A Bizottság 1/2004/EK rendelete
(2003. december 23.)
az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjára,
e rendelet tervezetének közzétételét követően [2],
az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a Szerződés 87. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy meghatározott feltételek mellett a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás a közös piaccal összeegyeztethető, és nem tartozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(2) Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet [3] nem alkalmazandó a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalmazásával kapcsolatos tevékenységekre.
(3) A Bizottság számos határozatában alkalmazta már a Szerződés 87. és 88. cikkét a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásokra, és legutóbb a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban [4] (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatás) kifejtette ezzel kapcsolatos álláspontját. A Bizottság által az említett cikkek mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásokra történő alkalmazása során szerzett jelentős tapasztalat fényében indokolt, hogy a Bizottság - azzal a céllal, hogy biztosítsa a hatékony felügyeletet, valamint egyszerűsítse az adminisztrációt anélkül, hogy gyengítené a Bizottság által gyakorolt ellenőrzést - gyakorolja a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatáskört a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozások tekintetében is, amennyiben a Szerződés 89. cikkét az ilyen termékekre alkalmazni kell. Az agrárszektor egyedi jellemzőire figyelemmel indokolt rendeletet alkotni kizárólag az ezen ágazatban működő kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan.
(4) E rendelet nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy bejelentsék a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokat. Az ilyen bejelentéseket a Bizottság e rendelet figyelembevételével, a mezőgazdasági iránymutatások alapján értékeli. Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő bejelentések értékelésére először e rendelet figyelembevételével, majd - amennyiben az itt megállapított feltételek nem teljesülnek - a mezőgazdasági iránymutatások alapján kerül sor. Indokolt átmeneti rendelkezéseket megállapítani az e rendelet hatálybalépése előtt nyújtott olyan támogatásokra vonatkozóan, amelyeket a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt kötelezettség megsértésével elmulasztottak bejelenteni.
(5) Az elkövetkezendő évek során a mezőgazdaságnak a piac fejlődésével, a piacpolitikával és a kereskedelmi szabályokkal, a fogyasztói igényekkel és preferenciákkal, valamint a Közösség bővítésével kapcsolatosan felmerülő új körülményekhez és további változásokhoz kell alkalmazkodnia. E változások nemcsak a mezőgazdasági piacokat, hanem általában véve a vidéki térségek helyi gazdaságát is érintik. A vidékfejlesztési politikának törekednie kell a vidéki térségek versenyképességének helyreállítására és fokozására, és ennek érdekében hozzá kell járulnia e térségekben a munkahelyek megőrzéséhez és a munkahelyteremtéshez.
(6) A kis- és középvállalkozások döntő szerepet töltenek be a munkahelyteremtésben és, általánosabban véve, a társadalmi stabilitás és a gazdasági hajtóerő egyik meghatározó tényezőjeként működnek. Mindazonáltal fejlődésüket gátolhatja a piac elégtelen működése. Gyakran nehezen jutnak tőkéhez vagy hitelhez egyes pénzpiacok kockázatkerülő természete folytán, valamint azért, mert esetleg csak korlátozott biztosítékokat tudnak nyújtani. Szűkös forrásaik következtében előfordulhat, hogy e vállalkozások csak korlátozott mértékben juthatnak információhoz, nevezetesen az új technológiát és a lehetséges piacokat illetően. E megfontolásokra tekintettel az e rendelettel mentesített támogatásoknak azt a célt kell szolgálniuk, hogy elősegítsék a kis- és középvállalkozások gazdasági tevékenységeinek fejlesztését, feltéve hogy az ilyen támogatás nem gyakorol a közös érdekkel ellentétes mértékű káros hatást a kereskedelmi feltételekre. E fejlesztéseket ösztönözni és támogatni kell a meglévő szabályok egyszerűsítésével, amennyiben e szabályokat alkalmazni kell a kis- és középvállalkozásokra.
(7) A mezőgazdasági termékek Közösségen belül történő előállítását, feldolgozását és forgalmazását elsősorban a kis- és középvállalkozások végzik.
(8) Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet [5] egyedi állami támogatási szabályokat vezetett be egyes, közösségi finanszírozás nélkül nyújtott tagállami támogatásban részesülő vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozóan.
(9) E rendelettel mentesíteni kell minden olyan támogatást, amely megfelel az itt megállapított követelményeknek, továbbá valamennyi támogatási programot, feltéve hogy az azok keretében nyújtható támogatások megfelelnek e rendelet valamennyi vonatkozó követelményének. A hatékony felügyelet biztosítása és az adminisztráció egyszerűsítése érdekében - a Bizottság által gyakorolt ellenőrzés gyengítése nélkül - a támogatási programoknak és a támogatási programokon kívül nyújtott egyedi támogatásoknak tartalmazniuk kell az e rendeletre való kifejezett hivatkozást.
(10) Az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, valamint az I. mellékletben nem szereplő egyes termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban [6] meghatározott reklámtevékenységekkel kapcsolatosan felmerülő költségekre nyújtott támogatásokat ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből, és azokra továbbra is csak az említett iránymutatás vonatkozik.
(11) Annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre a támogatott ágazatban fellépő versenytorzító hatások lehető legkisebbre csökkentése és e rendelet célkitűzései között, nem mentesíthetők azon egyedi támogatások, amelyek meghaladnak egy meghatározott legnagyobb összeget, függetlenül attól, hogy az e rendelettel mentesített támogatási program keretében ítélik-e oda azokat.
(12) E rendelet nem mentesítheti az exporttámogatásokat, illetve az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatásokat. Előfordulhat, hogy az ilyen támogatások összeegyeztethetetlenek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében a szubvenciókról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás, illetve a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás alapján a Közösség által vállalt nemzetközi kötelezettségekkel. A kereskedelmi vásárokon való részvétel, vagy új, illetve meglévő termékek új piacra való bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeire nyújtott támogatás általában véve nem minősül exporttámogatásnak.
(13) Az esetlegesen versenytorzító hatással járó különbségek megszüntetése, a kis- és középvállalkozásokat érintő különböző közösségi és nemzeti szintű kezdeményezések összehangolásának elősegítése, valamint az eljárási kérdések átláthatósága és a jogbiztonság érdekében a "kis- és középvállalkozások" e rendeletben használt fogalmának meg kell egyeznie a 70/2001/EK rendeletben megállapítottal.
(14) A Bizottság kialakult gyakorlatával összhangban, és annak biztosítására, hogy a támogatások arányosak legyenek, és a szükséges összegre korlátozódjanak, a küszöbértékeket általános szabályként az elszámolható költségek köréhez viszonyított támogatási intenzitásban, és nem a legnagyobb támogatási összegben kell kifejezni.
(15) Annak meghatározása érdekében, hogy egy adott támogatás e rendelet szerint összeegyeztethető-e a közös piaccal vagy sem, a támogatási intenzitást és így a támogatás támogatástartalom formájában kifejezett összegét kell figyelembe venni. A több részletben kifizetendő támogatás és a kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatás támogatástartalmának kiszámításához a támogatás nyújtásának időpontjában érvényes piaci kamatlábakat kell használni. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása érdekében e rendelet alkalmazásában a piaci kamatlábak tekintendők referencia-kamatlábnak, feltéve hogy kedvezményes kamatozású kölcsön esetén a kölcsönt a szokásos biztosítékok támasztják alá, és az nem jár rendkívüli kockázattal. A referencia-kamatlábakat a Bizottság időről időre objektív kritériumok alapján határozza meg, és közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint az interneten.
(16) A Bizottságnak az agrárszektorban nyújtott állami támogatások értékelésével kapcsolatosan kialakult gyakorlatával összhangban nem szükséges különbséget tenni a kisvállalkozások és a középvállalkozások között. Egyes támogatási típusok esetén indokolt meghatározni az egy kedvezményezettnek nyújtható támogatás legnagyobb összegét.
(17) A Bizottság tapasztalatának fényében a támogatások felső határát olyan szinten kell rögzíteni, amely megfelelő egyensúlyt teremt a támogatott ágazatban fellépő versenytorzító hatások lehető legkisebbre csökkentése, valamint az agrárszektorban működő kis- és középvállalkozások által folytatott gazdasági tevékenységek fejlesztésének előmozdítására irányuló célkitűzések között. A Közösség által finanszírozott támogatási intézkedésekkel fennálló koherencia érdekében a felső határokat össze kell hangolni a mezőgazdasági iránymutatásokban és az 1257/1999/EK rendeletben rögzített értékekkel.
(18) Indokolt olyan további feltételeket megállapítani, amelyeknek az e rendelettel mentesített támogatási programoknak, illetve egyedi támogatásoknak eleget kell tenniük. A beruházási támogatásban részesülő társaságoknak meg kell felelniük az életképesség követelményének, valamint az 1257/1999/EK rendelet 5. cikkében és 26. cikkének (1) bekezdésében előírt minimumszabályoknak. Számításba kell venni a közös piacszervezések alapján fennálló valamennyi termelési, illetve közösségi támogatási korlátozást. Tekintettel a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, a támogatásnak általános szabályként nem lehet kizárólag az a hatása, hogy folyamatosan vagy időről időre csökkenti a kedvezményezettet szokásosan terhelő működési költségeket, és arányosnak kell lennie azokkal a hátrányokkal, amelyeket a Közösség érdekében állónak ítélt társadalmi és gazdasági előnyök biztosítása érdekében fel kellene számolni. Az olyan egyoldalú állami támogatási intézkedések, amelyek célja egyszerűen a termelők pénzügyi helyzetének javítása, de amelyek semmilyen módon nem járulnak hozzá az ágazat fejlődéséhez, és különösen az olyan támogatás, amelynek odaítélésére kizárólag az ár, mennyiség vagy termelési egység, illetve egységnyi termelőeszköz alapján kerül sor, működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal. Továbbá az ilyen támogatás valószínűleg zavarólag hat a közös piacszervezések mechanizmusainak működésére is. Ezért indokolt egyes támogatási típusokra korlátozni e rendelet alkalmazási körét.
(19) E rendeletnek az elhelyezkedésre való tekintet nélkül mentesítenie kell a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokat. A beruházás és a munkahelyteremtés hozzájárulhat a kedvezőtlen helyzetű, valamint az 1. célkitűzés alá tartozó régiók gazdasági fejlődéséhez a Közösségen belül. Az ilyen régiókban működő kis- és középvállalkozásoknak az elhelyezkedésükből fakadó strukturális hátrányokkal és a méretükből eredő nehézségekkel egyaránt meg kell küzdeniük. Ezért indokolt, hogy a kedvezőtlen helyzetű, valamint az 1. célkitűzés alá tartozó régiókban működő kis- és középvállalkozások javára magasabb felső határokat állapítsanak meg.
(20) A célirányos beruházási támogatásokból eredő torzulások kockázatának következtében, továbbá annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők szabadon dönthessenek arról, hogy milyen termékekbe fektetnek be, az e rendelettel mentesített beruházási támogatások nem korlátozódhatnak meghatározott mezőgazdasági termékekre. Ez a feltétel nem gátolhatja az egyes tagállamokat abban, hogy kizárjanak egyes mezőgazdasági termékeket az ilyen támogatások vagy támogatási programok köréből, nevezetesen olyan esetben, ha nincsenek szokásos piaci értékesítési lehetőségek. Továbbá egyes beruházástípusokat természetükből eredően ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Egyes ágazatok esetében indokoltak lehetnek a célirányos beruházási támogatások, és ezért e támogatások mentesíthetők, amennyiben a környezet védelmével és minőségének javításával, illetve az állattartás higiéniai körülményeinek vagy az állatok jólétének javításával kapcsolatos egyedi szabályok végrehajtásának költségeire korlátozódnak. A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatban a mezőgazdasági üzem szintjén végrehajtott olyan beruházásokat, amelyek nem járnak kapacitásnövekedéssel, és amelyek elszámolható kiadásainak összege nem éri el az 1257/1999/EK rendelet 7. cikke alapján megállapított határértéket, a mezőgazdasági termékek előállításával kapcsolatos beruházásokra vonatkozó szabályok szerint kell vizsgálni. A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatban a mezőgazdasági üzem szintjén végrehajtott olyan beruházásokat, amelyek a termelési kapacitás növekedésével járnak, és/vagy amelyek elszámolható kiadásainak összege meghaladja az 1257/1999/EK rendelet 7. cikke alapján megállapított határértéket, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos beruházásokra vonatkozó szabályok szerint kell vizsgálni.
(21) Amennyiben a támogatás odaítélésére a Közösség szintjén újonnan bevezetett előírásokhoz való alkalmazkodás céljából kerül sor, a tagállamok nem hosszabbíthatják meg a mezőgazdasági termelők részére biztosított adaptációs időszakot az ilyen szabályok végrehajtásának elhalasztásával. Ezért egyértelműen meg kell állapítani azt az időpontot, amelytől az új jogszabályok már nem tekinthetők újonnan bevezetettnek.
(22) A mezőgazdasági termelőknek gyakran kínálnak kedvezményes díjszabású szolgáltatásokat a mezőgazdasági termelők által nem szabadon választható társaságok. Annak megakadályozására, hogy ilyen esetben a szolgáltató - és ne a mezőgazdasági termelő - részesüljön támogatásban, továbbá annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelő a versenyképes áron elérhető legjobb szolgáltatást kapja, általában gondoskodni kell arról, hogy az ilyen szolgáltatók kiválasztására és díjazására piaci elvek szerint kerüljön sor. Mindazonáltal egyes szolgáltatások - nevezetesen az ellenőrzések - esetében, továbbá a szolgáltatás jellegéből vagy a szolgáltatásnyújtás jogalapjából eredően előfordulhat olyan helyzet, hogy csak egyetlen szolgáltató áll rendelkezésre.
(23) A mezőgazdasággal kapcsolatos egyes tanácsi rendeletek meghatározott engedélyezési eljárást írnak elő a tagállamok által - gyakran közösségi finanszírozással egybekötve vagy annak kiegészítéseként - nyújtott támogatások kifizetésére vonatkozóan. Mindazonáltal az ilyen rendelkezések általában nem mentesítenek a Szerződés 88. cikke szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben az adott támogatás megfelel a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Mivel az említett rendeletek egyértelműen meghatározzák az ilyen támogatásokra vonatkozó feltételeket, és/vagy ezeket az intézkedéseket e rendeletek meghatározott rendelkezései szerint kell közölni a Bizottsággal, nincs szükség a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésén alapuló további külön bejelentésre annak érdekében, hogy a Bizottság elvégezhesse az ilyen jellegű intézkedések értékelését. A jogbiztonság céljából e rendeletben hivatkozni kell az említett rendelkezésekre, és ezért nem szükséges a Szerződés 88. cikke alapján bejelenteni az ilyen jellegű intézkedéseket, amennyiben előzetesen biztosítható, hogy kizárólag kis- és középvállalkozások részesülnek ilyen támogatásban.
(24) Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás minden esetben szükséges legyen és ösztönzőleg hasson egyes tevékenységek fejlesztésére, e rendelet nem mentesítheti az olyan tevékenységhez nyújtott támogatást, amelyre a kedvezményezett kizárólag piaci feltételek mellett is vállalkozna. Nem nyújtható visszamenőleges támogatás olyan tevékenységhez, amelyet a kedvezményezett már elvégzett.
(25) E rendelet nem mentesítheti az ugyanazon elszámolható költségek tekintetében más állami támogatással - a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok által odaítélt támogatásokat is ideértve - vagy az 1257/1999/EK rendelet keretében odaítélt állami támogatással vagy közösségi támogatással halmozott támogatásokat, amennyiben az így halmozott összeg meghaladja az e rendeletben meghatározott egyes küszöbértékeket.
(26) Az átláthatóság és a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében a 994/98/EK rendelet 3. cikkével összhangban indokolt olyan szabványos formátum létrehozása, amelyben a tagállamok összefoglaló információt közölnek a Bizottsággal az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel céljából minden olyan esetben, amikor támogatási program megvalósítására vagy ilyen programon kívüli egyedi támogatás nyújtására kerül sor e rendelet végrehajtása során. Ugyanezen okokból indokolt szabályokat létrehozni a tagállamok által az e rendelet alapján mentesített támogatásokról vezetendő nyilvántartást illetően. A tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó éves jelentés céljából szükséges, hogy a Bizottság kialakítsa ennek egyedi követelményeit. Tekintettel a szükséges technológia széles körű rendelkezésre állására, az összefoglaló információt és az éves jelentést számítógépes formában kell elkészíteni.
(27) Egy tagállam e rendeletben megállapított jelentéstételi kötelezettségének elmulasztása lehetetlenné teheti a Bizottság számára, hogy elvégezhesse a Szerződés 88. cikkének (1) bekezdésén alapuló ellenőrzési feladatát, és különösen annak felmérését, hogy az e rendelettel mentesített támogatások kumulatív gazdasági hatása a közös érdekkel ellentétes mértékű káros hatást gyakorol-e a kereskedelem feltételeire. Az állami támogatások kumulatív hatásának értékelése különösen szükséges abban az esetben, ha ugyanaz a kedvezményezett több forrásból is részesülhet támogatásban, ami egyre gyakrabban fordul elő a mezőgazdaságban. Ezért rendkívül fontos, hogy az e rendelet szerinti támogatások nyújtása előtt az egyes tagállamok mielőbb megfelelő információt bocsássanak a Bizottság rendelkezésére.
(28) Tekintettel a Bizottság e téren szerzett tapasztalataira és különösen az állami támogatási politika felülvizsgálatának általában szükséges gyakoriságára, indokolt korlátozni e rendelet alkalmazásának időtartamát. Amennyiben e rendelet anélkül jár le, hogy hatályát meghosszabbítanák, az e rendelettel már mentesített támogatási programok további hat hónapig mentesek maradnak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
ALKALMAZÁSI KÖR, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS FELTÉTELEK
1. cikk
Alkalmazási kör
(1) Ezt a rendeletet a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokra kell alkalmazni.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazható:
a) az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, valamint az I. mellékletben nem szereplő egyes termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban meghatározott reklámtevékenységekkel kapcsolatosan felmerülő költségekre nyújtott támogatásokra;
b) az I. mellékletben felsorolt mezőgazdasági termékeknek az I. mellékletben nem szereplő termékké való feldolgozásához nyújtott támogatásokra.
(3) E rendelet nem alkalmazható az olyan egyedi beruházások támogatására, amelyek elszámolható kiadásai meghaladják a 12,5 millió EUR-t, vagy amelyek esetében a támogatás tényleges összege több mint 6 millió EUR. Az ilyen támogatásokat külön kell bejelenteni a Bizottságnak a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(4) E rendelet 16. cikke a) pontjának sérelme nélkül, e rendelet nem alkalmazható:
a) exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatásra, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat létrehozásához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokkal közvetlenül kapcsolatos támogatásra;
b) importárukkal szemben hazai termékek használatától függő támogatásra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. "támogatás": a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében megállapított valamennyi kritériumnak megfelelő intézkedés;
2. "mezőgazdasági termék":
a) a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, a 104/2000/EK tanácsi rendelet [7] alkalmazási körébe tartozó halászati és akvakultúra-termékek kivételével;
b) a 4502, a 4503 és a 4504 KN-kód alá tartozó termékek (parafatermékek);
c) tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek, az 1898/87/EGK tanácsi rendelet [8] 3. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;
3. "mezőgazdasági termék feldolgozása": mezőgazdasági terméken végrehajtott olyan művelet, ahol a művelet eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül;
4. "kis- és középvállalkozások" (KKV): a 70/2001/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerinti vállalkozások;
5. "bruttó támogatási intenzitás": a projekt elszámolható költségeinek százalékában kifejezett támogatási összeg. Valamennyi felhasznált számadatot a közvetlen adók levonása előtt kell figyelembe venni. Amennyiben a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, a támogatás összege a támogatás támogatástartalmának felel meg. A több részletben folyósított támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában fennálló értékre kell diszkontálni. A diszkontáláshoz és a kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatás összegének kiszámításához használt kamatláb a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó referencia-kamatláb;
6. "minőségi termék": az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1257/1999/EK rendelet módosításáról szóló, 1783/2003/EK tanácsi rendelet [9] 24b. cikkének (2), illetve (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak megfelelő termék;
7. "természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek": olyan időjárási viszonyok - így például fagy, jégeső, jég, eső vagy aszály -, amelyek kedvezőtlen helyzetű térségekben a szokásos termés 20 %-át, egyéb térségekben pedig 30 %-át elpusztítják;
8. "kedvezőtlen helyzetű térségek": a tagállamok által az 1257/1999/EK rendelet 17. cikke alapján meghatározott térségek;
9. "az 1. célkitűzés alá tartozó régiók": az 1260/1999/EK tanácsi rendelet [10] 3. cikkében említett régiók;
10. "a környezettel, a higiéniával és az állatjóléttel kapcsolatban újonnan bevezetett minimumszabályok":
a) olyan szabályok esetén, amelyek nem írnak elő átmeneti időszakot, azok a szabályok, amelyeket a beruházás tényleges megkezdése előtt legfeljebb két évvel kötelezővé kell tenni a gazdasági szereplők számára; vagy
b) olyan szabályok esetén, amelyek átmeneti időszakot írnak elő, azok a szabályok, amelyeket a beruházás tényleges megkezdését követően kötelezővé kell tenni a gazdasági szereplők számára;
11. "fiatal mezőgazdasági termelők": az 1257/1999/EK rendelet 8. cikkében meghatározottak szerinti, mezőgazdasági terméket előállító termelők;
12. "termelői csoport": olyan csoport, amelyet azzal a céllal hoznak létre, hogy tagjai termelését és kibocsátását a közös piacszervezések célkitűzéseinek keretein belül - különösen a kínálat koncentrációja révén - közösen a piac követelményeihez igazítsa;
13. "termelői szövetség": olyan elismert termelői csoportokból álló szövetség, amely nagyobb léptékben ugyanazokat a célkitűzéseket követi;
14. "a TSE- és BSE-vizsgálatok költségei": minden költség, beleértve az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [11] X. mellékletének C. fejezetével összhangban végzett vizsgálatokhoz szükséges mintákhoz való vizsgálati készletnek, valamint a minták levételének, szállításának, vizsgálatának, tárolásának és megsemmisítésének költségeit.
3. cikk
A mentesítés feltételei
(1) Az a támogatási programon kívüli egyedi támogatás, amely megfelel e rendelet valamennyi feltételének, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a 19. cikk (1) bekezdésében előírt összefoglaló információt benyújtották, és a támogatás kifejezetten utal e rendeletre, hivatkozva annak címére és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére.
(2) Az e rendeletben meghatározott valamennyi feltételnek megfelelő támogatási program a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy:
a) az ilyen program keretében odaítélhető támogatások megfelelnek az e rendeletben meghatározott valamennyi feltételnek;
b) a program kifejezetten utal e rendeletre, hivatkozva annak címére, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére;
c) a 19. cikk (1) bekezdésében előírt összefoglaló információt benyújtották.
(3) A (2) bekezdésben említett program alapján nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a közvetlenül nyújtott támogatás megfelel e rendelet valamennyi feltételének.
2. FEJEZET
TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁK
4. cikk
Gazdaságokban végrehajtott beruházás
(1) A Közösségen belüli gazdaságokban mezőgazdasági termékek előállítása, feldolgozása és forgalmazása céljából végrehajtott beruházáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy megfelel a (2)-(10) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) A bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) kedvezőtlen helyzetű térségekben a támogatható beruházás 50 %-át;
b) egyéb régiókban a támogatható beruházás 40 %-át.
Fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén a támogatás megengedett legnagyobb mértéke 60 %-ra nő kedvezőtlen helyzetű térségekben, és 50 %-ra egyéb régiókban.
Amennyiben a beruházás a környezet védelmével és minőségének javításával, illetve az állattartás higiéniai körülményeinek vagy az állatok jólétének javításával kapcsolatos többletköltségeket eredményez, az első albekezdés a) és b) pontjában említett 50 %-os és 40 %-os legnagyobb megengedett támogatási mérték 25, illetve 20 százalékponttal növelhető. E többlettámogatás csak olyan beruházásra nyújtható, amely meghaladja a hatályos közösségi minimumkövetelményeket, vagy amelynek célja újonnan bevezetett minimumszabályok betartásának biztosítása. A többlettámogatás a szükséges elszámolható többletköltségekre korlátozódik, és nem alkalmazható olyan beruházásra, amely a termelési kapacitás növekedését eredményezi.
(3) A beruházásnak a következő célkitűzések legalább egyikére kell irányulnia:
a) a termelési költségek csökkentése;
b) a termelés hatékonyságának javítása és a termelés átcsoportosítása;
c) minőségjavítás;
d) a természeti környezet, valamint a higiéniai körülmények és az állatjólét megóvása és minőségének javítása;
e) a mezőgazdasági üzemben folyó tevékenységek diverzifikációjának előmozdítása.
(4) Az elszámolható kiadások közé tartoznak az alábbiak:
a) ingatlan építése, megszerzése vagy fejlesztése;
b) új gépek és berendezések - ideértve a számítógépes szoftvereket is - vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig; a bérleti szerződéssel kapcsolatos egyéb költségek (adó, a bérbeadó haszonkulcsa, refinanszírozási költségek, általános költségek, biztosítási díjak stb.) nem minősülnek elszámolható kiadásnak;
c) az olyan általános költségek, mint az építészek, mérnökök és tanácsadók díjai, a megvalósíthatósági tanulmányok, valamint a szabadalmak és használati engedélyek megszerzése, az a) és a b) pontban említett kiadások 12 %-áig.
Az első albekezdés b) pontjától eltérve, kellően indokolt esetben a használt berendezés vásárlása is elszámolható kiadásnak minősül, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:
a) a berendezés eladója nyilatkozat formájában megerősíti a berendezés pontos eredetét, valamint azt, hogy még nem nyújtottak arra sem nemzeti, sem közösségi támogatást;
b) a berendezés megvásárlása különösen előnyös a beruházási program, illetve a projekt szempontjából, vagy rendkívüli körülmények teszik szükségessé (például nem áll rendelkezésre új berendezés kellő időben, és ezáltal veszélybe kerül a projekt tervezett megvalósítása);
c) a beruházással járó költségek, és ezáltal a támogatás összegének csökkentése azonos berendezés újonnan történő megvásárlásának költségéhez képest, megfelelő költség-haszon arány fenntartása mellett;
d) a megszerzett használt berendezés rendelkezik a projekt követelményeinek megvalósításához szükséges műszaki és/vagy technológiai jellemzőkkel.
(5) Támogatás csak olyan, gazdaságilag életképes gazdaságoknak nyújtható, amelyek megfelelnek az 1257/1999/EK rendelet 5. cikkében megállapított kritériumoknak.
Támogatás nyújtható abból a célból, hogy a kedvezményezett képes legyen eleget tenni a környezettel, a higiéniával és az állatjóléttel kapcsolatosan újonnan bevezetett minimumszabályoknak.
Az 1257/1999/EK rendelet 5. cikkében megállapított kritériumoknak való megfelelés értékelését az ilyen értékelésre képesítéssel rendelkező közigazgatási szervnek vagy független harmadik személynek kell az egyes vállalkozások szintjén elvégeznie. A támogatási program létrehozására vonatkozó szabályoknak, illetve az ilyen programon kívüli egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozatnak kell megállapítania ezen értékelés elvégzésének módját.
(6) Kellő bizonyítéknak kell rendelkezésre állnia arra vonatkozóan, hogy a jövőben fennállnak szokásos piaci értékesítési lehetőségek az adott termékek számára. Ennek értékelését az egyes tagállamok által meghatározott megfelelő szinten kell elvégezni az érintett termékek, a beruházás típusa, valamint a meglévő és a tervezett kapacitások tekintetében. A szokásos piaci értékesítési lehetőségeket ilyen értékelésre képesítéssel rendelkező közigazgatási szervnek vagy a támogatás kedvezményezettjétől független harmadik személynek kell elvégeznie. A támogatási program létrehozására vonatkozó szabályoknak kell megállapítaniuk ezen értékelés elvégzésének módját. Az értékelést friss adatok alapján kell végezni, és közzé kell tenni.
(7) Nem nyújtható támogatás a közös piacszervezések létrehozásáról szóló tanácsi rendeletekben megállapított tiltások vagy korlátozások megszegésével még akkor sem, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak a közösségi támogatásokra vonatkoznak.
(8) A környezet védelmével és minőségének javításával, illetve az állattartás higiéniai körülményeinek vagy az állatok jólétének javításával kapcsolatos meghatározott szabályok végrehajtásának költségeire korlátozott támogatás kivételével a támogatás nem korlátozódhat meghatározott mezőgazdasági termékekre. Nem nyújtható támogatás az alábbiakra:
a) a termelési kapacitás növekedését eredményező beruházás, amennyiben a mezőgazdasági üzem kapacitásának növekedése eléri állattenyésztés esetén a számosállat-egységben, növénytermesztés esetében pedig a megművelt terület nagyságában mért 20 %-ot;
b) termelési jogok, állatok, földterület - az építési célra szánt terület kivételével -, valamint növények, illetve növénytelepítési jog megvásárlása;
c) egyszerű állománypótló beruházások.
(9) Az elszámolható kiadások legnagyobb megengedett összege nem haladhatja meg az érintett tagállam által az 1257/1999/EK rendelet 7. cikkével összhangban a teljes támogatható beruházásra megállapított határt. Minden egyes támogatási program esetében közölni kell ezt a határt.
(10) Nem nyújtható támogatás az alábbiakra:
a) tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek előállítása és forgalmazása;
b) a cukorágazatban végzett feldolgozó és forgalmazási tevékenységek.
5. cikk
A hagyományos tájkép és épületek megőrzése
(1) A hagyományos tájkép és épületek megőrzéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy megfelel a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) A gazdaságok területén található, nem termelési célt szolgáló kulturális örökségek, így például a régészeti vagy történelmi jellegzetességek megőrzésére irányuló beruházások vagy jelentős munkálatok tekintetében felmerülő költségek tényleges összege 100 %-ának erejéig nyújtható támogatás. Az ilyen költségek évi 10000 EUR összeghatárig magukban foglalhatják a mezőgazdasági termelő vagy alkalmazottai által végzett munkáért járó méltányos ellentételezést is.
(3) A mezőgazdasági üzemek területén található termelőeszköz - így például gazdasági épület - kulturális örökség jellegének megőrzésére irányuló beruházások vagy jelentős munkálatok tekintetében felmerülő költségek tényleges összege 60 %-áig, illetve kedvezőtlen helyzetű térségekben azok 75 %-áig nyújtható támogatás, feltéve hogy a beruházás nem eredményezi a mezőgazdasági üzem termelési kapacitásának növekedését.
A termelési kapacitás növekedése esetén a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított beruházási támogatási mértékek alkalmazandók a szokásos korszerű anyagok felhasználásával végzett megfelelő munkálatokból eredő elszámolható kiadások tekintetében. További támogatás nyújtható az épület kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.
6. cikk
Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése
(1) A gazdasági épületek áthelyezéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy közérdekből történik, és megfelel a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
Az e cikk alapján nyújtott támogatás indokául felhozott közérdek fogalmát az egyes tagállamok vonatkozó rendelkezései határozzák meg.
(2) Amennyiben a közérdekből történő áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a támogatás a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig terjedhet.
(3) Amennyiben a közérdekből történő áthelyezés eredményeként a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, legalább 60 %-kal, illetve kedvezőtlen helyzetű térségekben legalább 50 %-kal hozzá kell járulnia az áthelyezés nyomán az adott létesítmények értékében bekövetkező növekedéshez. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %.
(4) Amennyiben a közérdekből történő áthelyezés a termelési kapacitás növekedését eredményezi, a kedvezményezett részéről a kapacitásnövekedéssel kapcsolatos kiadásokhoz teljesítendő hozzájárulás mértéke legalább 60 %, illetve kedvezőtlen helyzetű térségekben 50 %. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %.
7. cikk
Feldolgozási és forgalmazási beruházás
(1) A mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására irányuló beruházáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy megfelel a (2)-(7) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) A bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) az 1. célkitűzés alá tartozó régiókban a támogatható beruházás 50 %-át;
b) egyéb régiókban a támogatható beruházás 40 %-át.
(3) Az elszámolható kiadások közé tartoznak az alábbiak:
a) ingatlan építése, megszerzése vagy fejlesztése;
b) új gépek és berendezések - ideértve a számítógépes szoftvereket is - vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig; a bérleti szerződéssel kapcsolatos egyéb költségek (adó, a bérbeadó haszonkulcsa, refinanszírozási költségek, általános költségek, biztosítási díjak stb.) nem minősülnek elszámolható kiadásnak;
c) az olyan általános költségek, mint az építészek, mérnökök és tanácsadók díjai, a megvalósíthatósági tanulmányok, valamint a szabadalmak és használati engedélyek megszerzése, az a) és a b) pontban említett kiadások 12 %-áig.
Az első albekezdés b) pontjától eltérve, kellően indokolt esetben a használt berendezés vásárlása is elszámolható kiadásnak minősül, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:
a) a berendezés eladója nyilatkozat formájában megerősíti a berendezés pontos eredetét, valamint azt, hogy még nem nyújtottak arra sem nemzeti, sem közösségi támogatást;
b) a berendezés megvásárlása különösen előnyös a beruházási program, illetve a projekt szempontjából, vagy rendkívüli körülmények teszik szükségessé (például nem áll rendelkezésre új berendezés kellő időben, és ezáltal veszélybe kerül a projekt tervezett megvalósítása);
c) a beruházással járó költségek, és ezáltal a támogatás összegének csökkentése azonos berendezés újonnan történő megvásárlásának költségéhez képest, megfelelő költség-haszon arány fenntartása mellett;
d) a megszerzett használt berendezés rendelkezik a projekt követelményeinek megvalósításához szükséges műszaki és/vagy technológiai jellemzőkkel.
(4) Támogatás csak olyan vállalkozásoknak nyújtható, amelyek bizonyíthatóan megfelelnek az 1257/1999/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumoknak.
Támogatás nyújtható abból a célból, hogy a kedvezményezett képes legyen eleget tenni a környezettel, a higiéniával és az állatjóléttel kapcsolatosan újonnan bevezetett minimumszabályoknak.
Az 1257/199/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumoknak való megfelelés értékelését az ilyen értékelésre képesítéssel rendelkező közigazgatási szervnek vagy független harmadik személynek kell az egyes vállalkozások szintjén elvégeznie. A támogatási program létrehozására vonatkozó szabályoknak kell megállapítaniuk ezen értékelés elvégzésének módját.
(5) Kellő bizonyítéknak kell rendelkezésre állnia arra vonatkozóan, hogy a jövőben fennállnak szokásos piaci értékesítési lehetőségek az adott termékek számára. Ennek értékelését az egyes tagállamok által meghatározott megfelelő szinten kell elvégezni az érintett termékek, a beruházás típusa, valamint a meglévő és a tervezett kapacitások tekintetében. A szokásos piaci értékesítési lehetőségeket ilyen értékelésre képesítéssel rendelkező közigazgatási szervnek vagy a támogatás kedvezményezettjétől független harmadik személynek kell elvégeznie. A támogatási program létrehozására vonatkozó szabályoknak kell megállapítaniuk ezen értékelés elvégzésének módját. Az értékelést friss adatok alapján kell végezni, és közzé kell tenni.
(6) Nem nyújtható támogatás a közös piacszervezések létrehozásáról szóló tanácsi rendeletekben megállapított tiltások vagy korlátozások megszegésével még akkor sem, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak a közösségi támogatásokra vonatkoznak.
(7) A támogatás nem korlátozódhat meghatározott mezőgazdasági termékekre, mindazonáltal nem nyújtható támogatás az alábbiakra:
a) tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek előállítása és forgalmazása;
b) a cukorágazatban végzett feldolgozó és forgalmazási tevékenységek.
8. cikk
Fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás
A fiatal gazdálkodók tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, az alábbi feltételek alapján:
a) teljesülnek az 1257/1999/EK rendelet 7. és 8. cikkében megállapított kritériumok;
b) az 1257/1999/EK rendelet szerint és az e cikken alapuló állami támogatás formájában nyújtott kombinált támogatás nem haladja meg az említett rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében előírt felső határt.
9. cikk
Korengedményes nyugdíjazáshoz nyújtott támogatás
A korengedményes nyugdíjazáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, az alábbi feltételek alapján:
a) teljesülnek az 1257/1999/EK rendelet 10., 11. és 12. cikkében megállapított kritériumok;
b) a kereskedelmi jellegű mezőgazdasági tevékenység állandó jelleggel és véglegesen megszűnik.
10. cikk
Termelői csoportoknak nyújtott támogatás
(1) A termelői csoportok vagy termelői szövetségek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy megfelel a (2)-(9) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) Az alábbiak részesülhetnek az (1) bekezdésben említett támogatásban, feltéve hogy az érintett tagállam jogszabályai alapján pénzügyi támogatásra jogosultak:
a) mezőgazdasági termékek előállításában részt vevő termelői csoportok és termelői szövetségek; és/vagy
b) eredet- és minőségmegjelölések közösségi joggal összhangban történő használatának felügyeletéért felelős termelői szövetségek.
A termelői csoport vagy szövetség belső szabályaiban kötelezni kell a tagokat arra, hogy termékeik forgalmazását az adott csoport, illetve szövetség által a kínálatra és a forgalomba hozatalra vonatkozóan megállapított szabályokkal összhangban végezzék.
Ezek a szabályok megengedhetik, hogy termékeik valamely hányadát közvetlenül maguk a termelők forgalmazhassák. A csoportba vagy szövetségbe belépő termelők részére elő kell írni, hogy legalább három évig fenntartsák tagságukat, és legalább 12 hónappal előre jelezzék kilépési szándékukat. Továbbá közös termelési szabályokat kell előírniuk, különösen a termékminőséget és a biogazdálkodást illetően, valamint közös szabályokat a termékek forgalomba hozatalára és a termékinformációra vonatkozóan, különös tekintettel a betakarításra és a rendelkezésre álló készletekre. Mindazonáltal továbbra is a termelők felelnek gazdaságuk irányításáért. A termelői csoport vagy szövetség keretében kötött megállapodásoknak mindenben meg kell felelniük a versenyjog vonatkozó rendelkezéseinek, különösen a Szerződés 81. és 82. cikkének.
(3) Az elszámolható kiadások közé tartozhat a megfelelő helyiségek bérlése, irodai berendezések beszerzése - ideértve a számítógépes hardvert és szoftvereket is -, az igazgatási személyzet költségei, valamint az általános, jogi és igazgatási költségek. Amennyiben helyiségek vásárlására kerül sor, a helyiségekkel kapcsolatos elszámolható kiadások a piaci áron számított bérleti költségek mértékére korlátozódnak.
(4) A támogatásnak átmenetinek és degresszívnek kell lennie, és nem haladhatja meg az első évben felmerült elszámolható költségek 100 %-át. A támogatás szintjét működési évenként legalább 20 százalékponttal kell csökkenteni úgy, hogy az ötödik évben a támogatás összege az abban az évben ténylegesen felmerült elszámolható kiadások 20 %-ára korlátozódjon.
(5) Nem nyújtható támogatás az ötödik évet követően felmerülő költségekre, illetve a termelői szervezet elismerése utáni hetedik évet követően. Ez a rendelkezés nem érinti az olyan elszámolható kiadásokra nyújtott támogatást, amelyek a kedvezményezett forgalmában évről évre bekövetkező, legalább 30 %-os növekedésre korlátozódnak és abból erednek, amennyiben az ilyen növekedés új tagok csatlakozásának és/vagy a termékskála bővítésének eredménye.
(6) Nem nyújtható támogatás olyan termelői szervezeteknek, mint például a társaságok vagy a szövetkezetek, amelyek célja egy vagy több gazdaság vezetése, és amelyek ennek következtében valójában egyedi termelőnek minősülnek.
(7) Nem nyújtható támogatás egyéb olyan mezőgazdasági szövetségeknek, amelyek a mezőgazdasági termelés szintjén látnak el különböző feladatokat - mint például a kölcsönös segítségnyújtás, a gazdaságok tehermentesítése és a gazdaságok irányításával kapcsolatos szolgáltatások - az egyes tagjaik gazdaságában anélkül, hogy közösen részt vennének a kínálat piaci igényekhez történő igazításában.
(8) Az egyes termelői csoportoknak vagy szövetségeknek e cikk alapján nyújtott támogatás teljes összege nem haladhatja meg a 100000 EUR-t.
(9) Nem nyújtható támogatás olyan termelői csoport vagy szövetség részére, amelynek célkitűzései összeegyeztethetetlenek az egyes közös piacszervezések létrehozásáról szóló tanácsi rendeletek bármelyikével.
11. cikk
Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozások által fizetendő biztosítási díjhoz nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy megfelel a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) A bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) a biztosítási díj 80 %-át, amennyiben a kötvény csak a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott károk ellen nyújt fedezetet;
b) a biztosítási díj 50 %-át, amennyiben a kötvény az a) pontban említett károk, valamint a következők ellen nyújt fedezetet:
i. éghajlati jelenségek által okozott egyéb károk; és/vagy
ii. állat-, illetve növénybetegségek által okozott károk.
A természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott károkat az érintett növényi termék adott évi bruttó termésmennyiségének egy szokásos évi bruttó termésmennyiségével való összehasonlítása alapján kell meghatározni. A bruttó termésmennyiséget az előző három évi bruttó termésmennyiség átlagának alapján kell kiszámítani, kizárva minden olyan évet, amelynek során egyéb kedvezőtlen időjárási viszonyok eredményeképpen kompenzáció fizetésére került sor. Termelőeszközben keletkező olyan kár esetén, amelynek hatásai több éven át érezhetők, a kedvezőtlen jelenség előfordulását követő első betakarításnál mért tényleges veszteség ezen albekezdésben megállapított elvekkel összhangban meghatározandó, szokásos évi termésmennyiséghez viszonyított százalékos mértékének meg kell haladnia a 10 %-ot, és a tényleges kár százalékos mértéke, valamint a terméskiesés által sújtott évek száma szorzatának meg kell haladnia kedvezőtlen helyzetű térségekben a 20 %-ot, illetve egyéb térségekben a 30 %-ot.
(3) Támogatás olyan biztosítási díjakhoz nyújtandó, amelyek fedezetet tartalmaznak a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott károkra.
(4) A támogatás nem képezhet akadályt a biztosítási szolgáltatások belső piacának működésében. A támogatás nem korlátozódhat egyetlen biztosítótársaság vagy biztosítótársaságok csoportja által nyújtott biztosításra, vagy köthető olyan feltételhez, hogy a biztosítási szerződést az érintett tagállamban székhellyel rendelkező társaságnál kell megkötni.
12. cikk
Birtokrendezéshez nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékek előállításában részt vevő vállalkozásoknak nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, amennyiben e támogatás a birtokrendezés jogi és ügyintézési költségeire - a felmérés költségeit is beleértve - irányul és korlátozódik, a ténylegesen felmerült költségek 100 %-áig.
(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik a beruházási támogatásra, a földvásárláshoz nyújtott támogatást is ideértve.
13. cikk
Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását ösztönző támogatás
(1) A minőségi mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását ösztönző támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, amennyiben e támogatás a (2) bekezdésben felsorolt elszámolható költségekre irányul, és megfelel a (3)-(7) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) Az alábbi tevékenységek költségeinek fedezésére nyújtható támogatás, amennyiben e tevékenységek minőségi mezőgazdasági termékek fejlesztésével kapcsolatosak:
a) piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-áig, ideértve az eredetmegjelölések elismerése vagy a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatást;
b) a minőségbiztosítási rendszerek, mint például az ISO 9000 vagy az ISO 14000, veszélyelemzésen és kritikus ellenőrzési pontokon (HACCP) alapuló rendszerek, követőrendszerek, az eredetiséggel és a forgalmazással kapcsolatos szabályok betartásának biztosítását szolgáló rendszerek, illetve környezetvédelmi ellenőrzési rendszerek bevezetésével kapcsolatos költségek 100 %-áig;
c) a b) pontban említett rendszerek alkalmazása tekintetében végzett személyzeti képzéssel kapcsolatos költségek 100 %-áig;
d) elismert tanúsító szervek által minőségbiztosítási és más hasonló rendszerek keretében végzett előzetes tanúsításáért kivetett díjakkal kapcsolatos költségek 100 %-áig;
e) közösségi vagy nemzeti jogszabályok alapján az illetékes hatóságok által vagy nevében végzett kötelező ellenőrző intézkedésekkel kapcsolatos költségek 100 %-áig, kivéve ha a közösségi jogszabályok értelmében az érintett vállalkozásoknak kell viselniük az ilyen költségeket;
f) a 2081/92/EGK [12] és a 2082/92/EGK [13] tanácsi rendelet szerinti eredetmegjelölések, illetve a különleges tulajdonság tanúsítványa hitelességét biztosító ellenőrző rendszerek létrehozását követő első hat év során megtett ellenőrző intézkedésekkel kapcsolatos költségekre nyújtott átmeneti és degresszív támogatás; a degresszivitás mértéke legalább 10 százalékpont évente;
g) a 2092/91/EGK tanácsi rendelet [14] keretében alkalmazott biogazdálkodási módszerek ellenőrzésével kapcsolatosan felmerülő tényleges költségek 100 %-áig.
(3) Támogatást kell nyújtani harmadik személyek, így például az illetékes szabályozó hatóságok vagy az azok nevében eljáró szervek által vagy nevében, vagy az eredetmegjelölések, biogazdálkodásra utaló címkék, illetve minőségmegjelölések ellenőrzéséért és felügyeletéért felelős független szervezetek által végrehajtott ellenőrzés tekintetében, feltéve hogy az ilyen megjelölések és címkék összhangban vannak a közösségi jogszabályokkal.
(4) Nem nyújtható támogatás a mezőgazdasági termelő vagy a gyártó által végzett ellenőrzés költségeire, vagy amennyiben a közösségi jogszabályok szerint az ellenőrzéssel kapcsolatos költségeket magának a termelőnek kell viselnie, a díjak tényleges mértékének meghatározása nélkül.
(5) A (2) bekezdés alapján nyújtott állami támogatás teljes összege egy hároméves időszak során nem haladhatja meg a 100000 EUR-t kedvezményezettenként. A támogatás összegének kiszámítása céljából az említett bekezdésben felsorolt szolgáltatásokat igénybe vevő személy minősül a kedvezményezettnek.
(6) A támogatásnak objektív módon meghatározott feltételek mellett elérhetőnek kell lennie az érintett területen valamennyi jogosult számára. Amennyiben a (2) bekezdésben felsorolt szolgáltatások nyújtását termelői csoport vagy a mezőgazdaságban működő más, kölcsönös segítségnyújtási szervezet végzi, az ilyen csoportban vagy szervezetben való tagság nem lehet feltétele a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek. A tagsággal nem rendelkező személyek által az érintett csoport vagy szervezet igazgatási költségeihez történő hozzájárulás mértékének a szolgáltatásnyújtás arányos költségeire kell korlátozódnia.
(7) Amennyiben a szolgáltatás kedvezményezettje nem választhatja meg szabadon a (2) bekezdésben felsorolt szolgáltatást nyújtó felet, - kivéve ha a szolgáltatás jellegére, illetve az adott szolgáltatás nyújtásának jogalapjára tekintettel csak egyetlen szolgáltató áll rendelkezésre - a szolgáltatót piaci elvek alapján, megkülönbözetéstől mentes módon, és szükség esetén a közösségi jogszabályokkal összhangban lévő pályázati eljárás, és mindenképpen olyan mértékű nyilvánosság útján kell kiválasztani és díjazni, amely biztosítja, hogy kellő versenyhelyzet alakuljon ki a szolgáltatás piacán, és amely lehetővé teszi a közbeszerzési szabályok pártatlanságának felülvizsgálatát.
14. cikk
Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban
(1) A támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, amennyiben e támogatás a technikai segítségnyújtás (2) bekezdésben felsorolt elszámolható költségeire irányul, és megfelel a (3), (4) és (5) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(2) Az alábbi elszámolható költségekre nyújtható támogatás:
a) mezőgazdasági termelők és mezőgazdasági dolgozók oktatása és szakképzése tekintetében:
i. a szakképzési program szervezésének költségei;
ii. a résztvevők utazási és ellátási költségei;
iii. a mezőgazdasági termelő, illetve a mezőgazdasági dolgozó távolléte során szükséges helyettesítéssel kapcsolatos költségek;
b) a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítés tekintetében, a mezőgazdasági termelő, annak társa, illetve valamely mezőgazdasági dolgozó betegsége vagy szabadsága következtében szükséges helyettesítéssel kapcsolatban felmerülő tényleges költségek;
c) tanácsadási szolgáltatások tekintetében az olyan szolgáltatások díjai, amelyek nem minősülnek folyamatos vagy időről időre ismétlődő tevékenységnek, és nem kapcsolódnak a vállalkozás olyan szokásos működési kiadásaihoz, mint a rendszeres adó-tanácsadási és jogi szolgáltatások vagy a reklámtevékenység;
d) versenyek, kiállítások és vásárok szervezése és az azokon való részvétel tekintetében:
i. részvételi díjak;
ii. utazási költségek;
iii. kiadványokkal kapcsolatos költségek;
iv. kiállítási helyiségek bérleti díja.
(3) A (2) bekezdés alapján nyújtott állami támogatás teljes összege egy hároméves időszak során nem haladhatja meg a 100000 EUR-t kedvezményezettenként, vagy az elszámolható költségek 50 %-át, attól függően, hogy melyik a nagyobb. A támogatás összegének kiszámítása céljából a technikai segítségnyújtást igénybe vevő személy minősül a kedvezményezettnek.
(4) A támogatásnak objektív módon meghatározott feltételek mellett elérhetőnek kell lennie az érintett területen működő valamennyi jogosult számára. Amennyiben a technikai segítségnyújtást termelői csoport vagy a mezőgazdaságban működő más kölcsönös segítségnyújtási szervezet végzi, az ilyen csoportban vagy szervezetben való tagság nem lehet feltétele a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek. A tagsággal nem rendelkező személyek által az érintett csoport vagy szervezet igazgatási költségeihez történő hozzájárulás mértékének a szolgáltatásnyújtás költségeire kell korlátozódnia.
(5) Amennyiben a szolgáltatás kedvezményezettje nem választhatja meg szabadon a technikai segítséget nyújtó felet, az ilyen szolgáltatót piaci elvek alapján, megkülönböztetéstől mentes módon, és szükség esetén a közösségi jogszabályokkal összhangban lévő pályázati eljárás, és mindenképpen olyan mértékű nyilvánosság útján kell kiválasztani és díjazni, amely biztosítja, hogy kellő versenyhelyzet alakuljon ki a szolgáltatás piacán, és amely lehetővé teszi a közbeszerzési szabályok pártatlanságának felülvizsgálatát.
15. cikk
Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás
Az állattenyésztési ágazatban működő vállalkozásoknak nyújtott alábbi támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól.
a) törzskönyv létrehozásával és vezetésével közvetlenül kapcsolatos igazgatási költségek 100 %-áig nyújtott támogatás;
b) állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének meghatározása céljából harmadik személyek által vagy nevében végzett vizsgálatokkal kapcsolatos költségek 70 %-áig nyújtott támogatás, az állatállomány tulajdonosa által végzett ellenőrzések és a rendszeres tejminőség-vizsgálatok kivételével;
c) állattenyésztési központokban végrehajtott beruházások és az egyes mezőgazdasági üzemek szintjén bevezetett innovatív állattenyésztési technikák és eljárások tekintetében a 4. cikkben felsorolt elszámolható költségek 40 %-áig nyújtott támogatás, a mesterséges termékenyítés bevezetésével, illetve végrehajtásával kapcsolatos költségek kivételével;
d) a TSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek 100 %-áig nyújtott támogatás.
Mindazonáltal az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhafélék kötelező BSE-vizsgálata tekintetében a közösségi támogatásokat is magukban foglaló közvetlen és közvetett támogatások teljes összege nem haladhatja meg a 40 EUR-t vizsgálatonként. Ez az összeg a vizsgálat teljes költségére vonatkozik, amely magában foglalja: a vizsgálat elvégzéséhez szükséges készletet, a minta vételét, szállítását, vizsgálatát, tárolását és megsemmisítését. A vizsgálat elvégzésének kötelezettsége közösségi vagy nemzeti jogszabályokon egyaránt alapulhat.
A TSE-próbával kapcsolatos költségekre nyújtandó állami támogatás azon gazdasági szereplőnek jár, amelynek létesítményében a vizsgálati mintát le kell venni. Mindazonáltal az ilyen állami támogatással kapcsolatos ügyvitel megkönnyítése érdekében a támogatás a laboratóriumnak is folyósítható, feltéve hogy az állami támogatás teljes összegét átadják az érintett gazdasági szereplőnek. A közvetlenül vagy közvetve azon gazdasági szereplőnek nyújtott állami támogatásnak, amelynek létesítményében a vizsgálati minta levételére sor kerül, tükröződnie kell az e gazdasági szereplő által megfelelően alacsonyabb szinten megállapított árban.
16. cikk
Egyes tanácsi rendeletekben előírt támogatások
A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott alábbi támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól:
a) a mezőgazdasági termékek harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 1999. december 14-i 2702/1999/EK tanácsi rendeletben [15] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésében megállapított valamennyi feltételnek megfelelő tagállami hozzájárulások;
b) a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2000. december 19-i 2826/2000/EK tanácsi rendeletben [16] és különösen annak 9. cikke (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított valamennyi feltételnek megfelelő tagállami hozzájárulások;
c) a tagállamok által az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben [17] és különösen annak 13. cikke (4) bekezdésében megállapított valamennyi feltételnek megfelelően nyújtott támogatások;
d) a tagállamok által a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletben [18] és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésében megállapított valamennyi feltételnek megfelelően nyújtott támogatások;
e) a tagállamok által a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletben [19] és különösen annak 6. cikke (5) bekezdésében és 14. cikkében megállapított valamennyi feltételnek megfelelően nyújtott támogatások;
f) a tagállamok által a marhahúspiacra alkalmazandó kivételes támogatási intézkedések elfogadásáról szóló, 2000. december 18-i 2777/2000/EK bizottsági rendelet [20] 3. és 4. cikkével összhangban nyújtott támogatások;
g) a tagállamok által az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1999. május 17-i 1251/1999/EK tanácsi rendelet [21] 6. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban nyújtott támogatások;
h) a tagállamok által a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet [22] 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban nyújtott támogatások.
3. FEJEZET
KÖZÖS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
17. cikk
A támogatás nyújtását megelőző lépések
(1) Támogatás támogatási program keretében csak a megfelelő támogatási program e rendelettel összhangban való létrehozását és közzétételét követően végrehajtott tevékenység, illetve szolgáltatás tekintetében nyújtható ahhoz, hogy e rendelet alapján mentesíthető legyen.
Amennyiben a támogatási program automatikus jogot teremt a támogatásra anélkül, hogy további intézkedésre lenne szükség a közigazgatás szintjén, maga a támogatás csak a támogatási program e rendelettel összhangban való létrehozását és közzétételét követően folyósítható.
Amennyiben a támogatási program előírása szerint kérelmet kell benyújtani az érintett illetékes hatósághoz, maga a támogatás csak az alábbi feltételek teljesülését követően folyósítható:
a) a támogatási programot e rendelettel összhangban létrehozták és közzétették;
b) megfelelő támogatási kérelmet nyújtottak be az érintett illetékes hatósághoz;
c) az érintett illetékes hatóság elfogadta a kérelmet olyan formában, amely kötelezi a hatóságot a támogatás folyósítására, egyértelműen feltüntetve a folyósítandó támogatás összegét vagy ezen összeg kiszámításának módját; az illetékes hatóság csak akkor fogadhatja el a kérelmet, ha a támogatáshoz, illetve a támogatási programhoz rendelkezésre álló költségvetés nem merült ki.
(2) Támogatási programon kívüli egyedi támogatás csak az (1) bekezdés harmadik albekezdésének b) és c) pontjában foglalt kritériumok teljesülését követően végrehajtott tevékenység, illetve szolgáltatás tekintetében nyújtható ahhoz, hogy e rendelet alapján mentesíthető legyen.
18. cikk
Támogatáshalmozódás
(1) A támogatások 4-15. cikkben meghatározott felső határait attól függetlenül alkalmazni kell, hogy a támogatott projekthez vagy tevékenységhez nyújtott támogatást teljes mértékben állami forrásokból finanszírozzák vagy részben a Közösség finanszírozza azt.
(2) Az e rendelettel mentesített támogatás nem halmozódhat ugyanazon elszámolható költségek tekintetében a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett más állami támogatással, vagy az 1257/1999/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdése második albekezdésének hatálya alá tartozó, tagállami vagy közösségi pénzügyi hozzájárulással, amennyiben az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási intenzitás meghaladná az e rendeletben megállapított felső határt.
(3) Amennyiben egy tagállam e rendelet 8., 10., 13. vagy 14. cikke bármelyikének alkalmazási körébe tartozó támogatást nyújt egy adott vállalkozás részére, tájékoztatja a vállalkozást arról, hogy a támogatás nyújtására e rendelet megfelelő cikke alapján kerül sor. A tagállam teljes körű tájékoztatást szerez be az érintett vállalkozástól a vállalkozás részére folyósított egyéb hasonló támogatásokról. A 13. és a 14. cikk alkalmazási körébe tartozó támogatás esetében a tájékoztatásnak a megelőző három év során a vállalkozás részére folyósított hasonló támogatásokra kell kiterjednie.
A tagállam csak annak ellenőrzését követően nyújthat új támogatást, hogy az nem növeli a tárgyidőszakban e cikkek alapján nyújtott támogatások teljes összegét a megfelelő cikkben megállapított felső határt meghaladó szintre.
19. cikk
Átláthatóság és ellenőrzés
(1) A tagállamok az e rendelettel mentesített támogatási program hatálybalépése, illetve támogatási programon kívüli támogatás esetében az e rendelettel mentesített támogatás nyújtása előtt legalább 10 munkanappal eljuttatják a Bizottsághoz az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel céljából az ilyen támogatási programról, illetve egyedi támogatásról szóló összefoglaló információt az I. mellékletben megállapítottak szerint. Ezt számítógépes formában nyújtják be. A Bizottság ezen összefoglaló kézhezvételét követő öt munkanapon belül megküldi azonosító számmal ellátott átvételi elismervényét, és az összefoglalót közzéteszi az interneten.
(2) A tagállamok részletes nyilvántartást vezetnek az e rendelettel mentesített támogatási programokról, az ilyen programok alapján nyújtott egyedi támogatásokról, és az e rendelettel mentesített, semmilyen létező támogatási programhoz nem tartozó egyedi támogatásokról. E nyilvántartás tartalmazza az e rendeletben a mentesítésre vonatkozóan rögzített feltételek teljesülésének megállapításához szükséges valamennyi információt, ideértve az egyes vállalkozások KKV-státusára vonatkozó információt is. A tagállamok egyedi támogatás esetén a támogatás nyújtásától, támogatási program esetén pedig az adott program alapján folyósított legutolsó egyedi támogatás nyújtásától számított 10 évig őrzik meg a nyilvántartást. Írásbeli kérelemre az érintett tagállam 20 munkanapon vagy a kérelemben megállapított esetleges hosszabb időn belül a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amelyet a Bizottság szükségesnek ítél az e rendeletben rögzített feltételek teljesülésének megállapításához.
(3) Amennyiben egy tagállam olyan központi nyilvántartást vezet a 8., a 10., a 13., illetve a 14. cikk alapján külön-külön nyújtott támogatásokról, amely teljes körű tájékoztatást tartalmaz az adott tagállam valamennyi hatósága által nyújtott minden ilyen támogatásról, a 18. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében foglalt követelmény nem alkalmazandó attól az időponttól kezdve, hogy a nyilvántartás három évre kiterjed.
(4) A tagállamok jelentést készítenek e rendelet alkalmazásáról e rendelet alkalmazásának minden egyes teljes, illetve tört naptári évére vonatkozóan, a II. mellékletben meghatározott formátumban, számítógépes formában. Ez a jelentés beilleszthető a tagállamok által a 659/1999/EK tanácsi rendelet [23] 21. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtandó éves jelentésbe, és azt a jelentés tárgyát képező naptári évet követő év június 30-áig kell benyújtani.
(5) Egy adott támogatási program hatálybalépésekor, illetve az e rendelettel mentesített támogatási programon kívüli egyedi támogatás nyújtásakor a tagállamok közzéteszik az interneten az ilyen támogatási program teljes szövegét, illetve azokat a kritériumokat és feltételeket, amelyek alapján sor kerül ilyen egyedi támogatás nyújtására. A weboldalak címét a támogatásra vonatkozóan az (1) bekezdésben előírt összefoglaló információval együtt meg kell küldeni a Bizottságnak. A (4) bekezdés szerint benyújtott éves jelentésben is fel kell tüntetni azt.
20. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2006. december 31-ig kell alkalmazni.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor függőben lévő bejelentéseket a rendelet rendelkezéseivel összhangban értékelik. Amennyiben e rendelet feltételei nem teljesülnek, a Bizottság az agrárszektorban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján végzi el az ilyen bejelentések értékelését.
Az e rendelet hatálybalépésének napját megelőzően a Bizottság engedélye nélkül, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség megszegésével végrehajtott egyedi támogatások és támogatási programok, valamint az ilyen program alapján nyújtott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal, és mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben eleget tesznek az e rendelet 3. cikkében megállapított feltételeknek, az említett cikk (1) bekezdésében, valamint (2) bekezdésének b) és c) pontjában előírt azon követelmény kivételével, hogy kifejezetten hivatkozni kell erre a rendeletre, és hogy a támogatás folyósítása előtt be kell nyújtani a 19. cikk (1) bekezdésében előírt összefoglaló információt. A Bizottság az e feltételeknek eleget nem tevő támogatásokat a vonatkozó keretszabályokkal, iránymutatásokkal és közleményekkel összhangban értékeli.
(3) Az e rendelet alapján mentesített támogatási programok az (1) bekezdés második albekezdésében előírt napot követő hathónapos adaptációs időszakban továbbra is mentességet élveznek.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2003. december 23-án.