározások még kevésbé tudták lekövetni a piac dinamikus jellegét. Tekintettel arra, hogy a Dell csak az alacsony-kategóriás piaci szegmensben van jelen, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 68. pontban) megjegyezte, hogy csak ezt az egy piaci szegmenst kell figyelembe venni.
(36)
A piaci részesedésre vonatkozó vizsgálat tekintetében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 83. pontban) megállapította, hogy a Dell piaci részesedése a személyi számítógépek piacán, a beruházás előtt és után, bármelyik lehetséges érintett termékpiacon és érintett földrajzi piacon, sem mennyiség, sem érték szerint nem haladja meg a 25 %-ot (lásd az alábbi táblázatot).
A Dell piaci részesedése a személyi számítógépek piacán
2006
2012
Egységek
Érték
Egységek
Érték
Személyi számítógépek - EGT:
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Asztali számítógépek - EGT
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Hordozható számítógépek - EGT
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Személyi számítógépek - világviszonylatban:
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Asztali számítógépek - világpiac
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Hordozható számítógépek - világpiac
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Megjegyzés: Az EGT adatokban nem szerepel Ciprus, Észtország, Izland, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Luxembourg, Málta.
Forrás: IDC adatok, Dell előrejelzések
(37)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 71. és 86. pontban) azonban rámutatott arra, hogy ha a szerverek esetében az x86 vagy nem x86 architektúra használatán alapuló piaci felosztást alkalmazzuk, a Dell szerverpiaci részesedése a beruházás előtt és után csak akkor haladja meg az érintett piacon értékesített termékek 25 %-át (24), ha az x86-os szerverek piaci szegmensében globális szinten mért piaci részesedését vesszük figyelembe.
A Dell piaci részesedése az x86-os szerverek piacán
Egységek
Érték (fogyasztói bevétel)
Érték (gyártói bevétel)
2006
2012
2006
2012
2006
2012
EGT
[20-25] %
:
:
:
:
:
Világpiac
[25-26] %
[25-28] %
[20-25] %
[20-25] %
[20-25] %
:
Forrás: IDC adatok, Dell előrejelzések
(38)
A Bizottság ezért, ahogy azt az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 72. és 105. pontban) kifejtette, nincs meggyőződve arról, hogy a szerverek termékkategória és ártartomány szerinti piaci szegmentációja a megfelelő módszer a piaci felosztásra.
3.5. A szerverek érintett földrajzi piaca
(39)
Az RTI 68. pontja értelmében az érintett földrajzi piacnak általában az EGT-t kell tekinteni (25).
(40)
Figyelemmel azonban a (37) preambulumbekezdésben említettekre is, az x86/nem x86 alapú piaci felosztás alkalmazása esetén és a szerverek érintett földrajzi piacát világpiaci szintűnek tekintve, a Dell piaci részesedése az x86-os szerverek piaci szegmensében meghaladja a 25 %-ot (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 71. és 79-81. pontját).
(41)
A Bizottság ezért, ahogy azt az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 78-81. és a 105. pontban) kifejtette, nincs meggyőződve arról, hogy a szerverek érintett földrajzi piacának meghatározásaként az EGT-szintű vagy a világpiaci megközelítést helyénvaló használni.
(42)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 108. pontban) hangsúlyozta, hogy amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás során rendelkezésre bocsátott információk alapján nem lehet végleges következtetést levonni arra vonatkozóan, hogy az intézkedés megfelel-e az RTI 68. pontjában meghatározott feltételeknek, a Bizottságnak részletesen meg kell vizsgálnia a támogatási intézkedést.
(43)
A Bizottság ezért felkérte Lengyelországot, hogy küldje el észrevételeit, és bocsásson rendelkezésre minden információt a támogatási intézkedés értékeléséhez, valamint felkérte az érdekelt feleket, hogy küldjék el észrevételeiket (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 107-109. pontját). A Bizottság azon kételyeivel kapcsolatban benyújtott észrevételek mellett, hogy az intézkedés megfelel-e az RTI 68. pontjának, a részletes értékelés elkészítéséhez a Bizottság tájékoztatást kért a támogatás céljáról, a támogatás eszközének megfelelőségéről, ösztönző hatásáról, a támogatás arányosságáról, a piaci befektetők kiszorításáról és a kereskedelmet érintő hatásáról (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 108. pontját).
4. ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
4.1. Kathy Sinnot észrevételei
(44)
Sinnot asszony aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy állítólag a gyártás Írországból Lengyelországba költözik. Panaszt tett azzal kapcsolatban is, hogy a lengyel hatóságok támogatást adhattak a Dellnek, míg Írország nem adhatott ilyen támogatást.
4.2. A HP észrevételei
(45)
A HP-től kapott észrevételek csak az asztali, illetve hordozható számítógépek, valamint a szerverek érintett piacainak meghatározásával foglalkozik.
4.2.1. Az asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacára vonatkozó észrevételek
(46)
A HP úgy ítéli meg, hogy a személyi számítógépek termékpiaca magában foglalja az asztali és hordozható számítógépeket (a netbook és mini-notebook számítógépekkel együtt), a munkaállomásokat és a vékony klienseket. A HP megjegyzi, hogy ezek a termékek azonos vagy egyenértékű technológián alapulnak, alkotórészeik és felszereltségük hasonló vagy egyenértékű, azonos vagy egyenértékű operációs rendszerek és szoftveres alkalmazások futnak rajtuk, és alkalmazási területük is azonos vagy hasonló.
(47)
A HP véleménye szerint keresleti oldalról helyettesíthetőség áll fenn: az asztali és a hordozható számítógépek között; a csúcstechnológiás asztali vagy hordozható számítógépek és a munkaállomások (mobil és rögzített munkaállomások) között; az asztali vagy hordozható számítógépek és a vékony kliensek (mobil és rögzített vékony kliensek) között. A HP hozzáteszi, hogy a helyettesíthetőség foka, ha nem minden esetben is teljes, de a piaci meghatározás céljából lényeges és kielégítő. A HP úgy gondolja továbbá, hogy a notebook vagy netbook számítógépek árának az asztali számítógépek árához képesti bármilyen növelése, vagy ennek fordítottja, oly módon befolyásolná a piaci szegmens marginális fogyasztóinak keresleti igényét, hogy a kereslet csökkenése nagyobb mértékű lenne a megemelt árakból származó bevétel növekedésénél.
(48)
A HP álláspontja szerint kínálati oldalról is fennáll a helyettesíthetőség, mivel a személyi számítógépek gyártóinak jelentős hányada mind a négy szegmensben érdekelt, és a gyártás és az alkatrészek beszerzése szempontjából könnyen alkalmazkodhatnak a megváltozott körülményekhez, bármelyik termékszegmensről legyen is szó. A HP úgy gondolja, hogy az asztali számítógépek, notebookok, vékony kliensek és munkaállomások átlagárának különbözősége ellenére, e termékek tekintetében a piac egységes. Álláspontja szerint minden személyi számítógép termék árának mozgását korlátozzák a más kategóriába tartozó személyi számítógépek a helyettesítési lánc következtében.
4.2.2. A szerverek érintett termékpiacának felosztására vonatkozó észrevételek
(49)
A HP nem foglal határozottan állást a szerverek piaci meghatározása tekintetében, de javaslata szerint felül kellene vizsgálni az egyesülésre vonatkozó korábbi határozatokban alkalmazott piaci szegmentáció megfelelőségét, és meg kéne vizsgálni, hogy a szerverek esetében lehet-e beszélni egyesített piacról.
(50)
A HP szerint a termékkategória vagy ártartomány szerinti piaci felosztás inkább az IDC tanácsadó cég által rendelkezésre bocsátott adatok használatát és az abban alkalmazott szegmentációt tükrözi, és nem tisztán piaci elemzésekre építő meggondolásokon alapul.
(51)
A HP úgy ítéli meg, hogy ez a piaci felosztás már nem állja meg a helyét a következők miatt: i. az árak továbbra is csökkennek, és a fogyasztók döntésük során nem csak a termékek fogyasztói árát hasonlítják össze, hanem a termékek teljes tulajdonlási költségeit is; ii. az osztott adatfeldolgozási módszert alkalmazó és méretezhető szerverek megjelenésével a fogyasztók a csúcskategóriás szerverek helyett csoportba vagy hálózatba kötött alacsony-kategóriás szervereket alkalmazhatnak, vagy a meglévő szerverek méretét növelhetik; iii. a fogyasztók a szegmenseken belül és között mozoghatnak és mozognak is; iv. egy meghatározott feldolgozási feladatot különböző típusú szerverekkel is el lehet végezni; v. a biztonsági megoldások valamennyi szerver esetében elérhetők, és a közepes vagy csúcskategóriás szerverek megbízhatósági szintje elérhető például a szervercsoportok és hálózatok kialakításánál alkalmazott redundanciákkal; vi. a különböző ársávba tartozó szerverek között kínálati oldali helyettesíthetőség áll fenn, tekintettel arra, hogy a legtöbb nagy gyártó valamennyi ársávban gyárt szervereket; vii. van példa, hogy egy olyan új gyártó jelenik meg a szerverpiacon, amelynek tevékenysége nem egy ársávra korlátozódik; viii. a helyettesítési láncok megléte nem azt jelenti, hogy felül kell vizsgálni a szerverpiac meghatározását; ix. a szerverek tulajdonságainak vagy felszereltségének hirtelen megváltoztatása arbitrázs, mivel az egyes ársávok nem alkalmasak az igazolható technikai és kereskedelmi meggondolások követésére.
4.2.3. A szerverek érintett földrajzi piacára vonatkozó észrevételek
(52)
A HP úgy ítéli meg, hogy a szerverek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, és kiterjedhet az egész Európát, Közép-Keletet és Afrikát magában foglaló térségre (EMEA). A HP véleménye szerint a szerverek kereskedelme gyakran átnyúlik a határokon, és a multinacionális fogyasztók igényeiknek megfelelően szerezhetnek be szervereket inkább központi, semmint felosztott forrásból. A HP szerint a szerverpiacon megjelenik a párhuzamos kereskedelem és az arbitrázs, amely miatt egy szűkebb földrajzi piaci meghatározás alkalmazása nem lenne megfelelő.
4.3. Egy versenytárs észrevételei
(53)
A Dell egy másik versenytársától kapott észrevételek a piac meghatározásának kérdésére és a részletes értékelés feltételeire vonatkoznak.
4.3.1. A piaci meghatározás kérdéseivel kapcsolatos észrevételek
4.3.1.1. Az asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacára vonatkozó észrevételek
(54)
A versenytárs úgy ítéli meg, hogy az asztali számítógépek és a notebook számítógépek külön termékpiachoz tartoznak (vagyis a személyi számítógépek szektora két külön piacból áll). A versenytárs hozzáteszi, hogy az asztali számítógépek és a notebook számítógépek fizikai tulajdonságai jelentős mértékben eltérnek egymástól, és hogy e tekintetben a mobilitás az egyik legfontosabb megkülönbözető tényező. A versenytárs megjegyzi, hogy bár az asztali számítógépek és a notebook számítógépek teljesítménye az alsó és közepes ársávba tartozó termékek esetében nem tér el jelentősebb mértékben egymástól, a csúcsteljesítményű asztali számítógépek azonban jóval nagyobb teljesítményre képesek, mint bármelyik notebook számítógép.
(55)
A versenytárs kifejti továbbá, hogy keresleti szempontból bizonyos tendenciák stabil fennmaradása mutatható ki: a fogyasztók egy bizonyos csoportja esetében nagyon kicsi a valószínűsége annak, hogy asztali számítógépről notebook számítógépre váltsanak, és vice versa. A versenytárs megemlíti, hogy az értékesítési adatok szerint az elmúlt években továbbra is az asztali gépekről a notebook számítógépekre történő átváltás volt jellemző, annak ellenére, hogy a két termék ára közötti különbségek megmaradtak. A versenytárs szerint, ha a két termék egységes piacot alkotna, az átváltás mindkét irányban ugyanolyan magas értékeket mutatna, sőt - a költség-érték arány alapján - inkább a notebook számítógépekről asztali gépre történő váltás lenne erősebb. A versenytárs megjegyzi, hogy bár 2006 és 2008 között mindkét termék ára jelentősen csökkent, az asztali számítógépek árának relatív csökkenését kevésbé vették figyelembe. A versenytárs szerint ugyanis, egy átfogó ár-korrelációs elemzés során kiderülne, hogy az asztali számítógépek és a notebook számítógépek közötti közvetlen ár-korreláció nem olyan erős.
(56)
A versenytárs emellett megemlíti, hogy a két termék gyártásában, értékesítésében és forgalmazásában jelentős különbségek mutatkoznak. A versenytárs szerint, az egyik termék gyártásáról a másik gyártására való átállás bizonyos beruházást igényel, viszonylag hosszú ideig tart, és hosszú távú nyereségesség és piaci pozíció megteremtését célzó stratégiai döntésen alapul. A versenytárs véleménye az, hogy a nagyobb személyi számítógép gyártók jelentős akadályokkal szembesülnek az átálláskor, mint ahogy azt 2007-ben a netbook számítógépek megjelenése bizonyította, amikor is a lépéskényszerben lévő gyártók csak lassan tudtak saját maguk által készített hasonló termék forgalomba hozatalával válaszolni a kihívásra. A versenytárs kijelentette, hogy ha a kínálati oldalról történő átállás nem ütközne technikai, kereskedelmi és pénzügyi akadályokba, a reakcióidő gyorsabb lett volna.
4.3.1.2. A projekt által létrehozott termelési kapacitásra vonatkozó észrevételek
(57)
A versenytárs úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés a lengyelországi beruházásra vonatkozik, ezért tehát az adott beruházás hatásait kell a Bizottságnak vizsgálnia.
4.3.1.3. A növekedési ráta mennyiségi adatok alapján történő meghatározására vonatkozó észrevételek
(58)
A versenytárs kijelenti, hogy a mennyiségi adatok nem megfelelő mutatók a támogatás részletes vizsgálatától elvárt eredmények szempontjából, és úgy véli, hogy az értékesítések érték szerinti növekedését kellene inkább használni az asztaliszámítógép-piac teljesítményének eredményes méréséhez (26).
(59)
A versenytárs megemlíti, hogy az érték szerinti adatok nem csak a piac aktuális teljesítménye tekintetében szolgálnak reálisabb mutatókkal, hanem a piac jövőbeni fejlődési irányai vonatkozásában is. Függetlenül az értékesítések mennyiség szerinti növekedésétől, amennyiben az eladások értéke csökken, amely az eladásból származó bevétel csökkenésével jár együtt, ez elrettenti az új piaci belépőket, a lépéskényszerben lévő gyártókat eltántorítja a kereskedelmi terjeszkedéstől, és végső soron erősíti a piac konszolidációját vagy bizonyos gyártóknak az érintett piacról való kivonulását.
(60)
A versenytárs megjegyzi, hogy egy hatékonyan működő és növekvő piacon, az átlagos értékesítési ár csökkenését az értékesítések mennyiségének növekedése ellensúlyozza, megakadályozva a bevételek általános csökkenését. Csak egy alulteljesítő piacon fordulhat elő, hogy az átlagos értékesítési árak esése szükségszerűen az eladások értékének csökkenését eredményezi. A notebook számítógépek piacán szintén csökkentek az átlagos értékesítési árak, de - az erős, mennyiség szerinti növekedésnek köszönhetően - az eladások értéke az adott időszakban nem csökkent.
4.3.1.4. A szerverek érintett termékpiacának felosztására vonatkozó észrevételek
(61)
A versenytárs úgy véli, hogy a szerverek érintett piacának megfelelő felosztása az utasításkészlet architektúrája (x86-os és nem x86-os gépek szerinti felosztás) szerint történik.
(62)
A versenytárs szerint, az x86-os és nem x86-os architektúra szerinti felosztás a szerverek olyan ipari szabvány szerinti osztályozásán alapul, amelyet a gyártók, a fogyasztók és a piaci elemzők használnak. A versenytársnak az a véleménye, hogy a szerver-ágazat egyértelműen két, különböző technológiára épülő terméktípus szerint differenciálható: az x86-os szerverek, amelyet ipari szabvány szerinti architektúrát használnak, és a nem x86-os szerverek, amelyek valamilyen más architektúrát használnak. A versenytárs hangsúlyozza, hogy e két termék a műszaki tulajdonságok szempontjából eredendően különbözik egymástól, és ez a különbség tetten érhető teljesítményük, funkcionalitásuk, végfelhasználásuk, gyártásuk terén, valamint azon fogyasztói szegmensen is, amelyek számára az adott termékeket értékesítik és forgalmazzák.
(63)
A versenytárs egyetért a Bizottság által, a fent említett HP/Compaq egyesülésre vonatkozó határozatban képviselt állásponttal, miszerint a sávos árrendszer szerinti piaci meghatározás „nem képes a technológiai szempontból igen dinamikus szerverpiacon érvényesülő valamennyi versenypiaci kölcsönhatás tükrözésére.” A versenytárs megjegyzi, hogy a szerverek között architektúrájuk szerint műszaki és teljesítménybeli különbségek vannak. A versenytárs véleménye szerint az x86-os szerverek maradnak továbbra is az ipari szabványok az alapvető számítógépes műveletek területén, de bonyolultabb funkciókra ezeket nem lehet használni. A nem x86-os szerverek képesek olyan funkciók ellátására is, amelyek meghaladják az - Intel eredeti technológiája miatt korlátozott - x86-os szerverek teljesítményét. Az x86-os és nem x86-os szerverek teljesítmény-tulajdonságait csak a legalacsonyabb szinten lehet összehasonlítani. Az x86 architektúrán alapuló szervereket elsősorban általános és nagy teljesítményt nem igénylő feladatokra használják, míg a nem x86-os szervereket általában összetettebb feladatok elvégzésére szánják.
(64)
Amíg a nem x86-os szerverek felhasználási területe a legkisebb mini számítógépektől egészen a legösszetettebb nagyszámítógépekig terjed, az x86-os szerverekre ezzel szemben csak ritkán találunk példát csúcskategóriás feldolgozási folyamatokban. Amennyiben egy vállalatnak a mindennapi rutinfeladatok és nem túl nagy teljesítmény-igényű feldolgozási funkciók ellátására több x86-os szerver áll rendelkezésére, dönthet úgy is, hogy befektet egy nem x86-os szerver beszerzésébe egy nagyobb programcsomag (pl. számviteli és számítógépes tervezőrendszerek) befogadására. Ennek megfelelően, ha a fogyasztó képes is két szervertípust egyidejűleg használni, az x86-os és nem x86-os szerverek külön fognak üzemelni, különböző feladatokat látnak el, és egymást nem támogatják. A versenytárs kitér arra, hogy az x86-os szerverek általában ipari szabványra optimalizált Microsoft Windows szerveralkalmazásokkal futnak, míg a nem x86-os szerverek használata rendszerint a tulajdonosi operációs rendszerek vagy Unix rendszer futtatására korlátozódik. A legtöbb szoftvert eredetileg x86-os architektúrára írták, és nem alkalmazhatók nem x86-os szervereken.
(65)
A keresleti oldali helyettesíthetőséggel kapcsolatban a versenytárs kijelenti, hogy - a teljesítménybeli eltérés miatt - az x86-os szerverek és a nem x86-os szerverek piaca a fogyasztói profil és a tervezett gyakorlati alkalmazások szempontjából különböző piacokra készülnek, amint azt a fogyasztók vásárlási szokásai is igazolják. Egy vállalat jellemző módon több x86-os szerver mellett talán csak egy nem x86-os szervert vásárol, amely utóbbit nem a mindennapi feladatok elvégzésére, hanem inkább felső kategóriás műveletekre tart fenn. Néhány vállalkozás egyáltalán nem üzemeltet nem x86-os szervereket, és kizárólag x86-os technológiát alkalmaz. A számítógépek architektúrájának változatossága miatt alapvető technikai akadályok merülnek fel a keresleti oldali helyettesíthetőség tekintetében, amelynek jelentős pénzügyi hatása van, mivel az x86-os szerverről a nem x86-os szerverre történő átállás valószínűleg integrációs problémákkal, rendszertámogatás miatti magasabb költséggel és az új technológia installálása során működésbeli zavarokkal jár. A nem x86-os szerver tényleges költsége mellett további járulékos költségek merülnek fel az átállás során fejlesztési és képzési költségek formájában, mivel az új technológiához további szakértelem szükséges. Az adattartalom átvitelének korlátai, az licensz-engedélyek beszerzése, valamint a hardver és szoftver elemek kompatibilitási problémái további gyakorlati nehézségeket jelenthetnek. Az x86-os vagy nem x86-os szerver vásárlására vonatkozó döntést - a kompatibilitási meggondolások mellett - végeredményben a végső felhasználás és a szükséges teljesítmény határozza meg. A szerver ára másodlagos tényező.
(66)
A kínálati oldali helyettesíthetőséget illetően a versenytárs kijelenti, hogy a gyártók eltérő terméknek tekintik az x86-os szervereket és a nem x86-os szervereket. A szerver szektorban az elmúlt években majdnem minden új belépő csak az x86-os piacra lépett be. Ha az x86-os és nem x86-os szerverek gyártási, értékesítési és disztribúciós folyamatai hasonlóak lennének, az új belépők mindkét termékkel megjelennének a szerver szektor piacán. Az x86-os szerverek piaca jóval vonzóbb a nyereséget kereső gyártók számára. A piac szélesebb és kevésbé koncentrált - számos x86-os gyártó van. A nem x86-os szerverek kisebb fogyasztóbázisa miatt a gyártók nehezebben értékesíthetnek olyan mennyiséget, amely a piacra lépést költséghatékonnyá és nyereségessé teszik rövid- és hosszútávon. Az ösztönző hatás a kínálati oldali x86-os szerverről nem x86-os szerverre történő átállásra korlátozódik, még az új gyártást érintő meglévő technikai akadályok nélkül is.
4.3.1.5. A szerverek érintett földrajzi piacára vonatkozó észrevételek
(67)
A versenytárs úgy ítéli meg, hogy a szerverek érintett földrajzi piaca világméretű vagy legalább az EGT és az USA területére terjed ki, figyelembe véve az árak közötti korrelációt, valamint az USA és az EGT közötti kereskedelem volumenét.
(68)
A versenytárs emellett megjegyezi, hogy a szerverek világméretű szállítását jelentősebb akadály nem hátráltatja. E tekintetben a versenytárs rámutat arra, hogy a szerverek USA, Ázsia és az EGT közötti kereskedelmének volumene arra enged következtetni, hogy a szerverek kereskedelme nyereséges tevékenység. A versenytárs megemlíti, hogy a legtöbb gyártó tevékenysége az egész világra kiterjed, és szállít az USA-ba és az EGT-be is, mivel a szerverek teljesen kompatibilisek (nincsenek technikai akadályok, teljes körű a kölcsönös átjárhatóság), és hasonló ártartományban értékesítik őket.
4.3.2. A részletes vizsgálat kritériumaira vonatkozó észrevételek
(69)
A részletes vizsgálatra vonatkozó kritériumok tekintetében a versenytárs úgy véli, hogy a támogatás torzítja a versenyt a közös piacon, és hátrányosan érinti a kereskedelmet. A versenytárs szerint a támogatás olyan vállalat számára jelent előnyt, amely piaci befolyással rendelkezik. A versenytárs különösen azt emeli ki, hogy a támogatás kapacitásnövekedést teremt egy hanyatló piacon, és erősíti a Dell pozícióját egy olyan piacon, amelynek ellátásában 25 %-ot meghaladó részesedéssel rendelkezik. A versenytárs kijelenti, hogy a támogatás pusztán a termelés fenntartását célozza egy hanyatló piacon; ez feltételezhetően irracionális és nem gazdaságos döntésekhez vezet a termelés helyszíne és az állami- és magánszféra erőforrásainak elosztása tekintetében, valamint súlyosan torzítja az ösztönző hatásokat és a versenyt az adott piacon. A versenytárs úgy véli, hogy a támogatásnak nincs semmilyen ösztönző hatása, mert - a versenytárs szerint - a Dell mindenképp beruházott volna Lengyelországban. A versenytárs megítélése szerint ez azt jelzi, hogy az ad hoc támogatás alkalmazása teljes mértékben helytelen és szükségtelen. Ezen túlmenően a versenytárs úgy véli, hogy a támogatás aránytalan, mivel a versenytársak számára hasonló támogatás nem érhető el. Végezetül, a versenytárs úgy ítéli meg, hogy a támogatás pozitív hatásai korlátozottak, illetve erősen megkérdőjelezhetőek, és nem ellensúlyozzák a támogatás negatív hatásait.
(70)
A versenytársnak a részletes vizsgálat kritériumaival kapcsolatos észrevételeiről további részleteket az e határozat 6.7. pontjának vonatkozó bekezdései tartalmaznak.
5. LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
5.1. Az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételek
5.1.1. Általános észrevételek
(71)
A lengyel hatóságok tájékoztatást adtak a Dell 2006-ban hozott azon döntésének hátterével kapcsolatban, miszerint a vállalat egy új üzemet hoz létre termelési kapacitásának növelése érdekében, hogy a kereslet-előrejelzésnek meg tudjon felelni. A hatóságok emellett tájékoztatást adtak a Dell Łódź tartományban történő beruházásáról szóló döntésének ütemezéséről, a lengyel kormánnyal kötött megállapodásról és a javasolt támogatás bejelentéséről is. A lengyel hatóságok tájékoztattak a Dell 2008-ban elvégzett kapacitás-felülvizsgálatának összefüggéseiről, valamint azon döntéséről, hogy csökkenti/beszünteti fő gyártási tevékenységét a Limerickben (Írország) található üzemében.
(72)
A lengyel hatóságok információkat bocsátottak rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló határozat egyes pontjainak kiigazításával kapcsolatban.
(73)
A lengyel hatóságok értesítették a Bizottságot a 2007. november 15-i megállapodás módosításáról, amelynek keretében a megállapodást egy melléklettel egészítették ki. Az említett módosítások egyrészt az induló beruházás támogatási összegének megemelésére vonatkoznak, amelyet a földterület megvásárlása és a támogatás 2007. évi részletének megfelelő módosítása tekintetében felülvizsgált támogatási összeg szerint igazítottak ki, másrészt - a Bizottságnak a támogatással kapcsolatban hozott pozitív határozatától függően - a támogatás részleteinek megfelelő összeg letéti számlán való elhelyezésére vonatkozó követelményeket érintik, valamint a támogatásnak a meglévő támogatási program kiegészítéseként szolgáló részeinek minősítésére vonatkoznak.
5.1.2. A piac meghatározásával kapcsolatban felmerült kérdésekre vonatkozó észrevételek
5.1.2.1. Az asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacára vonatkozó észrevételek
(74)
A lengyel hatóságok úgy ítélik meg, hogy a személyi számítógépek piacát, mint teljes egészet kell érintett piacnak tekinteni, annak további alpiacokra (asztali számítógépek vagy notebook számítógépek) bontása nélkül.
(75)
A lengyel hatóságok által az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása előtt benyújtott dokumentumok szerint, a két termék összehasonlítható tulajdonságai és teljesítménye, illetve a kettő közötti szűkülő árkülönbség részben magyarázza az arányait tekintve nagyobb növekedést a notebook számítógépek értékesítésében. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a Dell Poland elvben képes ugyanazon a gyártósoron asztali és notebook számítógépeket is előállítani, és az egyik termék gyártásáról egy soron könnyen át tud állni a másik termék gyártására. Tekintettel arra, hogy mindkét szegmensben nagy számú gyártó van jelen, a lengyel hatóságok úgy vélik, hogy egyik termék gyártásának bevezetése előtt sem lépnek fel jelentősebb akadályok (kínálati oldali helyettesíthetőség).
(76)
2009. február 18-i beadványukban a lengyel hatóságok jelzik, hogy a Dell Poland képes ugyanazon a gyártósoron asztali számítógépeket és notebook számítógépeket is gyártani oly módon, hogy az csak kisebb kiigazításokat igényel, és csak elhanyagolható költségekkel és termeléskieséssel jár. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy - az RTI 68. pontja értelmében - a kínálati oldali helyettesíthetőség elégséges ahhoz, hogy két termék ugyanazon piac részét képezze.
5.1.2.2. A projekt által létrehozott termelési kapacitásra vonatkozó észrevételek
(77)
A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy az írországi termelési kapacitás várható csökkenésének és a lengyelországi termelési kapacitás növekedésének mérlegét figyelembe véve, az asztali számítógépekre vonatkozó teljes kapacitásnövekedés nem érné el az asztali számítógépek piacán EGT-szinten a 2006-ban mért érték 5 %-át.
(78)
Ezzel kapcsolatban a lengyel hatóságok véleménye szerint a megfelelő módszer annak figyelembevétele lenne, hogy a projekt által létrehozott kapacitásnövekedés milyen hatással jár a Dell-csoport kapacitására az EGT egészében, és nem az, hogy kizárólag a Dell által jegyzett kapacitásnövekedés mértékét vizsgálják Lengyelországban.
(79)
A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy figyelembe kell venni az írországi kapacitás csökkenését. A lengyel hatóságok szerint a projekt által létrehozott kapacitás hatásainak gazdasági értékelése csak akkor vezet eredményre, ha az azonos földrajzi piacon végbemenő kapacitás-csökkenést is figyelembe veszi (annál is inkább, mert a Limerickben végzett gyártási műveleteket megszüntetik, amely fejlemény a Łódź-ban megkezdett beruházás indulásakor még nem szerepelt a tervekben). A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a projekt ezen hatásait csak úgy lehet meghatározni, ha a Dell-csoport egészét vizsgálják (részben, mivel a piaci részesedés vizsgálatát is ezen a szinten végezték el). Amennyiben a vizsgálat ideje alatt, az EGT más területén bekövetkező kapacitás-csökkenés következtében, a projekt már nem haladja meg az 5 %-os küszöbértéket, ezt a vizsgálatban figyelembe kell venni. A lengyel hatóságok egy állami támogatással kapcsolatban hozott korábbi határozatra hivatkoznak, ahol a Bizottságnak egy olyan vállalat termelési kapacitását kellett megvizsgálnia, amely az egyik tagállamból egy másik tagállamba költöztette át az egyik gyártó üzemét (27). A lengyel hatóságok szerint az említett ügyben a Bizottság elfogadta, hogy a támogatásban részesülő társaság csoportját kell vizsgálni a lehetséges kapacitásnövekedés vizsgálata során (28).
(80)
A lengyel hatóságok azzal sem értenek egyet, hogy a kapacitásnövekedés az asztali számítógépek piacán meghaladja az 5 %-ot. A lengyel hatóságok szerint ilyen mértékű növekedés csak akkor következne be, ha a projekt által elért teljes kapacitást asztali számítógépek gyártására fordítanák, és nem hagynának semmit notebook számítógépek előállítására. Az elméleti kapacitás nem lehet kizárólagos mérce; ha a gyártóüzemek jelzett használatát reálisan mérnék fel, a limericki üzemben és a łódźi üzemben az asztali számítógépek terén elért összes tényleges kapacitás nagyjából a fele lenne az asztali számítógépekre vonatkozó elméleti kapacitás maximális értékének. A lengyel hatóságok véleménye szerint a łódźi üzem műszaki kapacitásának csökkenése semmi esetre sem érintené az asztali számítógépekre vonatkozó kapacitásnövekedés vizsgálatának eredményét, hatását inkább a notebook számítógépek (amely szegmens az EGT-beli GDP-nél gyorsabb ütemben növekszik) termelési kapacitására fejtené ki, és eltérítené a beruházási projektet eredeti céljától.
5.1.2.3. A növekedési ráta mennyiségi adatok alapján történő meghatározására vonatkozó észrevételek
(81)
A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a csúcstechnológiai ágazatok esetében az érintett termékek növekedési rátáját nem az érték szerinti adatok, hanem inkább a mennyiség szerinti adatok alapján kell meghatározni. A hatóságok szerint az említett szektorokban az erős verseny és a technológia gyors változása miatt gyakoriak az árcsökkenések, és ezért ezek az adott piac erejét mutatják. A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a csúcstechnológiai ágazatok esetében az érintett termékek növekedési rátáját nem az érték szerinti adatok, hanem inkább a mennyiség szerinti adatok alapján kell meghatározni (29).
5.1.2.4. A szerverek érintett termékpiacának felosztására vonatkozó észrevételek
(82)
A lengyel hatóságok úgy ítélik meg, hogy a szerverek esetében a leginkább helyénvaló piaci felosztás a termékkategória és ártartomány szerinti szegmentáció. A kínálati oldalon, az alsó kategóriás termékeket gyártók számára nem könnyű betörni a műszakilag nagy kihívást jelentő csúcstechnológiai piacra. A legtöbb gyártó az alapszintű számítógépes szerverek gyártására összpontosítja kapacitását, mivel a fejlettebb szerverekre alacsony a kereslet, ami viszont a méretgazdaságosság hiányát eredményezi a piac maradék két (magasabb) szegmensében. A fogyasztók szempontjából a nagy szerverek a felső kategóriás szerverek iránti különböző igényeket elégítik ki, és különböző alkalmazásokban használják őket. Az alapszintű számítógépes megoldásokat kereső fogyasztók nem fognak költségesebb, nagyobb teljesítményű szervereket vásárolni.
(83)
A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy az x86-os szerverekről a nem x86-os szerverekre való átállás a telepítés során magasabb rendszertámogatási költséggel vagy működésbeli zavarokkal jár. Az alapszintű megoldások alkalmazásáról a fejlettebb technológiák használatára való átállás megfelelő átalakításokat igényel és többletköltségekkel jár. Ez nem csak az x86-osról a nem x86-os szerverre történő átállásra igaz, hanem általában az alapszintű szerverek és a bonyolultabb szerverek közötti váltásra is.
(84)
A kínálati oldali helyettesíthetőség tekintetében a lengyel hatóságok véleménye az, hogy a nem x86-os szerverek célzott piacának korlátozott mérete még nem ad okot arra, hogy külön piacot határozzunk meg az x86-os és a nem x86-os szerverek számára. A nem szokványos funkciójú, nagyteljesítményű szerverekre csak korlátozott fogyasztói igény van. A felső kategóriás szerverek jelentős beruházásokat igényelnek a kínálati oldalról, nem garantálják a méretgazdaságosságot és következésképpen jóval költségesebbek. Ezzel szemben igen széles azon fogyasztók köre, akik ipariszabvány-alkalmazásokat keresnek, függetlenül attól, hogy azok x86-os vagy nem x86-os szerverekre épülnek.
(85)
A lengyel hatóságok szerint az értékesítési és forgalmazási csatornákat inkább a szerverek teljesítménye és számítógépes teljesítménye, és nem az operációs rendszer vagy az architektúra szerint alakítják ki. Bár a Dell rendelkezik a felső kategóriás x86-os szerverek építéséhez szükséges technológiával, a mai napig még nem lépett be a csúcstechnológiai piacra, mivel tisztában van az adott piac különleges tulajdonságaival, és mivel a Dell az adott piacon nem rendelkezik sem fogyasztói bázissal, sem forgalmazási csatornákkal.
5.1.2.5. A szerverek érintett földrajzi piacára vonatkozó észrevételek
(86)
A lengyel hatóságok úgy gondolják, hogy a szerverek földrajzi piacát az EMEA régióra vagy még inkább egyedül az EGT-re kell meghatározni. Véleményük szerint a szerverek kompatibilitása nem az egyetlen olyan szempont, amit e tekintetben figyelembe kell venni. A szállítás költsége és ideje olyan kulcsfontosságú tényezők, amelyek nagyon jelentős mértékben befolyásolják a mozgásteret. Mivel az árak a verseny és a technológiai fejlesztések következtében folyamatosan csökkennek, a szállítási költségek meghatározó jelentőségűek, és a rövid értékesítési csatornák kulcsfontosságú szerepet töltenek be.
5.1.3. A részletes vizsgálattal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó észrevételek
(87)
A részletes vizsgálat céljából a lengyel hatóságok a támogatással kapcsolatban átfogó gazdasági elemzést végeztek a Dell Poland nevében a LECG Consulting tanácsadói által készített tanulmány alapján, amely a támogatás hatását a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban meghatározott követelmények szerint vizsgálja meg.
(88)
Lengyelország észrevételeiről a részletes vizsgálat kritériumaival kapcsolatban további részleteket az e határozat 6.7. pontjának vonatkozó bekezdései tartalmaznak.
5.2. Az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
5.2.1. Sinnott asszony észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
(89)
A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy Sinnott asszony a Lengyelország által nyújtott támogatás jogszerűsége tekintetében „a Dell Írországból Łódź-ba való átköltözése miatti” aggodalmait fejti ki.
(90)
A lengyel hatóságok hivatkoznak a 2009. február 18-án benyújtott dokumentumra, amelyben jelzik, hogy a Dell részére nyújtott támogatásnak egyáltalában nem célja, hogy az Írországban folytatott tevékenységeket Łódź-ba helyezzék át. A lengyel hatóságok közlik, hogy a Dell eredeti terve szerint a két üzem párhuzamosan működött volna, és hogy a két üzem valóban működött is párhuzamosan egy ideig. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a łódźi üzem felépítésére vonatkozó döntés 2006 nyarán született meg (a Lengyelországgal kötött egyetértési megállapodást 2006. szeptember 19-én írták alá). A lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy a limericki gyártási tevékenységek beszüntetésére vonatkozó döntést a 2008 végén elvégzett belső felülvizsgálat után fogadták el, és a döntést - legnagyobb részben - az befolyásolta, hogy a gazdasági válság eredményeképpen kedvezőtlenebbek lettek a piaci feltételek. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a łódźi beruházás végrehajtására vonatkozó döntés és a limericki gyártási tevékenységek beszüntetéséről szóló döntés nincs egymással közvetlen összefüggésben. A lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy amikor a lengyel kormány a Dell Poland részére nyújtandó támogatás odaítéléséről döntött, nem merült fel a limericki gyártási műveletek beszüntetésének kérdése.
(91)
A lengyel hatóságok hivatkoznak a 2009. február 18-án benyújtott dokumentumra, amelyben jelzik, hogy a Dell fontos tevékenységeket szándékozik fenntartani Limerickben. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy - Sinnott asszony észrevételeitől eltekintve - más ír hatóság vagy írországi érdekelt fél nem adott be észrevételeket.
5.2.2. A HP észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
(92)
A lengyel hatóságok egyetértenek a HP észrevételeivel a személyi számítógépek termékpiacának, valamint a személyi számítógépek és szerverek földrajzi piacának meghatározása tekintetében.
(93)
A lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy a HP észrevételeiben a személyi számítógépek piacának egységes piacként történő meghatározását támogatja.
(94)
A lengyel hatóságok véleménye szerint a HP észrevételei azt jelzik, hogy az érintett piac EGT-szintű vagy EMEA-szintű. A lengyel hatóságok úgy ítélik meg, hogy a szerverek érintett földrajzi piaca nem terjed túl az EMEA területén az időbeli korlátok és a szállítási költségek miatt, amely tényezők nagyban akadályozzák a személyi számítógépek és szerverek világméretű kereskedelmét.
(95)
A lengyel hatóságok fenntartással kezelik a HP észrevételeit a szerverek termékpiacának meghatározásával kapcsolatban. Elismerik ugyan, hogy ez a piac a HP által ismertetett fejlődés eredményeképpen fokozatosan egységesebbé válik, a lengyel hatóságok szerint még mindig lényeges különbségek vannak a csúcs- és alacsony-kategóriás szerverek között, keresleti és kínálati oldalról egyaránt. A lengyel hatóságok emlékeztetnek rá, hogy az alacsony-kategóriás szervereket elsősorban alapvető műveletekre használják, míg a fejlettebb szerverek bonyolultabb műveletek elvégzésére is alkalmasak. A kínálati oldalon az alacsony-kategóriás szerverek gyártói nincsenek könnyű helyzetben, ha be akarnak lépni a csúcskategóriás szerverek piacára. A lengyel hatóságok véleménye szerint, még ha vannak is arra utaló jelek, mint ahogy a HP megjegyzi, hogy a szerverek piacára belépő új gyártók között nem mindenki korlátozza tevékenységét csak az egyik vagy csak a másik ársávba tartozó termékek értékesítésére, a legtöbb gyártó az alacsony-kategóriás szegmensre koncentrál, ami megfelel a fejlettebb szerverek iránti alacsonyabb keresletnek. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy fogyasztói szempontból az alacsony-kategóriás szerverek a csúcskategóriás szerverektől eltérő igényeket elégítenek ki, és különböző alkalmazásokban használják őket (pl. azok a fogyasztók, akik csak alapvető műveletek elvégzése céljából keresnek gépet, nem fognak csúcskategóriás szervereket vásárolni, amelyek jóval többe kerülnek).
5.2.3. A meg nem nevezett fél (a versenytárs) észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
5.2.3.1. A meg nem nevezett fél titoktartási igénye
(96)
A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a meg nem nevezett fél nem csak nevének, hanem beadványa egyes bekezdéseinek is bizalmas kezelését kéri. A lengyel hatóságok a beadvány több pontját nem értik; ez különösen a piac állítólagos torzulásáról szóló szakaszra érvényes. A lengyel hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Bizottság nem alapozhatja határozatát olyan tényekre, amelyekről az érintett tagállamot nem tájékoztatták. Megjegyzik, hogy ez érvényes azokra az adatokra is, amelyek bizalmas kezelését az érdekelt felek kérték (30).
(97)
A meg nem nevezett fél titoktartási igényét illetően a Bizottság hangsúlyozza, hogy az e határozat alkalmazásában lefolytatott vizsgálatát kizárólag azon információkra alapozta, amelyeket észrevételeinek nem bizalmas változatában a meg nem nevezett fél közölt, és amelyeket továbbítottak Lengyelország számára. A Bizottság a meg nem nevezett fél által, észrevételeinek bizalmas változatában közölt információkat nem vette figyelembe (31).
5.2.3.2. A meg nem nevezett fél észrevételek benyújtására való joga
(98)
A lengyel hatóságok kétségbe vonják a meg nem nevezett fél jogát arra, hogy észrevételeket tegyen az adott ügyben. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének h) pontja, 6. cikkének (1) bekezdése és 20. cikkének (1) bekezdése alapján csak az érdekelt felek jogosultak észrevétel benyújtására, vagyis azok a felek, akiknek érdekeit a szóban forgó támogatás érintheti. A lengyel hatóságok úgy ítélik meg, hogy a számukra megküldött észrevételekből nem derül ki, hogy a meg nem nevezett fél érdekeit milyen mértékben érinti a Dell Poland részére nyújtandó támogatás. A lengyel hatóságok azt szorgalmazzák, hogy a Bizottság ne vegye figyelembe a meg nem nevezett fél által benyújtott észrevételeket, mivel nem igazolható megfelelő módon, hogy a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének h) pontja értelmében érdekelt félnek tekintendő.
(99)
A meg nem nevezett fél észrevétel benyújtására való jogát illetően, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a 4. lábjegyzetben említett meg nem nevezet fél a Dell versenytársa. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e határozat alkalmazásában ez a tény elégséges bizonyíték a meg nem nevezett fél, mint érdekelt fél jogállásának megállapítására, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének h) pontja értelmében.
5.2.3.3. A versenytársnak a piac meghatározására vonatkozó észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
(100)
A lengyel hatóságok nem értenek egyet a versenytárs észrevételeivel a mennyiségi adatok növekedési ráta meghatározásához történő használatával kapcsolatban. A hatóságok hivatkoznak a 2009. február 18-i beadványukra, amely részletesen taglalja, miért inkább a mennyiség, és nem az érték szerinti adatokat kell vizsgálni annak meghatározása során, hogy egy piac hanyatlik-e. Véleményük szerint az RTI egyértelműen megállapítja, hogy az érintett piac beruházás előtti növekedési rátáját kell figyelembe venni annak vizsgálata során, hogy az intézkedés összhangban áll-e az RTI 68. pontjának b) alpontjával, és hogy az említett, egyértelműen megfogalmazott szabálytól való eltérés, illetve növekedési előrejelzések alkalmazása nem indokolt.
(101)
Válaszolva a versenytársnak a szerverek piacának felosztásával kapcsolatos észrevételeire, a lengyel hatóságok az 1997-ben és 1998-ban hozott, egyesülésre vonatkozó határozatra hivatkozva kijelentik, hogy az egyetlen megfelelő szegmentáció az x86-os és nem x86-os szerverek szerinti felosztás. Elismerik azonban, hogy a piac azóta jelentős mértékben fejlődött. Álláspontjuk szerint nem helyénvaló megállapítás, hogy az x86-os és nem x86-os szerverek szerinti osztályozás a piackutató IDC cég által alkalmazott szabvány, mivel az IDC szerverek figyelésére szolgáló adatbázisában lehetőséget kínál arra, hogy a piacot több mint 20 kritérium szerint tovább bontsák. A nagyobb számítógépes teljesítménnyel rendelkező szervereket több x86-os processzorra is fel lehet építeni. A szükséges teljesítményt különböző architektúrájú szerverek és ezek konfigurációi révén is el lehet érni. Következésképpen a nem x86-os szerverek el tudják látni ugyanazokat a funkciókat, mint az x86-os szerverek. Nem állja meg a helyét az a megállapítás, hogy a felső kategóriás műveletekre az x86 szerverek nem alkalmasak. A felső kategóriás szerverek szegmensébe beletartozik a nem x86-os és x86-os alapú szerverek egy olyan vegyes összeállítású rendszere, amely különböző alkalmazásokat futtat, és végső megoldása azonos. Mind az x86-os, mind a nem x86-os szerverek képesek különböző operációs rendszerek alatt futni és speciális alkalmazásokat futtatni. A fogyasztók választhatnak, hogy milyen típusú szerveren futtatják alkalmazásaikat. A szerverek tekintetében számos szegmentálási módszer alkalmazása lehetséges (architektúrájuk, operációs rendszerük, adatbázis-meghajtójuk kompatibilitása szerint), de a fogyasztók döntését meghatározó tényező elsősorban a számítási sebesség és a szerverek teljesítménye, amint azt az árak is tükrözik; minél összetettebb és specifikusabb egy szerver, annál magasabb az ára.
5.2.3.4. A versenytárs részletes vizsgálatra vonatkozó észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
(102)
A versenytársnak a részletes vizsgálat kritériumai tekintetében tett észrevételeivel kapcsolatban a lengyel hatóságok által adott megjegyzések részleteit az e határozat 6.7. pontjának vonatkozó bekezdései tartalmazzák.
6. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE
6.1. Állami támogatásnak minősülés
(103)
A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha a Szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(104)
A támogatást a lengyel hatóságok nyújtják közvetlen támogatások, árcsökkentések és adókedvezmények formájában. A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében ezért a szóban forgó intézkedés a tagállam által állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető. A támogatást egyetlen vállalkozás, a Dell Poland részére nyújtják, következésképpen szelektívnek minősül. A támogatásban egy személyi számítógépek és szerverek gyártásához kapcsolódó beruházás részesül. Mivel az említett termékekkel a tagállamok kereskednek, ezért az intézkedés érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Dell Polandnak nyújtott támogatás révén a vállalat mentesül azon költségek terhe alól, amelyet normál körülmények között viselnie kellett volna, és ezért a vállalat gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. A Dell Poland vállalatot és az általa folytatott termelési tevékenységet előnyhöz juttató intézkedés ezért torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.
(105)
Következésképpen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett intézkedés, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
(106)
Miután a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a közös piaccal.
6.2. A támogatási intézkedés jogszerűsége
(107)
Azáltal, hogy a Dell Poland részére megítélt támogatást annak végrehajtása előtt bejelentették, Lengyelország eleget tett a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességének (lásd a (2) preambulumbekezdést).
6.3. Az értékelés jogalapja
(108)
A Bizottság megállapítja, hogy mivel a támogatás a regionális fejlődés előmozdítását célozza, a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését az RTI alapján kell végezni.
(109)
A Bizottság megállapítja, hogy a beruházási projekt az RTI 34. pontja értelmében induló beruházásnak tekinthető, mivel az adott beruházás egy új létesítmény létrehozásával tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás.
(110)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az induló beruházási projekt az RTI 60. pontja értelmében nagyberuházási projektnek tekinthető, mivel - a bejelentés napján érvényes árak és átváltási árfolyam alapján történő számítás szerint - 50 millió EUR feletti elszámolható költséggel rendelkezik.
(111)
A Bizottság ezért a támogatás értékelését a regionális beruházási támogatásokról szóló RTI rendelkezéseivel, különösen az RTI nagyberuházási projektek támogatására vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, valamint a nagyberuházási projektek regionális támogatásának részletes vizsgálatára vonatkozóan a 2009. szeptember 16-i bizottsági közleményben (32) (útmutatásról szóló közlemény) megállapított kritériumok szerint végezte el.
(112)
A vonatkozó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően (33), a Bizottságnak a vizsgálatot a határozat időpontjában alkalmazandó szabályok alapján kell elvégeznie.
6.4. Az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőség
(113)
A Bizottság ellenőrizte, hogy a támogatást az RTI általános rendelkezéseinek megfelelően nyújtották-e. Az értékelés kapcsán a Bizottság a következő észrevételeket teszi:
(114)
Az RTI 9. pontja alapján a Dell Poland nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (34) értelmében.
(115)
Bár általános szabályként, az RTI 10. pontja alapján, a Bizottság nem támogatja az ad hoc regionális támogatásokat, figyelembe véve a (10) és (13) preambulumbekezdésben közölt információkat, tekinthető úgy, hogy a projekt hozzájárul egy koherens regionális fejlesztési stratégiához. A beruházási projekt különösen hozzájárul a régió gazdasági tevékenységének fejlődéséhez a munkahelyteremtésre (közvetlen és közvetett munkahelyek), a képzésre, a tudástranszferre és a kapcsolódó szolgáltatásokra gyakorolt pozitív hatások révén, valamint a kapcsolódó szolgáltatások és gyártók további beruházásait ösztönző multiplikátorhatás által.
(116)
A projekt az RTI 34. pontja értelében induló projektnek minősül, mivel egy új létesítmény felállításával kapcsolatos (lásd a (12) preambulumbekezdést).
(117)
Az RTI 38. pontjával összhangban a beruházás megkezdése előtt a kedvezményezett benyújtotta támogatás iránti kérelmét, és a lengyel hatóságok írásban megerősítették, hogy a Bizottság jóváhagyásától függően, a Dell Poland beruházási projektje jogosult támogatásra (lásd a (15) preambulumbekezdést).
(118)
Az RTI 39. pontjával összhangban, a kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-áról saját forrásból gondoskodik (lásd a (16) preambulumbekezdést).
(119)
Az RTI 50. pontjával összhangban, a projekt elszámolható költségét az elszámolható beruházási költség alapján határozták meg (lásd a (14) preambulumbekezdést). Az RTI 58. pontjával összhangban, a munkahelyteremtésre vonatkozó támogatás mértékét az új alkalmazottak kétéves bérköltsége (bruttó bérköltség és egyéb kötelező juttatások) alapján határozták meg.
(120)
Az RTI 64. pontjával összhangban, a támogatás végrehajtás előtti bejelentésével Lengyelország eleget tett az egyedi bejelentésre vonatkozó követelménynek (lásd a (2) preambulumbekezdést).
(121)
Az RTI 71-75. pontjával összhangban, a támogatáshalmozódás szabályai teljesültek (lásd a (2) és (15) preambulumbekezdést).
(122)
A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás megfelel az RTI általános rendelkezéseinek.
6.5. Az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó rendelkezéseivel való összeegyeztethetőség
6.5.1. Egyetlen beruházási projekt
(123)
A Dell Poland által eszközölt beruházásokat követően a vállalat két beszállítója, az RR Donnelley Global Turnkey Solutions Poland és a Flextronics további beruházásokat eszközölt.
(124)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 42-51. pontban) a Bizottság figyelembe vette, hogy a Dell Poland által kivitelezett beruházás és a két beszállítója által eszközölt beruházások között nincs olyan technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolat, amely következtében azok, az RTI 60. pontja és 55. lábjegyzete értelmében egyetlen beruházási projekt részének minősülnek.
(125)
A Bizottság megállapítja, hogy a projekt egyetlen beruházás jellegére vonatkozóan nem kapott észrevételt.
(126)
Következésképpen a Bizottság megerősíti, hogy az egyrészről a Dell Poland, másrészről a fent említett két beszállító által kivitelezett beruházások nem minősülnek az RTI 60. pontja és 55. lábjegyzete értelmében vett egyetlen beruházási projekt részeinek.
6.6. Az RTI 68. pontjával való összeegyeztethetőség - az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett aggályok vizsgálata
(127)
A hivatalos vizsgálati eljárás keretében a lengyel hatóságok és az érdekelt felek által rendelkezésre bocsátott adatok alapján meg kell vizsgálni, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett aggályok eloszlathatók-e.
6.6.1. A termelési kapacitással kapcsolatos követelménnyel való összeegyeztethetőség az asztali és notebook számítógépek tekintetében
6.6.1.1. Asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacai
(128)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 62. és 105. pontban) a Bizottság kifejtette aggályait azzal kapcsolatban, hogy e határozat alkalmazásában az asztali és notebook számítógépeket egyetlen termékpiac, vagy két különböző érintett termékpiac részének kell-e tekinteni.
(129)
Tekintettel a lengyel hatóságok és az érdekelt felek által tett észrevételekre, a Bizottság véleménye szerint vannak arra utaló jelek, hogy a két termék esetében keresleti oldalról bizonyos fokú helyettesíthetőség áll fenn mindkét irányban (35), és hogy bizonyos gyártók, nevezetesen a Dell, képesnek tűnnek a kínálati oldali helyettesíthetőségre (36). Arra utaló jelek is vannak azonban, hogy jelentős mértékű nem ideiglenes igény áll fenn a másik termék, vagy kizárólagos igény bármelyik termék iránt, valamint hogy - néhány gyártó esetében - jelentős technikai, szervezeti akadályok és többletköltségek merülhetnek fel az egyik termék gyártásáról a másik termék gyártására való átálláskor.
(130)
Bár a hivatalos vizsgálati eljárás során beérkezett információk nagyobb bepillantást engedtek a személyi számítógépek szektorába, a Bizottság álláspontja szerint ezek az információk mégsem elégségesek egy olyan releváns piackutatás lefolytatására, amely lehetővé tenné az asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacának (vagy piacainak) meghatározását (37). A Bizottság ezért megállapítja, hogy az asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacával kapcsolatban felmerült aggályokat nem sikerült eloszlatni.
(131)
Tekintetbe véve a fentieket, a Bizottság úgy véli, hogy amíg az asztali és notebook számítógépek érintett termékpiacának pontos meghatározását nyitva lehet hagyni, e határozat alkalmazásában az asztali és a notebook számítógépeket külön kell figyelembe venni azon versenyjogi problémák vizsgálata során, amelyek akkor merülhetnek fel, ha az asztali számítógépeket külön termékpiacnak tekintjük (38).
6.6.1.2. A projekt által létrehozott termelési kapacitás
(132)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 99. és 105. pontban) a Bizottság kifejtette aggályait azzal kapcsolatban, hogy a projekt által létrehozott kapacitásnak a Dell teljes EGT-n belüli kapacitását érintő hatását, vagy csak magát a projekt által létrehozott kapacitást kell-e figyelembe venni.
(133)
Tekintettel a lengyel hatóságok által tett, a (77) és (78) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételekre, a Bizottság hangsúlyozza, hogy az RTI 68. pontjának b) alpontja „a projekt által létrehozott termelési kapacitásra” vonatkozik, amely kizárja, hogy - a projekt által létrehozott kapacitással együtt - az EGT területén a kedvezményezetthez tartozó többi létesítmény vagy vállalat termelési kapacitásának mértékét is figyelembe vegyék. Ha az RTI 68. pontja b) alpontjában említett küszöbértéknek való megfelelés megállapítása során az egyik tagállamban bekövetkezett kapacitásnövekedéseket egy másik tagállamban bekövetkező kapacitáscsökkenéssel ellensúlyozni lehetne - amelynek eredményeképpen például vállalati szinten nem keletkezne nettó kapacitásnövekedés - ez azt jelentené, hogy legalább egy fontos, potenciális állami támogatással kapcsolatos eset kibújhatna a részletes vizsgálat alól, vagyis azok a lehetséges támogatási intézkedések kerülhetnék el az ellenőrzést, amelyek hatására az egyik tagállamban a termelési kapacitás megnőtt egy másik tagállam kárára, amely utóbbiban a kapacitáscsökkenést a támogatás okozta. Az útmutatásról szóló közlemény 52-53. bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az ilyen intézkedések ellentmondanak a regionális támogatás lényegének, és ezért azokat ellenőrizni kell.
(134)
Tekintettel a lengyel hatóságok (79) preambulumbekezdésben közölt észrevételeire, a Bizottság úgy véli, hogy a projekt által lehetővé tett termelési kapacitás növekedésének hatásait - a bejelentés szerint - figyelembe kell venni, és hogy az EGT területén belül található többi gyártólétesítmény kapacitásának csökkenését nem lehet figyelembe venni, ha a termelési kapacitás említett csökkenései nem annak a beruházási projektnek a részeként keletkeznek, amely részére a támogatást bejelentették, és amelyeket ezért a támogatás nem érint. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a lengyel hatóságok által idézett N 158/05 sz. állami támogatási ügyben (Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o.), az egyik tagállamban jelzett kapacitás-csökkenés a bejelentett projekt részét képezte.
(135)
Tekintettel a lengyel hatóságok (80) preambulumbekezdésben közölt észrevételeire, a Bizottság megállapítja, hogy az üzemben folyó gyártási folyamat rugalmassága következtében a projekt által létrehozott teljes kapacitást elvben a három érintett termék bármelyikének gyártására fel lehetett használni (39).
(136)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy egy kedvezményezett másik tagállamban lévő kapacitásának csökkenését nem lehet figyelembe venni. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás valamennyi érintett termékpiacon meghaladja a piac 5 %-át.
6.6.1.3. Mennyiségi adatok használata a növekedési ráta meghatározásában
(137)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 100. és 105. pontban) a Bizottság kifejtette aggályait azzal kapcsolatban, hogy az RTI 68. pontjának b) alpontja szerint a beruházási projektben érintett termékek átlagos éves növekedési rátáját meg lehet-e határozni kizárólag mennyiségi adatok alapján.
(138)
A Bizottság megállapítja, hogy az asztali számítógépek érték szerinti negatív növekedése tükrözheti az asztali számítógépek átlagos értékesítési árának heves csökkenését. Ez az érték szerinti negatív növekedési ráta jelezheti, hogy a mennyiség szerinti növekedés nem elégséges a csökkenő marginális bevétel kompenzálására, ami a hanyatló piac jellemzője. A Bizottság megállapítja, hogy az asztali számítógépek átlagos értékesítési árának ugyanezen csökkenése a notebook számítógépekre és a szerverekre is vonatkozik. Az asztali számítógépekkel szemben azonban, a notebook számítógépek és szerverek mennyiségi és érték szerinti pozitív növekedése azt jelzi, hogy az átlagos értékesítési árak terén mutatkozó csökkenést az eladott mennyiség növekedése több mint ellensúlyozza.
(139)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy amennyiben az asztali számítógépek piacának hanyatlását az elfogadható piaci meghatározás alapján próbáljuk vizsgálni, amely szerint az asztali számítógépek külön termékpiacot alkotnak, az asztali számítógépek RTI 68. pontjának b) alpontjában említett átlagos éves növekedési rátáját nem lehet pusztán mennyiségi adatok alapján meghatározni.
6.6.1.4. Az asztali és notebook számítógépek termelési kapacitásnövekedésének vizsgálatára vonatkozó következtetés
(140)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amenynyiben az asztali számítógépeket a notebook számítógépektől eltérő külön piacként tekintjük, a támogatás versenyjogi aggályokat vet fel, amennyiben az asztali számítógépek piacát illetően egy hanyatló piaci szektorban működő vállalkozás számára nyújt támogatást. Az asztali számítógépek tekintetében ezért részletes vizsgálatot kell végezni a támogatás hatásairól.
6.6.2. A szerverekre vonatkozó piaci részesedéssel való összeegyeztethetőség
6.6.2.1. A szerverek érintett termékpiacának felosztása
(141)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 65-67., 72. és 105. pontban), a Bizottság megállapította, hogy a szerverpiac felosztásához a termékkategória és ártartomány szerinti piaci meghatározás a helyénvaló megközelítés, de kifejtette aggályait azzal kapcsolatban, hogy vajon a szerverek esetében a megfelelő piaci felosztást a termékkategória és ártartomány szerinti szegmentáció jelenti-e.
(142)
Tekintettel a beérkezett észrevételekre, a Bizottság úgy véli, hogy eredeti álláspontja, miszerint ez esetben a szerverek termékkategória és ártartomány szerinti szegmentációja a legmegfelelőbb piaci felosztás, megkérdőjelezhető más elfogadható piaci felosztást előtérbe helyező érveléssel.
(143)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dell szerverpiaci részesedének meghatározása céljából alkalmazandó megfelelő piaci felosztással kapcsolatban felmerült aggályokat nem sikerült eloszlatni.
6.6.2.2. A szerverek érintett földrajzi piaca
(144)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 78-81. és 105. pontban) a Bizottság kifejtette aggályait azzal kapcsolatban, hogy a szerverek érintett földrajzi piaca EGT-szintű, az EMEA-régióra terjed ki vagy esetleg világméretű.
(145)
A lengyel hatóságok észrevételei tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy az előadott érvelés kizárólag a Dell üzleti modelljére és működésére vonatkozik, és az más szervergyártókra nem vonatkozik szükségképpen, illetve az nem feltétlenül tükrözi a szerverpiac általános működését.
(146)
A Bizottság megállapítja, hogy az érdekelt felektől érkezett észrevételek arra utalnak, hogy a szerverek kereskedelme az EGT-nél vagy az EMEA régiónál tágabb területre terjed ki, és hogy a legtöbb gyártó a világpiacon van jelen.
(147)
A Bizottság azonban rámutat arra, hogy a szerverek földrajzi piaca csak a Dell x86-os szerverek tekintetében meglévő piaci részesedése szempontjából bír jelentőséggel.
(148)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy - amíg bizonyos tényezők alapján a szerverek földrajzi piaca tekinthető világméretűnek - mivel továbbra is kétséges a szerverek termékpiacának megfelelő felosztása, a szerverek földrajzi piacának kérdését függőben lehet hagyni.
6.6.2.3. A szerverek piaci részesedésére vonatkozó következtetés
(149)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szerverek esetében alkalmazott piaci meghatározástól függően, a támogatással kapcsolatban versenyjogi aggályok merülhetnek fel. Különösen az x86-os és nem x86-os szerverek szerinti felosztás alkalmazása esetén, az intézkedés a x86-os szerverek termékpiaci szegmensében egy, az érintett világméretű piacon 25 %-nál nagyobb részesedéssel rendelkező vállalatnak nyújtott támogatásnak minősül. A szerverek piacának tekintetében ezért részletes vizsgálatot kell végezni a támogatás hatásairól.
6.6.3. Az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett aggályokra vonatkozó következtetés
(150)
A Bizottság úgy véli, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában meghatározott feltételek teljesülésével kapcsolatban kifejtett aggályokat nem sikerült eloszlatni.
(151)
Az RTI 68. pontjának megfelelően, amennyiben a vizsgált intézkedés az RTI 68. pontjának a) alpontjában és 68. pontjának b) alpontjában meghatározott két küszöbérték bármelyikét túllépi (40), a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően részletesen meg kell vizsgálni, hogy a támogatás szükséges-e az beruházás ösztönző hatásához, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét.
6.7. Részletes vizsgálat
(152)
A Bizottság a részletes vizsgálatot az útmutatásról szóló közlemény alapján végezte el, amely meghatározza a támogatás pozitív és negatív hatásainak vizsgálatára vonatkozó kritériumokat.
6.7.1. A támogatás pozitív hatásai
6.7.1.1. A támogatás célja
(153)
A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a Dell Łódź tartományban tervezett beruházása hosszú távú kötelezettségvállalás (a gyártóüzemeket a beruházás befejezése után legalább öt évig fenn kell tartani, és a létrehozott munkahelyeket öt évig fenn kell tartani), és egyben precedensértékű, amely megteremtheti az alapot további beruházások számára a tartományban. A beruházás tehát meggyőző kötelezettségvállalást jelent Łódź tartomány számára, amely elősegíti a munkahelyteremtést, és előmozdítja a regionális fejlődést.
(154)
Ezt tovább erősíti a beruházási projekt hatására várhatóan meginduló klaszteresedés, amelynek keretében az ugyanazon vagy kapcsolódó ágazatokban tevékenykedő vállalkozások költöznek a közelbe, hogy részesüljenek a külső méretgazdaságosságból származó előnyökből.
(155)
Külön megemlítendő a Dell hozzájárulása a munkahelyteremtéshez Łódź tartományban (41), amelynek hatására várhatóan több mint 2 500 (42) új munkahely jön létre 2010 januárjáig (43), amely további mintegy 1 300 közvetett munkahellyel egészül ki a régióban található beszállítók, alvállalkozók és szolgáltatók szintjén.
(156)
A regionális fejlődés szempontjából a lengyel hatóságok kiemelik a beruházás következő területekre gyakorolt hatását is:
-
Oktatás: A Dell két helyi felsőoktatási intézménnyel működik együtt (44) (ösztöndíjak, tanulmányok készítésére szóló megbízások vagy gyakornoki munkalehetőség), és más, Łódź tartományban működő hasonló intézményekkel kíván együttműködésre lépni. (45) A Dell emellett részt vesz a Łódź városa által kezdeményezett łódźi humánerőforrás-fejlesztési programban (46). Az írországi példához hasonlóan (47), a helyi felsőoktatási intézményekkel és önkormányzatokkal való együttműködés itt is hozzájárul a helyi innovációhoz és a tudásalapú gazdaság és információs társadalom kialakulásához.
-
Tudástranszfer: A Dell lengyelországi üzeme az egyik legfejlettebb a világon, ezért a beruházás nagy valószínűséggel együtt jár majd a tudás helyi gazdaságba történő továbbgyűrűzésével. A Dell által a tartományban meghonosított irányítási és gyártási eljárásokban gyökerező tudástranszfer eredményeképpen korszerűbb operatív, pénzügyi, műszaki, logisztikai (48) és ügyfélkezelési ismeretek fognak elterjedni a régióban, ahogy az Limerickben történt. A Dell emellett széles körű képzési lehetőségeket kínál alkalmazottainak (49). A projekt valószínűleg hozzájárul majd az információs és kommunikációs technikákkal (ICT) kapcsolatos ismeretek megjelenéséhez és elterjedéséhez, illetve egy, a limerickihez hasonló, sokrétű (operatív, pénzügyi, műszaki és ügyfélkezelési ismereteket használó) központ kiépítéséhez.
-
Multiplikátorhatás: A Dell megjelenése, a helyi gazdaság eredménye és a beáramló tőke növekedésével elősegíti az életszínvonal növekedését Łódź tartományban. A Dell beruházásában rejlő multiplikátorhatás mértékét illetően a lengyel hatóságok a Dell által készített azon tanulmányra hivatkoznak, amely az USA-ban eszközölt hasonló beruházás hatásait elemzi. A tanulmány (50) szerint minden egyes Dell által létrehozott munkahely után átlagban két másik munkahely jön létre helyi szinten, és további 2,5 munkahely teremtődik az USA más régiójában. Ez alapján a Dell által becsült 17,3 millió EUR-s éves bérlista várhatóan további 13 millió EUR-s összeget teremt új munkahelyek létrehozására Łódź tartományban, és évi 9,5 millió EUR-t Lengyelország egészében.
(157)
A versenytárs aggályait fejezi ki a közvetett munkahelyek létrejöttével kapcsolatban. Azzal érvel, hogy a kísérő beruházók ahelyett, hogy kiterjesztenék termelési kapacitásaikat, inkább a Lengyelországban már meglévő létesítményeik kihasználását fogják növelni. A versenytárs emellett úgy gondolja, hogy a közvetett beruházások mértékét túlértékelik, és hogy a Dell jelenléte csak korlátozott előnyöket fog eredményezni a tartományban.
(158)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok tájékoztatást adtak a támogatás céljáról, és a beruházási projekt regionális fejlődésre, oktatásra, tudástranszferre, potenciális multiplikátorhatására, valamint közvetlen és közvetett munkahelyteremtésre gyakorolt hatásairól.
(159)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lengyel hatóságok elegendő információt nyújtottak be annak igazolására, hogy a projekt hozzá fog járulni Łódź tartomány gazdasági fejlődéséhez.
(160)
A Bizottság véleménye szerint a versenytárs észrevételei megalapozatlanok, és ezért azokat nem lehet figyelembe venni.
(161)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a beruházás valószínűsíthetően összességében pozitív módon hozzájárul Łódź tartomány gazdasági fejlődéséhez, és elősegíti a regionális fejlődés tekintetében kitűzött célkitűzés megvalósítását.
6.7.1.2. A támogatási eszköz megfelelősége
(162)
Az útmutatásról szóló közlemény 17. és 18. bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az induló beruházási támogatás formájában nyújtott állami támogatás mellett más eszközök is rendelkezésre állnak a piaci hiányosságok kezelésére és a gazdasági fejlődés előmozdítására a hátrányos helyzetű régiókban. A támogatások abban az esetben minősülnek megfelelő eszköznek, ha más szakpolitikai lehetőségekhez képest az adott támogatás különleges előnyöket kínál. Az útmutatásról szóló közlemény 18. bekezdése szerint, „azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél a tagállam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz - úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás - használatának előnyei.”
(163)
A 2009. február 18-i beadványukban a lengyel hatóságok részletesen elmagyarázták, hogy a Dell Poland által eszközölt łódźi beruházáshoz hasonló, regionális előnyökkel járó nagy projektek számára nyújtott állami támogatás volt (a már végrehajtott általános intézkedések mellett) az egyetlen megfelelő eszköz arra, hogy a tartomány gazdasági problémáit kezelni tudják.
(164)
Az LECG által készített tanulmányra hivatkozva a lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy a gazdasági fejlődés nemzeti és regionális szinten történő előmozdítását célzó általános intézkedések, az alapvető infrastruktúrát és termelési faktorokat érintő, különösen a strukturális alapok bevonásával eszközölt beruházások ellenére, Lengyelország általában és különösen Łódź tartomány továbbra is jelentős regionális eltérésekkel küzd. A tanulmányban közölt adatok különösen kimutatják, hogy Łódź tartományban az egy főre jutó GDP elmarad az országos átlagtól, míg a munkanélküliség az országos átlagnál magasabb, és a hosszú távú munkanélküliség mutatói is magasabbak, mint Lengyelországban általában. A tartományban az átlagos munkabér szintén elmarad az országos átlagtól. Ezenkívül, a Łódź tartomány és Lengyelország egésze között a munkabérek tekintetében fennálló szakadék a 2004 és 2007 közötti időszakban tovább szélesedett.
(165)
A lengyel hatóságok kiemelik azt is, hogy a Lengyelországba irányuló beruházások ösztönzését célzó országos szinten végrehajtott általános intézkedések a külföldi működőtőke-beruházásokra láthatóan csak mérsékelt hatást gyakoroltak. A tanulmányban közölt adatok szerint, a Közösséghez 2004-ben csatlakozott többi tagállam közül Lengyelországban a legalacsonyabb a GDP százalékában kifejezett külföldi működőtőke-beruházások mértéke.
(166)
A lengyel hatóságok úgy gondolják, hogy Łódź tartomány viszonylagos alulfejlettsége arra utal, hogy a tartományban több célzott beavatkozásra van szükség. A lengyel hatóságok megjegyzik e tekintetben, hogy a nagyberuházások, a munkaerőpiacra gyakorolt pozitív hatások, illetve az infrastrukturális fejlesztések előmozdítása révén gyakran további beruházásokat ösztönöznek a gazdasági tevékenység klaszterizálása és annak hatásain keresztül (ágazati koncentráció, közvetett növekedés, technológiai és tudástranszfer). A nagyberuházások állami támogatása tehát a regionális fejlődés erősítésének hatékony eszköze lehet.
(167)
A versenytárs megjegyzi, hogy mivel a támogatást nem egy program keretében, hanem ad hoc támogatásként nyújtják, Lengyelország nem köteles azt azonos feltételekkel a szektor valamennyi gazdasági szereplője számára elérhetővé tenni. A versenytárs hozzáfűzi, hogy elvben ugyan hasonló támogatást a Dell versenytársainak is fel lehet ajánlani, de kétli, hogy a jelenlegi gazdasági körülmények között egy 50 millió EUR feletti támogatás egy másik számítógépgyártó számára is elérhető lenne.
(168)
A versenytárs rámutat arra, hogy az RTI 10. pontja szerint ad hoc támogatás csak kivételes esetben adható. A versenytárs úgy véli, hogy ad hoc támogatás alkalmazása nem indokolt és nem megfelelő, mivel az egy olyan piacon növeli egy vállalat piaci erejét, ahol az már addig is jelentős részesedéssel bírt kínálati oldalról, nevezetesen a szerverek tekintetében, és amely piac hanyatlik, különösen az asztali számítógépek tekintetében.
(169)
A lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy a versenytárs észrevételei nem utalnak arra, hogy Łódź tartomány gazdasági problémáit lehetne kezelni más módon is, mint egy nagyberuházási projekt állami támogatásával. A lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a versenytárs észrevételeiben csak azt kifogásolja, hogy hasonló támogatáshoz más gazdasági szereplők nem juthatnak hozzá. A lengyel hatóságok véleménye szerint ez a megállapítás az RTI-ben meghatározott megfelelőség koncepciójának félreértésén alapul, amely előírja a Bizottság számára annak elemzését, hogy a támogatás célkitűzését el lehet-e érni más eszközökkel. A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a versenytárs ezzel kapcsolatban nem tett semmilyen utalást.
(170)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok érvelésüket a támogatási eszköz megfelelősége tekintetében a Lengyelország nemzeti és regionális szintű gazdasági fejlődését befolyásoló tényezők makrogazdasági elemzésére alapozzák. Utalnak arra, hogy mivel Lengyelország általában, Łódź tartomány pedig különösen hátrányos helyzetben lévő térség, a Lengyelország egészén végrehajtott általános intézkedések (szemben a nagyberuházási projektek ad hoc támogatásával meghatározott tartományokban) csak mérsékelten ösztönözték a külföldi működőtőke-beruházások mértékének növekedését, és hogy Lengyelország továbbra is súlyos regionális eltérésekkel küzd. A lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy Łódź tartomány egyike azoknak a régióknak, ahol az egy főre jutó GDP a legalacsonyabb, a munkanélküliség a legmagasabb, és ahol a havi bruttó munkabérek átlaga a legalacsonyabb. A lengyel hatóságok végül kijelentik, hogy mivel a piaci hiányosságok megakadályozzák a piac normál működését, a nagyberuházási projektek állami támogatása hatékony eszköz a regionális fejlődésre az ágazati tevékenységek koncentrálódásával és a klaszterálással, illetve ezek kapcsolódó hatásaival (tőkevonzás, továbbgyűrűző hatások, közvetett növekedés).
(171)
Lengyelország észrevételeivel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok átfogó gazdasági bizonyítékkal szolgáltak annak igazolására, hogy a Dell Poland által kezdett projekthez hasonló regionális hatású nagyberuházások állami támogatása megfelelő eszköz Łódź tartomány gazdasági problémáinak kezelésére (a már végrehajtott általános intézkedések mellett).
(172)
A versenytárs észrevételeivel kapcsolatban a Bizottság kiemeli, hogy - az adókedvezmény formájában nyújtott támogatás kivételével, amely támogatást az elszámolható költségekre a hatóságok általi mérlegelés nélkül, automatikusan nyújtják - a tagállamok nem kötelesek a támogatást valamennyi szektorban tevékenykedő gazdasági szereplő számára azonos feltételek mellett elérhetővé tenni, sem a jóváhagyott, sem a meglévő támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén. A Bizottság emellett rámutat arra, hogy, amíg az egyedi ad hoc támogatások esetében a célját és hatásait igazolni kell, ez a követelmény nem vonatkozik a támogatási eszköz megfelelőségére, amely azt hivatott jelezni, hogy szükséges-e az adott támogatás az általános szakpolitikai intézkedések mellett, tekintet nélkül az adott intézkedés jellegére.
(173)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett támogatás megfelelő eszköznek minősül a támogatás céljának megvalósítására.
6.7.1.3. Ösztönző hatás
(174)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában (a 108. pontban) a Bizottság, az útmutatásról szóló közlemény 19-28. bekezdésében meghatározottaknak megfelelően, a támogatás ösztönző hatásának felmérése érdekében bizonyítékot keresett arra vonatkozóan, hogy a támogatás befolyásolta-e, és ha igen, akkor milyen mértékben befolyásolta a vállalat gazdasági döntéseit.
(175)
Az útmutatásról szóló közlemény 22. bekezdése az említett ösztönző hatás bizonyítására két lehetséges forgatókönyvet említ. Az első forgatókönyv szerint „a támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem jövedelmező beruházásra kerülhet sor a támogatott régióban”. A második forgatókönyv szerint „a támogatás arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket”.
(176)
Az útmutatásról szóló közlemény 23. bekezdése meghatározza, hogy „a tagállamnak bizonyítania kell a Bizottság felé, hogy a támogatás ösztönző hatást gyakorol”, „konkretizálnia kell, hogy melyik forgatókönyv valósul meg” és „ismertetnie kell […] az ellenkező esetet is”.
(177)
A lengyel hatóságok a támogatás ösztönző hatásával és arányosságával kapcsolatos információkat bocsátottak rendelkezésre. 2009. február 18-i beadványukban a lengyel hatóságok különösen azt emelték ki, hogy 2005 és 2006 között a Dell meghatározta a projekt azon jellemzőit, amelyek az előre jelzett igényeknek való megfelelés szempontjából szükségesek, és úgy döntött, hogy a projektet a helyszíntől függetlenül végrehajtják. Ezért nincs értelme azt vizsgálni, mint ahogy azt az első forgatókönyv előírja, hogy a beruházást végrehajtották volna vagy sem.
(178)
Az útmutatásról szóló közlemény 25. bekezdése tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás esetében a második forgatókönyv valósul meg. Ezért bizonyítani kell, hogy a támogatás hatásai a támogatott régióban kiválasztott helyszínen kedvezőbbek, mint egy másik régióban (amely a másik forgatókönyv szerint feltételezhetően nem részesül támogatásban).
(179)
2009. február 18-i beadványukban a lengyel hatóságok megjegyzik, hogy a projekt helyszínének megválasztása érdekében a Dell több lehetséges helyszín tekintetében elemezte és összehasonlította a betelepülés költségeit és előnyeit, és - ennek eredményeként - két lehetséges helyszínt határoztak meg a beruházási projekt számára, nevezetesen a Lengyelországban található Łódź-t és a Szlovákiában található Nyitrát (51).
(180)
2006 tavaszán a Dell egy elemzést készített (ezt a lengyel hatóságok egy bizalmasan kezelendő vállalati dokumentum formájában mutatták be), amelyben azonosították és megvizsgálták azokat a költségtényezőket, amelyek a két lehetséges helyszín előnyeinek összehasonlító elemzése során az alapvető különbségek meghatározásában szerepet játszanak, ezek a következők: […]. (52) A dokumentum a projekt tekintetében figyelembe vett két helyszínre való betelepülés jelenértéken számított nettó költségei közötti különbségekre vonatkozó kvantitatív összehasonlító elemzést is tartalmazott. (53)
(181)
E dokumentum alapján az LECG tanácsadó cég elemzést készített a projekt tekintetében figyelembe vett két helyszínre való betelepülés eltérő, jelenértéken számított nettó költségterheiről. A másik megoldással kapcsolatban az LECG tanulmánya kimutatja, hogy a […] és […] tekintetében a Nyitra régió helyett Łódź tartományba való betelepülés esetén kimutatható hátrányokat, a […] és […] tekintetében a łódźi helyszínre való betelepülés esetén mérhető előnyök nem ellensúlyozzák. A 2007-2018 közötti időszakra vonatkozó nettó jelenérték szerinti elemzés arra a következtetésre jut, hogy egészében véve, támogatás nélkül (sem Łódźban sem Nyitrán), a Dell számára előnyösebb lett volna a projektet Łódź helyett Nyitrán megvalósítani (lásd az alábbi táblázatot).
Költségteher eltérése jelenértéken Łódź és Nyitra között
(ezer EUR-ban)
Kategória/cash-flow
Nettó jelenérték az 1-12. évben
[…] Łódź esetében
[…]
[…] Łódź esetében
[…]
[…] Łódź esetében
[…]
[…] Łódź esetében
[…]
Łódź tartomány esetében felmerülő összes hátrány nettó jelenértéken (állami támogatás nélkül)
-40 360
Megjegyzés: Az összes cash-flow értékeléséhez, beleértve a támogatással kapcsolatos cash-flow-t is, alkalmazott diszkontálási faktor, a Dell általi beruházási projekteknél általában használt […] % tőkeköltség súlyozott átlaga (WACC). Az átváltásokhoz a 2006 szeptemberében (a Dell és a lengyel kormány között létrejött egyetértési megállapodás időpontjában) érvényes átváltási árfolyamot használták.
Forrás: Az LECG számításai a Dell által rendelkezésre bocsátott adatok alapján.
(182)
A lengyel hatóságok megállapítják, hogy a Dell a projekt két lehetséges helyszínének összehasonlítására nem készített több hivatalos dokumentumot. A Dellnek nem volt szüksége ilyen dokumentumok elkészítésére, mivel döntéshozatali folyamata a helyszín kiválasztásával megbízott csoport igazgatótanácsnak küldött ajánlásain alapult. A helyszín kiválasztásával megbízott csoport, a helyszíni látogatásokat és a hatóságokkal az állami támogatási csomagról folytatott tárgyalásokat követően alaposan kiértékelt minden lehetséges helyszínt, majd ajánlásokat nyújtott be az igazgatótanácsnak a végső döntés meghozatalára.
(183)
A lengyel hatóságok kijelentik, hogy a szándéknyilatkozatnak minősülő egyetértési megállapodás a legutóbbi dokumentum, amely megerősítette a Dell döntését, hogy az egyeztetett feltételek mellett és különösen a tervezett állami támogatási csomagra tekintettel, Lengyelországban hajtja végre beruházását.
(184)
A lengyel hatóságok megállapítják, hogy a beruházás feltételei és különösen a támogatás hosszan tartó tárgyalások tárgyát képezte a Dell és a lengyel kormányt képviselő különböző intézmények között (amelyet a Polish Information and Foreign Investment Agency (Lengyel Információs és Külföldi Beruházásügyi Hivatal vezetett)). Az első megbeszélésekre 2005 áprilisában került sor, amelyet számos lengyelországi helyszín meglátogatása követett. A támogatás nyújtására vonatkozó előzetes ajánlatot 2005 végén közölték a Dell-lel. Az egyetértési megállapodás megszövegezéséről folyó tárgyalások 2006 májusától 2006. július végéig tartottak, amikor is a felek megállapodásra jutottak egy ideiglenes szövegről. 2006 augusztusában néhány módosítást hajtottak végre, majd a dokumentumot végül is 2006. szeptember 19-én írták alá a felek, amellyel a Dell megerősítette a lengyelországi beruházásra vonatkozó döntését.
(185)
A lengyel hatóságok rendelkezésre bocsátották a Dell egyik belső, az igazgatótanácsnak szánt dokumentumának másolatát, amely megerősíti a łódźi beruházásra vonatkozó döntést. A dokumentumok 2006. szeptember 6-ára datálódnak, amikorra az egyetértési megállapodás szövegét már elfogadták a felek.
(186)
A versenytárs kijelenti, hogy a támogatásnak semmilyen igazi ösztönző hatása nincs, és meggyőződése szerint a Dell nem tudta igazolni, hogy igazából a támogatás ösztönözte magatartása megváltoztatására akkor, amikor Lengyelország meghozta a beruházás támogatásáról szóló eredeti döntését. A versenytárs kijelenti, hogy Lengyelország központi földrajzi elhelyezkedésével és a rendelkezésre álló stabil munkaerejével igen sikeresen vonzotta az országba a külföldi működőtőke-beruházásokat, és hogy ezért a Dell olyan racionális gazdasági meggondolásokat követett, amelyeket az állami támogatás nélkül is folytatott volna. A versenytárs megemlíti, hogy 2007 utolsó negyedéve óta a netbook számítógépek megjelenésével jelentős mértékben megváltoztak a piaci feltételek, amely hátrányosan érintette a Dell asztali számítógépek, notebook számítógépek és szerverek gyártását célzó beruházásának gazdasági logikáját.
(187)
A 2009. április 22-i válaszlevelükben a lengyel hatóságok rámutatnak arra, hogy részletes gazdasági bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy milyen ösztönző hatást gyakorolt a támogatás a Dell azon 2006-os döntésében, hogy üzemét Łódź tartományban építi meg. Kijelentik, hogy a versenytárs több ponton ellentmond saját magának: először azt állítja, hogy a Dell a támogatás nélkül is Lengyelországban hajtotta volna végre beruházását, de aztán később azt mondja, hogy a jelenlegi megváltozott piaci feltételek mellett a Dell valószínűleg már nem építené meg az üzemet. A lengyel hatóságok utalnak arra is, hogy a versenytárs beadványa nem említi meg, hogy egy 2006-ban eldöntött beruházás ösztönző hatásának vizsgálatában milyen szerepet játszanak a jelenlegi piaci feltételek.
(188)
A lengyel hatóságok kiemelik, hogy a versenytárs egyik észrevétele sem releváns a támogatás ösztönző hatásának vizsgálata szempontjából. A lengyel hatóságok szerint az egyetlen releváns kérdés az, hogy a beruházást a támogatás megítélése nélkül más helyszínen hajtották volna-e végre.
(189)
A versenytárs észrevételeivel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy azok nem relevánsak az ösztönző hatás második forgatókönyv szerinti értékelése szempontjából, amelynek értelmében a támogatás hatásait abból a szempontból kell vizsgálni, hogy a támogatott régióban található helyszínre való betelepülés egy másik régióban lévő helyszín megválasztásához képest jár-e előnyökkel. A piaci feltételek későbbi megváltozásával kapcsolatban tett észrevételek sem relevánsak egy korábban eldöntött beruházás értékelése szempontjából.
(190)
Az útmutatásról szóló közlemény 23. bekezdése tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok (a (183)-(185) preambulumbekezdésekben közöltek alapján) egyértelműen bizonyították, hogy a támogatás tényleges hatással volt a beruházás helyszínének kiválasztásában, mivel a Dell azon döntését, miszerint a beruházást Łódźban hajtja végre, csak azt követően hozták meg, hogy a vállalat megállapodást kötött a lengyel hatóságokkal a támogatás feltételeiről, amelyek gazdasági és pénzügyi vonatkozásban befolyásolják a projekt adott helyszínen történő megvalósítását.
(191)
Az útmutatásra vonatkozó közlemény 25. pontja tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás ösztönző hatására vonatkozóan a lengyel hatóságok bizonyítékkal szolgáltak a rendelkezésre bocsátott vállalati dokumentumokban, és abban a tanulmányban, amely azt mutatja, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más régióba való település azonos adataival (Nyitra, Szlovákia). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lengyel hatóságok által bemutatott összehasonlító forgatókönyv reális.
(192)
A lengyel hatóságok jelzik, hogy a projekt Łódźba való telepítésére vonatkozó döntés azután született meg, hogy a lengyel kormány meghozta döntését a Dell számára nyújtandó támogatásról, amivel ellensúlyozza a Łódźba való telepítéssel járó gazdasági hiányosságokat, valamint az ebben az időben egy másik helyszín kiválasztásához kapcsolódó hátrányokat és költségeket. Az útmutatásról szóló közlemény 21. és 28. bekezdése tekintetében a Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás szerepet játszott a kedvezményezett vállalat magatartásának megváltozásában, és hogy a beruházás a támogatás nélkül nem jött volna létre Łódź tartományban.
(193)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás ösztönzőleg hatott a Dell vállalat azon döntésének meghozatalában, hogy az új gyártóüzemét Łódźba telepíti, azáltal, hogy ellensúlyozza a más tervezett helyszínekhez képest kedvezőtlenebb beruházási feltételeket, és hogy a támogatás nélkül a beruházás valószínűleg máshol valósult volna meg.
6.7.1.4. A támogatás arányossága
(194)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság bizonyítékot keresett arra vonatkozóan, hogy a támogatás következtében a beruházás megtérülése összhangban áll-e a Dell által más beruházási projektnél kalkulált normál megtérülési rátájával, a vállalkozás tőkeköltségeinek teljességével vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérüléssel.
(195)
Az útmutatásról szóló közlemény második forgatókönyve esetében a támogatás akkor minősül arányosnak, ha az egyenlő a kedvezményezettnek a támogatott régióban történő beruházásához kapcsolódó nettó költségei és az egyéb régiókban történő beruházás nettó költségei közötti különbséggel.
(196)
A Bizottság megállapítja, hogy az ösztönző hatás elemzésére vonatkozóan rendelkezésre bocsátott adatok (lásd az alábbi táblázatot) azt jelzik, hogy a támogatás nettó jelenértéke nem haladja meg a Łódźban történő beruházással kapcsolatos teljes hátrány nettó jelenértékét (teljes költségkülönbség a támogatás nélkül).
A költségkülönbség összehasonlítása Łódź és Nyitra, illetve a támogatási összeg között
(ezer EUR-ban)
Łódź tartomány esetében felmerülő összes hátrány nettó jelenértéken (állami támogatás nélkül)
-40 360
A lengyel hatóságok által nyújtott támogatás nettó jelenértéke
39 432
Łódź tartomány esetében felmerülő összes előny nettó jelenértéken (állami támogatással)
- 927
Megjegyzések: Az összes cash-flow értékeléséhez, beleértve a támogatással kapcsolatos cash-flow-t is, alkalmazott diszkontálási faktor, a Dell általi beruházási projekteknél általában használt […] % tőkeköltség súlyozott átlaga (WACC). Az átváltásokhoz a 2006 szeptemberében (a Dell és a lengyel kormány között létrejött egyetértési megállapodás időpontjában) érvényes átváltási árfolyamot használták.
Forrás: Az LECG számításai a Dell által rendelkezésre bocsátott adatok alapján.
(197)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás arra az összegre korlátozódik, amely ahhoz szükséges, hogy ellensúlyozza a Łódźban történő beruházás más helyszínhez képest felmerülő nettó többletköltségeit.
6.7.2. A támogatás negatív hatásai
(198)
A Bizottság megállapítja, hogy az útmutatásról szóló közlemény 40. bekezdése szerint „ha azonban a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének”.
6.7.2.1. A magánbefektetések kiszorítása
(199)
Lengyelország és a meg nem nevezett érdekelt fél észrevételeket nyújtott be az útmutatásról szóló közleményben a magánbefektetések kiszorítására vonatkozóan meghatározott két alkritérium, nevezetesen a piaci befolyás létrejötte és a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása és fenntartása tekintetében.
(200)
A magánbefektetések kiszorítása tekintetében a lengyel hatóságok véleménye szerint nem valószínű, hogy a versenytársak a beruházási projektre saját beruházásaik csökkentésével fognak reagálni. Ők is azon a véleményen vannak, hogy a beruházási projekt nem eredményezi piaci befolyás kialakulását vagy fenntartását, illetve nem hatékony piaci struktúrák fenntartását.
(201)
A meg nem nevezett érdekelt fél azzal érvel, hogy a Dell jelentős piaci befolyással rendelkezik, amelyet a támogatás csak erősíteni fog. A versenytárs szerint a Dell arra használhatja fel a támogatást, hogy jelentős másodlagos előnyökre tegyen szert, és minimális költséggel nagyobb kapacitást érjen el. A versenytárs megállapítja továbbá, hogy a támogatás nem fordítható kapacitás növelésére egy hanyatló piacon (asztali számítógépek).
(202)
A piaci befolyást illetően a Bizottság úgy véli, hogy mivel a támogatás esetében a második forgatókönyv érvényesül, és tekintettel arra, hogy - a fentebb említetteknek megfelelően - a beruházási projekt mindenképpen megvalósult volna, a részletes vizsgálat részeként nem kell figyelembe a támogatás azon hatásait, amelyek a piaci befolyás növelése terén mutatkozhatnak, mivel ilyen piaci befolyás a beruházás helyszínétől függetlenül fennállhat, és azt nem befolyásolná a támogatás. A Bizottság álláspontja szerint ezért ebben az esetben nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a kedvezményezett piaci befolyása a támogatás hatására növekedett meg.
(203)
Hasonlóképpen, a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása és fenntartása tekintetében, az arra utaló - fentebb említett - jelekből, hogy a beruházási projekt a termelési kapacitás jelentős növekedéséhez vezethet, a Bizottság álláspontja szerint nem következik, hogy a támogatás valószínűleg kiszorítja a magánbefektetéseket, mivel a második forgatókönyv versenyt akadályozó tényezőkkel kapcsolatos elmélete szerint az igazi kérdés nem az, hogy a versenytársakat érintheti-e a beruházás, hanem inkább az, hogy a támogatás hatással van-e a helyszín megválasztására.
(204)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nyújtása nem ad okot aggodalomra a magánbefektetések kiszorítása tekintetében.
6.7.2.2. A kereskedelemre gyakorolt negatív hatások
(205)
A magánbefektetések kiszorítása következtében kialakuló lehetséges negatív hatások mellett az útmutatásról szóló közlemény megemlíti azokat a kereskedelemre és helyszínre gyakorolt lehetséges negatív hatásokat is, amelyek kapcsolatba hozhatók a nagyberuházási projektek részére nyújtott támogatással.
(206)
A beruházás kereskedelemre gyakorolt hatásának meghatározásához mindenek előtt azt kell megvizsgálni, hogy a támogatás eredményezheti-e azt, hogy az egyik régióban meglévő tevékenység, egy újabb gazdasági tevékenység kialakulása következtében egy másik régióba települ át. Gazdasági tevékenység áttelepülése esetén a gazdasági tevékenység-vesztésben érintett régióra vonatkozó negatív hatásokat (meglévő helyszíneken vagy azon a helyszínen, ahová a beruházás a támogatás nélkül települt volna) figyelembe kell venni a mérlegelési vizsgálat során.
(207)
Az útmutatásról szóló közlemény 50. bekezdése szerint „az ezen útmutatás tárgyát képező nagyberuházási projektek értékelésekor a Bizottságnak minden információra szüksége van annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e a Közösségen belüli meglévő helyszíneken”.
(208)
A lengyel hatóságok szerint a Dell azon döntései, hogy új gyártóüzemét Łódźba telepíti, illetve hogy a Limerickben meglévő gyártóüzemében csökkenti a termelést, nem függenek össze. A lengyel hatóságok megemlítik, hogy a Limerickben folytatott gyártó tevékenységek csökkentésére, majd később a limericki üzem bezárásával a tevékenységek beszüntetésére vonatkozó döntés 2008 végén, több mint két évvel a Łódźban történő beruházási projekt megindításáról szóló döntés elfogadása után született meg, és a globális gazdasági eredmények gyors romlását tükrözi.
(209)
A lengyel hatóságok megállapítják, hogy a limericki gyártóüzem bezárása, amelyet 2009 januárjában jelentettek be, várhatóan 1 900 munkahely megszűnését eredményezi 2009 áprilisa és 2010 januárja között. A lengyel hatóságok jelzik azonban, hogy a Dell bizonyos üzleti tevékenységeket továbbra is fenntart Limerickben. Pontosabban több mint 900 alkalmazott továbbra is alkalmazásban marad a limericki üzemben, amely a továbbiakban a gyártási műveletek koordinálását végzi és logisztikai, illetve szállítási lánccal kapcsolatos tevékenységeket lát majd el számos területen, többek között a termékfejlesztés, tervezés és beszerzés területén. A lengyel hatóságok jelzik továbbá, hogy a Dell a többi írországi telepén továbbra is fontos tevékenységeket tart fenn és hoz létre.
(210)
A versenytárs nem adott be egyetlen észrevételt sem a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásokkal kapcsolatban (abban az kontextusban, ahogy az az útmutatásról szóló közleményben szerepel).
(211)
A hivatalos vizsgálati eljárás során kapott információk és különösen azon adatok alapján, miszerint a Dell a támogatás nélkül is végrehajtotta volna az új beruházást (2. forgatókönyv), a Bizottság megállapítja, hogy nincs arra utaló jel, hogy a Dell-csoporthoz tartozó helyszíneken kívül, a Közösségen belül máshol is munkahelyek szűnnének meg, ahogy az fentebb már említésre került. (54)
(212)
A Bizottság arra a következtetése jut, hogy a Dell limericki üzemében nemrég bejelentett munkahely-megszűnésekre nem a támogatás következményeképpen került sor. A (193) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően, az új kapacitásba történő beruházás a támogatás elmaradása nélkül is megvalósult volna, csak nem Łódźban (Lengyelországban), hanem Nyitrán (Szlovákiában). Tekintettel arra, hogy a támogatás hatására nem a beruházásra vonatkozó döntés maga, pusztán a beruházás helyszíne változott meg (Nyitráról Łódźba), nem állja meg a helyét az a megállapítás, hogy a támogatás hátrányosan érintette a limericki helyszínt. A Bizottság emellett felhívja a figyelmet a lengyel hatóságok azon érvelésére, hogy a limericki üzem bezárásával az ott folyó tevékenységek beszüntetésére vonatkozó döntés nem áll összefüggésben a Dell azon döntésével, hogy a beruházási projektet Łódźba telepíti.
(213)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dell-csoportnak az írországi gyártóüzem bezárására vonatkozó döntése hatására megszűnt munkahelyeket nem lehet a lengyel hatóságok által nyújtott támogatás következményének tekinteni. Ennek megfelelően és egyéb megfontolásokra való tekintet nélkül (55), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az említett munkahelyek megszűnése nem a támogatás eredménye.
6.8. Mérlegelés
(214)
Miután megállapította, hogy a támogatás ösztönzőként hatott a beruházás érintett régióban történő megvalósítására, a Bizottságnak mérlegelnie kell a támogatás pozitív és negatív hatásait.
(215)
Az útmutatásról szóló közlemény 53. bekezdésének megfelelően, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság - magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna, akkor ez negatív elemként kerülne megítélésre az átfogó mérlegelés során, amelyet valószínűleg nem ellensúlyoznának a pozitív elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. A Bizottság álláspontja szerint azonban a Közösségen belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban helyezkedik el.
(216)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok által nyújtott támogatás nélkül a beruházás egy másik helyszínen valósult volna meg (ebben az esetben Nyitrán, Szlovákiában). Az útmutatásról szóló közlemény 53. bekezdésével összhangban azonban a Bizottság úgy véli, hogy „a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló - azaz a célkitűzésre, a megfelelőségre és az ösztönző hatásra vonatkozó »pozitív hatások« követelménye mellett, az arányossági tesztet is teljesítő - regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat”.
(217)
A szóban forgó ügy kapcsán a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás maximális intenzitása Západné Slovenskónál (Nyitra térsége) 40 % BTE (56), míg Łódź tartományban 50 %. A támogatás maximális intenzitásában jelentkező különbség azt tükrözi, hogy - a 2000 és 2002 közötti időszakra vonatkozó vásárlóerő-egyenértéken mért adatok alapján - az EU-25-re vetített egy főre jutó átlagos GDP 45,42 % Západné Slovensko esetében és 41,45 % Łódź tartomány esetében.
(218)
Łódź tartomány ezért az RTI és az útmutatásról szóló közlemény alkalmazásában Západné Slovenskonál kedvezőtlenebb helyzetű régiónak minősül. Ez azt jelenti, hogy a beruházás Łódź tartományba vonzásának a Közösségen belüli kohézióra gyakorolt jótékony hatása nagyobb, mint annak negatív hatásai, hogy a beruházás nem Západné Slovenskóban valósul meg.
(219)
A regionális hiányosságok mértékében mutatkozó különbségek mellett más mutatók is azt támasztják alá, hogy a támogatási intézkedés valószínűleg javítani fogja a Közösségen belüli kohéziót.
(220)
A Bizottság megállapítja, hogy 2006-ban (a projekt Łódźban történő megvalósítására vonatkozó döntés megszületésekor) az EU-25 átlagához viszonyított egy főre jutó GDP Západné Slovensko esetében (62,8 %) magasabb volt, mint Łódź tartományban (48 %) (57). Bár 2002 óta Západné Slovenskóban és Łódź tartományban egyaránt nőtt az egy főre jutó GDP, a növekedés mértéke a szlovák területen jóval magasabb volt. Más szóval, a két régió életszínvonala közötti különbség az évek során tovább nőtt.
(221)
Ezenkívül, 2006-ban a munkanélküliség mértéke Západné Slovenskóban 9,19 %, Łódź tartományban 17,48 % volt (58), ami Západné Slovensko esetében magasabb relatív munkaerő-keresletet és kedvezőbb munkaerő-piaci feltételeket jelez (59). Továbbá 2001-2005 között a munkanélküliség ebben a régióban nagyobb mértékben csökkent (mintegy 6 %-kal), mint Łódź tartományban (csak 2,4 %).
(222)
A többi mutató is különbséget jelez. A lengyel hatóságok példaként arra hivatkoznak, hogy az úgynevezett „szegénység általi fenyegetettség mértéke” szerint Lengyelország és Szlovákia között súlyos szakadék tátong (60). A 2006-ra vonatkozó adatok szerint a szegénység mértéke Szlovákiában 11,7 % volt, amely nem éri el az európai átlagot. Lengyelországban viszont ez az arány 19,1 %, amely a közösségi átlag fölé emeli az országot (61).
(223)
További összehasonlítást engednek tenni a migráció mértékére vonatkozó statisztikák, amelyeket a regionális fejlődés mutatóinak is lehet tekinteni, mivel ezek azt mutatják, hogy egy régió milyen lehetőségeket tud az ott élőknek kínálni. A migrációs mutatók szerint Szlovákiában nettó bevándorlás, míg Lengyelország nettó értékben kivándorlás valósult meg az elmúlt években. (62) Az 1 000 főre vonatkozó nettó migrációs ráta 1995-ben, 2000-ben, 2005-ben és 2006-ban - 0,5, - 0,5, - 0,3 és - 0,9 volt Lengyelországban és 0,5, 0,3, 0,6 és 0,7 volt Szlovákiában.
(224)
Az útmutatásról szóló közlemény 54. bekezdése tekintetében a Bizottság a (211) preambulumbekezdésben ismertetett indokokra hivatkozva megállapítja, hogy a támogatás eredményeként a Közösségben található meglévő helyszíneken olyan jelentős munkahelyvesztés nem fog bekövetkezni, amely egyéb esetben középtávon nem történne meg.
(225)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy mivel a támogatás a kiválasztott helyszínen történő beruházásához kapcsolódó nettó költségek és egy fejlettebb régióban található másik helyszín nettó költségei közötti különbség tekintetében arányosnak minősül, a támogatás célja és megfelelősége tekintetében jelentkező - fent leírtak szerinti - pozitív hatásai meghaladják a másik helyszínen a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások mértékét.
(226)
Az RTI 68. pontjával összhangban, és az útmutatásról szóló közvélemény alapján elvégzett részletes vizsgálatra figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatási intézkedés előnyei meghaladják a piac torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt negatív hatásának mértékét.
7. KÖVETKEZTETÉS
(227)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dell Poland részére nyújtandó javasolt regionális beruházási támogatás megfelel minden olyan, az RTI-ben és az útmutatásról szóló közleményben meghatározott feltételnek, amely szükséges ahhoz, hogy a támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Lengyelország által a Dell Poland vállalatnak nyújtani kívánt, folyó áron 216 365 000 PLN összegű és 27,81 % bruttó támogatási egyenértékű maximális támogatási intenzitással rendelkező állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.
(2) Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás végrehajtása ennek megfelelően engedélyezett.
2. cikk
A lengyel hatóságok részletes zárójelentést nyújtanak be a Bizottsághoz, amely tartalmazza a kifizetett támogatási összegekre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden olyan más beruházási projektre vonatkozó információt, amelyet ugyanazon létesítményben vagy üzemben indítottak a bejelentett fizetési menetrend alapján a támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 23-án.