A BIZOTTSÁG 1580/2007/EK RENDELETE
(2007. december 21.)
a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében különleges szabályok megállapításáról, a 2001/112/EK és a 2001/113/EK irányelv, valamint a 827/68/EGK, a 2200/96/EK, a 2201/96/EK, a 2826/2000/EK, az 1782/2003/EK és a 318/2006/EK rendelet módosításáról, továbbá a 2202/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 26-i 1182/2007/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 42. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1182/2007/EK rendelet módosította a gyümölcs- és zöldségágazat 2200/96/EK rendeletben, a 2201/96/EK rendeletben és az egyes citrusfélék termelői részére közösségi támogatási rendszer bevezetéséről szóló, 1996. október 28-i 2202/96/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott korábbi rendszerét.
(2)
A gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó hatályos végrehajtási szabályokat nagy számú rendelet tartalmazza, közülük sokat sokszor módosítottak. A gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerében az 1182/2007/EK rendelet által tett módosítások miatt, valamint a tapasztalatok fényében meg kell változtatni ezeket a végrehajtási szabályokat. A változtatások hatálya miatt, az egyértelműség érdekében minden végrehajtási szabályt egy új, külön rendeletbe kell foglalni.
(3)
Az alábbi bizottsági rendeleteket ezért hatályon kívül kell helyezni:
-
az 1994. december 21-i 3223/94/EK rendelet a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (5);
-
az 1996. július 30-i 1555/96/EK rendelet a zöldség- és gyümölcsfélékre kivetett kiegészítő importvámok alkalmazási szabályairól (6);
-
az 1999. május 6-i 961/1999/EK rendelet a zöldség- és gyümölcságazatban tevékenykedő termelői szervezetek által megalkotott szabályok kiterjesztésére vonatkozó részletes végrehajtási szabályokról (7);
-
a 2001. március 20-i 544/2001/EK rendelet a működési alapokhoz nyújtott kiegészítő pénzügyi támogatás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (8);
-
a 2001. június 12-i 1148/2001/EK rendelet a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelési ellenőrzésekről (9);
-
a 2001. december 21-i 2590/2001/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőző, Svájcban elvégzendő, a friss gyümölcs- és zöldségfélék forgalmazási előírásainak való megfelelés ellenőrzési tevékenységének jóváhagyásáról (10);
-
a 2002. október 9-i 1791/2002/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Marokkóban végzendő, a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról (11);
-
a 2002. november 28-i 2103/2002/EK rendelet az Európai Közösségbe történő behozatalt megelőzően a Dél-Afrikában elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelési ellenőrzések műveleteinek jóváhagyásáról (12);
-
a 2003. január 10-i 48/2003/EK rendelet az egyazon kereskedelmi csomagban kiszerelt különböző friss gyümölcs- és zöldségfélék keverékeire vonatkozó szabályok megállapításáról (13);
-
a 2003. április 2-i 606/2003/EK rendelet a Közösségbe történő behozatalt megelőzően Izraelben elvégzett, a friss gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó forgalomba hozatali előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról (14);
-
a 2003. április 30-i 761/2003/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Indiában elvégzett, a friss zöldségre és gyümölcsre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról (15);
-
a 2003. augusztus 11-i 1432/2003/EK rendelet a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a termelői szervezetek elismerésének feltételei és a termelői csoportok előzetes elismerése tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (16);
-
a 2003. augusztus 11-i 1433/2003/EK rendelet a működési alapok, a működési programok és a pénzügyi hozzájárulás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (17);
-
a 2003. november 3-i 1943/2003/EK rendelet az előzetesen elismert termelői csoportoknak nyújtott támogatás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (18);
-
a 2004. január 21-i 103/2004/EK rendelet a gyümölcs- és zöldségágazatban alkalmazott intervenciós intézkedések és a piacról való kivonás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (19);
-
a 2004. szeptember 1-jei 1557/2004/EK rendelet az egyes friss gyümölcsökre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelés Új-Zélandon elvégzett ellenőrzésének jóváhagyásáról a Közösségbe történő behozatalt megelőzően (20);
-
a 2006. február 1-jei 179/2006/EK rendelet a harmadik országokból származó alma behozatala tekintetében engedélyezési rendszer bevezetéséről (21);
-
a 2006. március 15-i 430/2006/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Szenegálban elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról (22);
-
a 2006. március 15-i 431/2006/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Kenyában elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról (23);
-
a 2006. december 5-i 1790/2006/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Törökországban elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról (24).
(4)
Az 1182/2007/EK rendelet végrehajtására részletes szabályokat kell elfogadni.
(5)
Meg kell határozni a gazdasági éveket a gyümölcs- és zöldségtermékek vonatkozásában. Mivel az ágazatban már nem léteznek az érintett termékek betakarítási ciklusát követő támogatási rendszerek, minden gazdasági évet össze lehet hangolni a naptári évvel.
(6)
Az 1182/2007/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy forgalmazási előírások alkalmazásáról rendelkezzen a gyümölcs- és zöldségtermékek vonatkozásában, 2. cikkének (7) bekezdése előírja továbbá, hogy az ilyen előírásokról rendelkező hatályos egyedi rendeletek tovább alkalmazandók, míg el nem fogadják az új előírásokat.
(7)
A forgalmazási előírások alkalmazása alól kivételt és mentességet kell biztosítani egyes műveletek esetében, amelyek vagy nagyon kis jelentőségűek és/vagy sajátosak, vagy a kereskedelmi lánc kezdetén helyezkednek el, illetve feldolgozásra szánt termékek esetében.
(8)
A forgalmazási előírások által megkövetelt jelölési információkat jól láthatóan fel kell tüntetni a csomagoláson/címkézésen.
(9)
Bizonyos fogyasztói igények következtében egyre gyakoribbak a piacon a különböző fajtájú friss gyümölcsöket és zöldségeket tartalmazó fogyasztói csomagok. A tisztességes kereskedelem megkívánja, hogy az ugyanazon kiszerelésben árult friss gyümölcsök és zöldségek minősége egységes legyen. Azoknak a termékeknek a vonatkozásában, amelyekre nincs elfogadott közösségi előírás, ez általános rendelkezések alkalmazásával biztosítható. Címkézési követelményeket kell megállapítani az egyazon csomagban lévő különböző típusú gyümölcsök és zöldségek keverékeire. Ezeknek kevésbé szigorúnak kell lenniük, mint a figyelembe veendő forgalmazási előírások által megállapítottak, különösen a címkén rendelkezésre álló helyre való tekintettel.
(10)
Az egyes tagállamoknak ellenőrző szerveket kell kijelölniük, amelyek felelősek a megfelelőségi vizsgálatok elvégzéséért az értékesítés minden szakaszában. E szervek valamelyikének kell felelősnek lennie az összes többi kijelölt szerv közötti kapcsolattartásért és tevékenységük összehangolásáért.
(11)
Mivel a kereskedők és azok főbb tulajdonságainak ismerete elengedhetetlen eszköz a tagállamok által végzett elemzéshez, nagyon fontos minden tagállamban létrehozni a frissgyümölcs- és zöldség-kereskedők adatbázisát.
(12)
A megfelelőségi vizsgálatokat mintavétellel kell elvégezni, azokra a kereskedőkre összpontosítva, akiknél a legnagyobb a valószínűsége az előírásoknak nem megfelelő áruk előfordulásának. A tagállamoknak, figyelembe véve nemzeti piacuk sajátosságait, szabályokat kell hozniuk az egyes kategóriákba tartozó kereskedők ellenőrzésének előtérbe helyezéséről. Az átláthatóság biztosítása érdekében ezekről a szabályokról értesíteni kell a Bizottságot.
(13)
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országokba exportált friss gyümölcs és zöldség megfeleljen a forgalmazási előírásoknak, és a megfelelőséget tanúsítaniuk kell, a friss gyümölcs és zöldség, valamint a száraz és szárított gyümölcsöknek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságán belül végzett szabványosításáról szóló Genfi Jegyzőkönyvnek, és a gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó nemzetközi minőségi előírások alkalmazása OECD rendszerének megfelelően.
(14)
A harmadik országokból behozott friss gyümölcsnek és zöldségnek meg kell felelnie a forgalmazási előírásoknak vagy azokkal egyenértékű előírásoknak. Ezért a megfelelőség ellenőrzését még azelőtt kell elvégezni, hogy az árukat beléptetik a Közösség vámterületére, kivéve azon kis tételek esetén, amelyeket az ellenőrző hatóságok/szervek alacsony kockázatúnak minősítenek. Egyes harmadik országokban, amelyek kielégítő garanciát nyújtanak a megfelelőségre, a kivitelt megelőző ellenőrzéseket e harmadik országok ellenőrző szervei is elvégezhetik. Ahol ezzel a lehetőséggel élnek, a tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell a harmadik országok ellenőrző szervei által végzett, kivitelt megelőző ellenőrzések hatékonyságát/minőségét, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeiről.
(15)
A feldolgozásra szánt termékeknek nem kell megfelelniük forgalmazási előírásoknak, ezért biztosítani kell, hogy ezeket nem értékesítik a piacon friss termékként. Az említett termékeket megfelelően fel kell címkézni, és egyes esetekben/ha lehetséges feldolgozási igazolást kell mellékelni hozzájuk, amely megjelöli a termékek végső felhasználását és lehetővé teszi az ellenőrzéseket.
(16)
A forgalmazási előírásoknak való megfelelés szempontjából vizsgált gyümölcsöket és zöldségeket a forgalmazás minden szakaszában ugyanolyan típusú ellenőrzésnek kell alávetni. Erre a célra az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által javasolt vizsgálati iránymutatásokat kell alkalmazni, amelyek összhangban állnak az OECD vonatkozó ajánlásaival. Mindazonáltal a kiskereskedelmi értékesítési szakaszban történő ellenőrzésekre vonatkozóan különleges intézkedéseket kell megállapítani.
(17)
Rendelkezni kell a termelői szervezetnek az általa kért termékek vonatkozásában való elismeréséről. Ha az elismerést kizárólag feldolgozásra szánt termékekre kérelmezik, biztosítani kell, hogy a termékeket valóban feldolgozásra szállítsák.
(18)
Annak érdekében, hogy a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének céljai megvalósuljanak, és a termelői szervezetek a feladataikat fenntartható és hatékony módon végezzék, a termelői szervezeteken belül a lehető legnagyobb stabilitást kell biztosítani. Ezért meg kell állapítani a termelők termelői szervezetbeli tagságának minimális időtartamát. A tagállamok hatáskörébe kell utalni a felmondási idő, valamint azon időpont megállapítását, amelytől kezdve a tagságról való lemondás hatályba lép.
(19)
A termelői szervezetek fő és alapvető tevékenységének a kínálat és a forgalmazás koncentrálásával kell kapcsolatban lennie. Engedélyezni kell azonban a termelői szervezetek részére, hogy egyéb tevékenységekben vegyenek részt, függetlenül attól, hogy az kereskedelmi jellegű tevékenység-e vagy sem. Ösztönözni kell a termelői szervezetek közötti együttműködést a kizárólag valamely más elismert termelői szervezettől vásárolt gyümölcs és zöldség forgalmazásának a számításokból való kihagyásának engedélyezése révén, mind a fő tevékenység, mind az egyéb tevékenységek tekintetében. A technikai eszközök biztosítása tekintetében a megvalósítás lehetséges módjának a hatályát indokolt kibővíteni, hogy az magában foglalja a termelői szervezetek tagjain keresztüli eszközbiztosítást is.
(20)
A termelői szervezetek rendelkezhetnek részvényekkel leányvállalatokban, hogy növeljék tagjaik termelésének hozzáadott értékét. Az ilyen módon forgalomba hozott termékek értékének kiszámítására vonatkozó szabályokat rögzíteni kell. Az ilyen leányvállalatok fő tevékenységeinek egy átmeneti alkalmazkodási időszakot követően a termelői szervezetével azonosnak kell lenniük.
(21)
Részletes szabályokat kell megállapítani az 1182/2007/EK rendeletben foglalt termelői szervezetek társulásainak, a transznacionális termelői szervezeteknek és a termelői szervezetek transznacionális társulásainak az elismerésére és működésére vonatkozóan. Az egységesség érdekében ezeknek a szabályoknak a lehető legjobban tükrözniük kell a termelői szervezetekre vonatkozóan megállapított szabályokat.
(22)
A kínálat koncentrálásának megkönnyítése érdekében ösztönözni kell a meglévő termelői szervezetek egyesülését új szervezetek létrehozása céljából, az egyesített szervezetek működési programjainak egyesítésére vonatkozó szabályok megállapításával.
(23)
Azon alapelv tiszteletben tartása mellett, hogy a termelői szervezeteknek a termelők saját kezdeményezésére kell létrejönniük, és azokat a termelőknek kell ellenőrizniük, a tagállamokra kell hagyni azon feltételek megállapítását, amelyek mellett valamely természetes vagy jogi személy valamely termelői szervezet és/vagy termelői szervezetek társulása tagja lehet.
(24)
Annak biztosítása érdekében, hogy a termelői szervezetek hitelesen képviseljenek minimális számú termelőt, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a termelői szervezeten belül a termelés zömét előállító, de számszerűleg kisebbségben levő tagok ne éljenek vissza indokolatlan módon erőfölényükkel a szervezet irányításában és működésében.
(25)
A Közösségen belül eltérő termelési és forgalmazási feltételek figyelembevétele céljából a tagállamoknak meg kell állapítaniuk az elismerési tervet benyújtó termelői csoportok előzetes elismerésének bizonyos feltételeit.
(26)
A stabil, a gyümölcs- és zöldségágazati célkitűzések elérése érdekében tartós hozzájárulást nyújtani képes termelői szervezetek létrehozásának elősegítése érdekében az előzetes elismerés kizárólag azon termelői csoportoknak adható meg, amelyek bizonyítani tudják, hogy meghatározott időn belül képesek megfelelni az összes elismerési követelménynek.
(27)
Meg kell határozni, hogy a termelői csoportoknak milyen információkat kell megadniuk az elismerési tervben. Annak érdekében, hogy termelői csoportok jobban megfelelhessenek az elismerés feltételeinek, engedélyezni kell az elismerési tervek megváltoztatásának lehetőségét. E célból rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok jogosultak legyenek felkérni a termelői szervezetet arra, hogy tegyen helyreigazító intézkedéseket a terv megvalósulásának biztosítására.
(28)
A termelői csoport teljesítheti az elismerés feltételeit az elismerési terv befejezése előtt. Rendelkezni kell arról, hogy az ilyen csoportoknak lehetőségük legyen elismerési kérelmet benyújtani, működési programtervezettel együtt. Az egységesség érdekében az ilyen elismerés megadásának a termelői csoport számára az elismerési terv befejezését kell jelentenie, és a vonatkozó támogatást meg kell szüntetni. Mindazonáltal a beruházások többéves finanszírozásának figyelembevétele érdekében a beruházási támogatásra jogosult beruházások esetében lehetővé kell tenni, hogy átvihetők legyenek a működési programokba.
(29)
A termelői csoportok létrehozásával és az igazgatási műveleteikkel járó költségek fedezésére szolgáló támogatási rendszer helyes alkalmazásának megkönnyítése érdekében az ilyen jellegű támogatást átalánydíjszabás alapján kell nyújtani. A költségvetési korlátozások miatt ezen átalánytámogatást felső határhoz kell kötni. Továbbá a különböző nagyságú termelői csoportok eltérő pénzügyi szükségleteinek figyelembevétele érdekében a termelői csoportok által forgalomba hozható termékmennyiség értékének megfelelően ezt a felső határt ki kell igazítani.
(30)
Az egységesség és az elismert termelői csoport státuszra való zökkenőmentes átállás érdekében a termelői csoportok fő tevékenységeire és a forgalomba hozott termékek értékére vonatkozóan ugyanazon szabályok érvényesek, mint a termelői szervezetekre.
(31)
Egyesülések esetében az egyesüléssel létrejövő termelői csoportoknak a támogatás továbbra is nyújtható annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az új termelői csoportok pénzügyi szükségleteit, és biztosítsák a támogatási rendszer helyes alkalmazását.
(32)
A működési programok támogatási programja alkalmazásának megkönnyítése érdekében a termelői szervezetek által forgalomba hozott termékek fogalmát világosan meg kell határozni, beleértve azt, hogy mely termékek vehetők figyelembe, valamint annak az értékesítési szakasznak a meghatározását, amelyben a termelés értékét ki kell számítani. Az értékesíthető termelés kiszámításához további módszerek használatát is lehetővé kell tenni éves ingadozások, valamint elégtelen adatok esetén. A támogatási programmal való visszaélések elkerülése érdekében a termelői szervezetek számára általánosságban nem szabad engedélyezni a referencia-időszakok megváltoztatását az egyes programok időtartamán belül.
(33)
A támogatás helyes felhasználásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a működési alapok kezelésére és a tagok pénzügyi hozzájárulására vonatkozóan, a lehető legnagyobb rugalmasság mellett, azzal a feltétellel, hogy minden termelő élvezheti a működési alap előnyeit és demokratikus módon részt vehet az alap használatára vonatkozó döntésekben.
(34)
Rendelkezni kell a fenntartható működési programokra irányuló nemzeti stratégia hatályáról és szerkezetéről, valamint a környezetvédelmi tevékenységek nemzeti keretéről. Ennek célja a pénzügyi források allokációjának optimalizálása és a stratégia minőségének javítása.
(35)
A hatékony és eredményes irányítás érdekében meg kell határozni a működési programok benyújtására és jóváhagyására vonatkozó eljárást, beleértve a határidőket is, hogy az illetékes hatóságok megfelelően értékelhessék az információt, valamint hogy intézkedéseket és tevékenységeket lehessen felvenni a programokba vagy kizárni azokból. Mivel a programok kezelése éves alapon történik, ki kell kötni, hogy a valamely adott időpontig jóvá nem hagyott programokat egy évvel el kell halasztani.
(36)
Egy évente elvégzendő eljárást kell kialakítani a működési programok következő évre vonatkozó módosítására, hogy azokat ki lehessen igazítani azon új feltételek figyelembevétele céljából, amelyeket nem lehetett előre látni a program eredeti beterjesztésekor. Ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy az intézkedéseket és a működési alap összegét a program végrehajtásának minden évében módosítani lehessen. E változtatásokat csak a tagállamok által meghatározandó korlátokkal és feltételekkel szabad engedélyezni, beleértve a változások kötelező bejelentését is az illetékes hatóságoknak, annak biztosítására, hogy a jóváhagyott programok fő célkitűzései nem változnak.
(37)
Pénzügyi és jogbiztonsági okokból létre kell hozni azon műveletek és kiadások jegyzékét, amelyekre a működési programok nem terjedhetnek ki.
(38)
Önálló gazdaságokban történő beruházások esetében, olyan magánérdekeltségű fél indokolatlan gyarapodásának megelőzése érdekében, aki kapcsolatát megszakította a szervezettel a beruházás hasznos élettartama alatt, rendelkezni kell arról, hogy a szervezet behajthassa a beruházás maradványértékét, függetlenül attól, hogy az ilyen beruházás egy tag vagy a szervezet tulajdonában van-e.
(39)
A támogatási program helyes alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell határozni a támogatási kérelmekben feltüntetendő információkat, valamint a támogatás kifizetésére vonatkozó eljárásokat. A likviditási problémák elkerülése érdekében megfelelő biztosítékokkal fedezett előlegfizetési rendszert kell biztosítani a termelői szervezetek számára. Hasonló okokból egy másik rendszert is ki kell alakítani a már felmerült kiadásokra vonatkozó támogatás kifizetésére.
(40)
A válságmegelőzési és -kezelési intézkedések hatályára és alkalmazására vonatkozóan részletes előírásokat kell meghatározni. Ezeknek a szabályoknak lehetőség szerint rugalmasságról és válság esetén gyors alkalmazhatóságról kell rendelkezniük, és ezért a döntéshozatalt a tagállamokra és a termelői szervezetekre kell hagyni. A szabályoknak mindazonáltal meg kell akadályozniuk a visszaéléseket és rendelkezniük kell bizonyos intézkedések alkalmazásának korlátairól, pénzügyi értelemben is. Biztosítaniuk kell a növény-egészségügyi és a környezetvédelmi követelmények megfelelő betartását is.
(41)
A piacról történő árukivonások tekintetében részletes szabályokat kell elfogadni, figyelembe véve az intézkedés potenciális fontosságát. Különösen a jótékonysági szervezetek és egyes más létesítmények és intézmények által humanitárius segélyként ingyenesen szétosztott, a piacról kivont gyümölcs- és zöldségfélék megnövelt támogatásának rendszerére vonatkozóan kell szabályokat hozni. Emellett meg kell határozni az árukivonásra adható támogatás maximális szintjét annak érdekében, hogy ez a lehetőség ne váljon a termékek piaci forgalomba hozatalának tartós alternatívájává. Ezzel összefüggésben célszerű, hogy azon termékek esetében, amelyekre a 2200/96/EK rendelet V. mellékletében meghatározták az árukivonási kompenzáció maximális szintjét, e szintet bizonyos mértékű emelés mellett továbbra is alkalmazzák; az emelést az magyarázza, hogy ezeket az árukivonásokat társfinanszírozzák. Más termékek esetében, ahol a tapasztalatok nem mutatnak túlzott árukivonásra irányuló kockázatot, célszerű, hogy a maximális támogatási szintet a tagállamok határozzák meg. Hasonló okokból azonban mindenképp célszerű termelői szervezetenként és termékenként mennyiségi korlátokat meghatározni az árukivonás tekintetében.
(42)
Részletes szabályokat kell elfogadni a nemzeti pénzügyi támogatásra vonatkozóan, amelyet a tagállamok nyújthatnak a Közösség olyan régióban, ahol a termelők szervezettségi foka különösen alacsony, beleértve a szervezettség ilyen alacsony fokának fogalommeghatározását is. Az ilyen nemzeti támogatás jóváhagyására és a támogatáshoz nyújtott közösségi visszatérítés jóváhagyására és összegére vonatkozóan eljárásokat kell meghatározni, valamint rendelkezni kell a visszatérítés arányáról, amelynek tükröznie kell a jelenleg alkalmazandó arányokat.
(43)
Részletes szabályokat - különösen eljárási rendelkezéseket - kell elfogadni azon feltételeket érintően, amelyek alapján a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek, illetve ezen szervezetek társulásai által kiadott szabályok kiterjeszthetők az adott gazdasági területen működő valamennyi termelőre. Abban az esetben is, ha a termést leszedetlenül adják el, világossá kell tenni, hogy mely szabályokat kell kiterjeszteni a termelőkre, illetve a vásárlókra.
(44)
A közösségi almatermelők helyzete az utóbbi időben nehezebbre fordult, egyebek között a déli félteke harmadik országaiból származó almaimport mennyiségének jelentős növekedése miatt. Az alma behozatalának felügyeletét ezért célszerű szigorítani. E cél elérését a legjobban egy behozatali engedélyeken alapuló rendszer szolgálná, amelyben az engedély megadásának feltétele biztosíték nyújtása, szavatolandó, hogy az engedélykérelem tárgyát képező műveletek valóban megtörténnek. A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló 1291/2000/EK bizottsági rendeletet (25) és a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló 2220/85/EGK bizottsági rendeletet (26) kell alkalmazni.
(45)
A gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó belépési árrendszer tekintetében részletes szabályokat kell megállapítani. Mivel az érintett romlandó gyümölcsöket és zöldségeket nagyrészt bizományi értékesítési rendszerben szállítják, ez a termékek értékének meghatározása terén sajátos nehézségeket okoz. Meg kell határozni a behozott termékek közös vámtarifába való besorolásához alapul szolgáló belépési ár kiszámításának lehetséges módszereit. A termékek átlagos árának súlyozott átlagai alapján behozatali átalányértékeket kell megállapítani, továbbá különös rendelkezéseket kell hozni arra az esetre, ha egy adott származási helyről eredő termékek árai nem állnak rendelkezésre. A rendszer helyes alkalmazása érdekében bizonyos körülmények fennállása esetén biztosíték letétbe helyezését kell előírni.
(46)
Részletes szabályokat kell elfogadni a közös vámtarifában meghatározott behozatali vámokat kiegészítő, meghatározott termékekre kivethető behozatali vámok vonatkozásában. A kiegészítő vám akkor vethető ki, ha az érintett termékek behozatali mennyisége meghaladja a termékenként és alkalmazási időszakonként meghatározott küszöbszinteket. A Közösség felé úton lévő áruk mentesülnek a kiegészítő vám alól, így ezen áruk tekintetében különleges rendelkezéseket kell hozni.
(47)
Rendelkezni kell a folyamatban lévő programok és rendszerek megfelelő nyomon követéséről és értékeléséről annak érdekében, hogy hatékonyságukat és eredményességüket a termelői szervezetek és a tagállamok egyaránt felmérhessék.
(48)
Intézkedéseket/rendelkezéseket kell hozni az ezen rendelet végrehajtásához szükséges adatszolgáltatás típusa, formátuma és eszköze vonatkozásában. Ezek magukban foglalják a termelők és a termelői szervezetek által a tagállamoknak tett, és a tagállamok által a Bizottságnak tett adatszolgáltatást, valamint a késedelmes vagy pontatlan jelentésekből eredő következményeket.
(49)
Az ezen rendelet és az 1182/2007/EK rendelet helyes alkalmazásának biztosításához szükséges ellenőrzésekhez, és a fellelt szabálytalanságokra alkalmazandó megfelelő szankciókhoz kapcsolódóan intézkedéseket kell meghatározni. Ezek magukban foglalják mind a közösségi szinten meghatározott konkrét ellenőrzéseket és szankciókat, mind a kiegészítő nemzeti ellenőrzéseket és szankciókat. Az ellenőrzéseknek és a szankcióknak hatékonynak, visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük. Szabályokról kell rendelkezni a nyilvánvaló tévedés és a vis maior vagy rendkívüli körülmények rendezése céljából is, a termelők méltányos elbírálásának biztosítása érdekében. Szabályokról kell rendelkezni a mesterségesen teremtett helyzetek esetében is annak érdekében, hogy e helyzetekből ne származhasson haszon.
(50)
Rendelkezéseket kell elfogadni a korábbi rendszerről az ebben a rendeletben meghatározott új rendszerre való zökkenőmentes átállás, valamint az 1182/2007/EK rendelet 55. cikkében meghatározott átmeneti intézkedések megfelelő végrehajtása érdekében.
(51)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a gyümölcs- és zöldségpiaci irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály és a fogalmak használata
(1) Ez a rendelet megállapítja a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályokat.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendeletekben használt fogalmak jelentése ugyanaz ebben a rendeletben, kivéve ha ez a rendelet másképp rendelkezik.
2. cikk
Gazdasági évek
A 2200/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és a 2201/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékek esetében a gazdasági évek január 1-jétől december 31-ig tartanak.
II. CÍM
A TERMÉKEK OSZTÁLYOZÁSA
I. FEJEZET
Általános szabályok
3. cikk
Kivétel és mentesség a forgalmazási előírások alkalmazása alól
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a következőknek nem kell megfelelniük a forgalmazási előírásoknak:
a)
feldolgozó üzembe szállított termékek, azok kivételével, amelyek esetében ez a rendelet kifejezetten meghatározott az ipari feldolgozásra szánt termékekre vonatkozó minimális minőségi követelményeket;
b)
olyan termékek, amelyeket a termelő a saját gazdaságában árusít a fogyasztók részére, azok személyes felhasználására; és
c)
a 2200/96/EK rendelet 46. cikkében említett eljárást alkalmazva valamely tagállam kérésére hozott bizottsági határozat alapján egy adott régió olyan termékei, amelyek a térség kiskereskedelmében kerülnek értékesítésre, kialakult, hagyományos helyi fogyasztásra.
(2) Az 1182/2007/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a következőknek nem kell megfelelniük a forgalmazási előírásoknak egy adott termelési területen belül:
a)
a termelő által az előkészítő és csomagoló állomásokra és tárolóhelyekre eladott vagy szállított, vagy az ilyen állomásokra a gazdaságából beszállított termékek;
b)
a tárolóhelyekről az előkészítő és csomagoló állomásokra átszállított termékek.
(3) Az 1182/2007/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a tagállamok az alábbiakat mentesíthetik a forgalmazási előírásoknak vagy azok egyes rendelkezéseinek való megfelelés követelménye alól:
a)
a termelő által az adott termelési területen nagybani piacokon, különösen termelői piacokon bemutatott, eladásra felajánlott, eladott, szállított, vagy más egyéb módon értékesített termékek;
b)
a nagybani piacokról az ugyanazon a termelési területen lévő előkészítő és csomagoló állomásokra és tárolóhelyekre szállított termékek.
Az első bekezdés alkalmazása esetén az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot és értesíti a megtett intézkedésekről.
(4) Bizonyítékot kell szolgáltatni arról, hogy az (1) bekezdés a) pontja és a (2) bekezdés alá tartozó termékek megfelelnek a megállapított feltételeknek, különös tekintettel tervezett felhasználásukra.
4. cikk
Jelölési információk
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke alapján megállapított forgalmazási előírások által előírt jelölési információkat a csomagolás egyik oldalán jól látható helyen, olvashatóan fel kell tüntetni, vagy kitörölhetetlenül közvetlenül a csomagolásra rányomtatva, vagy egy címkén, amely a csomagolás szerves része vagy a csomagoláshoz van rögzítve.
(2) Az ömlesztve szállított áruk esetében, amelyeket közvetlenül rakodnak a szállítóeszközökre, az (1) bekezdésben említett adatokat az árukhoz tartozó okmányokon feltüntetik, vagy a szállító járművön belül jól látható helyen helyezik el.
5. cikk
Jelölési információk a kiskereskedelmi szakaszban
Ha a kiskereskedelmi szakaszban csomagolják az árukat, az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke alapján megállapított forgalmazási előírások által megkövetelt jelölési információnak olvashatónak és feltűnőnek kell lennie.
A 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) említett előre csomagolt termékek esetében fel kell tüntetni a nettó tömeget, az összes egyéb, a forgalmazási előírások által megkövetelt információ mellett. Mindazonáltal a rendesen darabonként árusított termékek esetében a nettó tömeg feltüntetése nem követelmény, amennyiben a termékek darabszáma tisztán látható és kívülről könnyen megszámolható vagy ha a darabszám fel van tüntetve a címkén.
A termékek csomagolatlanul is kínálhatók, feltéve, hogy a kiskereskedő az értékesítésre felkínált áruk mellett jól láthatóan és olvashatóan feltünteti a forgalmazási előírásokban és az 1182/2007/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a termék fajtájára, származási országára és osztályára vonatkozó információkat.
6. cikk
Értékesítési csomagok
(1) Legfeljebb három kilogramm nettó tömegű, friss gyümölcsöket és zöldségeket tartalmazó értékesítési csomagok tartalmazhatják különböző típusú friss gyümölcsök és zöldségek keverékeit is, feltéve, hogy:
a)
a termékek egységes minőségűek és a (2) bekezdéssel összhangban mindegyik érintett típus megfelel az előírásoknak;
b)
a csomag a (3) bekezdéssel összhangban megfelelően van jelölve; és
c)
a keverék nem vezeti félre a fogyasztót.
(2) Az (1) bekezdésben említett csomagokban található termékeknek ugyanabba az I. mellékletben említett kereskedelmi minőségi osztályba kell tartozniuk.
Amennyiben egy keverék olyan gyümölcsöket és zöldségeket tartalmaz, amelyek nem tartoznak közösségi forgalmazási előírások hatálya alá, ezeknek a termékeknek az I. melléklettel összhangban ugyanabba az osztályba besorolhatónak kell lenniük.
(3) Az (1) bekezdésben említett értékesítési csomagokon és/vagy az ezeket tartalmazó egyes csomagokon lévő jelzésen a következő adatokat mindenképpen fel kell tüntetni:
a)
A csomagoló és/vagy a feladó neve és címe. Ez a jelölés helyettesíthető:
i.
az előcsomagolás kivételével minden csomagolás esetén hivatalos szerv által kiadott vagy elismert, a csomagolót és/vagy a feladót képviselő kóddal, amelyet a „csomagoló és/vagy feladó” felirat (vagy az ezeknek megfelelő rövidítések) közvetlen közelében kell feltüntetni;
ii.
kizárólag előcsomagolás esetén: a Közösség területén letelepedett eladó nevével és címével, amelynek közvetlen közelében el kell helyezni a „… részére csomagolt” feliratot vagy egyenértékű jelölést. Ebben az esetben a címkézésnek tartalmaznia kell egy, a csomagolót és/vagy a feladót jelölő kódot. E kód jelentésére vonatkozóan az eladónak rendelkezésre kell bocsátania valamennyi, az ellenőrző szerv által szükségesnek tartott információt;
b)
a csomagban található összes termék/típus neve;
c)
a keverékben található összes olyan termék fajtájának vagy kereskedelmi típusának neve, amelyre a közösségi forgalmazási előírások ezt a nem kevert termékek esetében megkövetelik;
d)
minden érintett termék esetében a származási ország az adott termék neve mellett feltüntetve; valamint
e)
osztály.
A közösségi forgalmazási előírások hatálya alá tartozó gyümölcsök és zöldségek esetében a fenti adatok lépnek az említett előírásokban meghatározott adatok helyébe.
II. FEJEZET
A forgalmazási előírásoknak való megfelelés ellenőrzése
1. Szakasz
Általános rendelkezések
7. cikk
Hatály
Ez a fejezet meghatározza az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke alapján megállapított forgalmazási előírásoknak való megfeleléssel kapcsolatos - az értékesítés minden szakaszára kiterjedő - ellenőrzés végzése során a tagállamokra vonatkozó szabályokat.
8. cikk
Illetékes szervek
(1) Minden tagállam kijelöli a következőket:
a)
egy, az e fejezet által lefedett területeken történő koordinációért és kapcsolattartásért felelős illetékes hatóságot, a továbbiakban: „a koordináló hatóság”, és
b)
az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke (6) bekezdésének alkalmazásáért felelős ellenőrző szervet vagy szerveket, a továbbiakban: „az ellenőrző szervek”.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal:
a)
az (1) bekezdés értelmében kijelölt koordináló hatóság nevét, postai és e-mail címét,
b)
az (1) bekezdés értelmében kijelölt ellenőrző szervek nevét, postai és e-mail címét,
c)
az egyes kinevezett ellenőrző szervek tevékenységi körének pontos leírását.
(3) A koordináló hatóság lehet az ellenőrző szerv vagy az ellenőrző szervek valamelyike, vagy bármely egyéb, az (1) bekezdés értelmében kinevezett szerv.
(4) A Bizottság a tagállamok által kijelölt koordináló hatóságok listáját az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.
9. cikk
A kereskedői adatbázis
(1) A tagállamok olyan adatbázist állítanak össze a zöldség- és gyümölcskereskedőkről, amely az e cikkben megállapított feltételek mellett felsorolja azokat a kereskedőket, akik az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke szerint megállapított forgalmazási előírások alá tartozó friss zöldség és gyümölcs értékesítésével foglalkoznak.
E fejezet alkalmazásában „kereskedő” minden olyan természetes vagy jogi személy, aki a forgalmazási előírásoknak megfelelő friss gyümölcsöt vagy zöldséget birtokol, azzal a szándékkal, hogy azt a Közösség területén bemutassa vagy eladásra kínálja, értékesítse, vagy bármilyen módon forgalomba hozza és/vagy harmadik országokba exportálja, akár saját felelősségére, akár egy harmadik fél megbízásából.
(2) A tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően a következő kereskedőket fel kell venni az adatbázisba vagy ki kell hagyni abból:
a)
azok a kereskedők, akiknek a tevékenysége a 3. cikk szerint mentesül a forgalmazási előírásoknak való megfelelés kötelezettsége alól, valamint
b)
olyan természetes vagy jogi személyek, akiknek a zöldség- és gyümölcságazatban végzett tevékenysége áruszállításra, vagy csak kis mennyiségek kiskereskedelmi értékesítésére korlátozódik.
(3) Ahol az adatbázist több elkülönülő elemből állítják össze, a koordináló hatóság biztosítja, hogy az adatbázis, annak elemei és azok frissítése egységes legyen. A frissítést főként az ellenőrző szervek végzik, az értékesítés különböző szakaszaiban elvégzett ellenőrzések során összegyűjtött információk felhasználásával.
(4) Ez az adatbázis minden kereskedőre vonatkozóan tartalmazza a nyilvántartási számot, nevet, címet, a kereskedőnek a 10. cikkben említett kategóriák valamelyikébe való besorolásához szükséges információt, különösen az értékesítési láncban elfoglalt helyét, a kereskedő jelentőségére vonatkozó információt, az egyes kereskedők korábbi ellenőrzései során tett megállapításokra vonatkozó információkat, csakúgy, mint bármely egyéb, az ellenőrzésekhez szükségesnek tartott információt.
(5) A kereskedőknek biztosítaniuk kell a tagállamok által az adatbázis létrehozásához és frissítéséhez szükségesnek ítélt információt. A tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek szabályozzák a nem az adott tagállam területén alapított, de ott kereskedelmi tevékenységet folytató kereskedők bekerülését az adatbázisba.
2. Szakasz
A belső piacon elvégzett ellenőrzések
10. cikk
Megfelelőségi ellenőrzések a belső piacon
(1) A tagállamok bevezetnek egy, az értékesítés minden szakaszában alkalmazandó, mintavétellel járó ellenőrzést a kereskedők által birtokolt termékek forgalmazási előírásoknak való megfelelésére vonatkozóan.
Ebben a rendszerben a tagállamok meghatározzák az ellenőrző szervek által elvégzendő ellenőrzések gyakoriságát, a forgalmazási előírásoknak meg nem felelő árukat forgalmazó kereskedők kockázatelemzése alapján. Az ellenőrzések gyakoriságának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítsa a közösségi szabályoknak való megfelelést, minden általuk előzetesen meghatározott kereskedői kategóriára.
A kockázatelemzés különösen a kereskedők méretére, az értékesítési láncban elfoglalt helyükre, a korábbi ellenőrzések során tett megállapításokra és a tagállamok által meghatározott egyéb lehetséges paraméterekre terjed ki.
A zöldség és gyümölcs előkészítésével és csomagolásával foglalkozó kereskedőket, különösen a termelési régiókban, nagyobb arányban kell ellenőrzésnek alávetni, mint az egyéb kategóriába tartozó kereskedőket. Ellenőrzések szállítás közben is végezhetők.
Ha az ellenőrzések jelentős szabálytalanságokat tárnak fel, az ellenőrző szervek megnövelik az ellenőrzések gyakoriságát az érintett kereskedőkre vonatkozóan.
(2) A kereskedőknek az ellenőrző szerveket el kell látniuk minden olyan információval, amelyet az említett szervek az ellenőrzések megszervezése és elvégzése szempontjából szükségesnek ítélnek.
(3) A tagállamok feljogosíthatják a feladás szakaszában a forgalmazási előírások alá tartozó gyümölcs- és zöldségfélék egységes és magas megfelelőségi arányát garantáló kereskedőket arra, hogy a II. mellékletben szereplő mintát használják az egyes csomagok címkézéséhez. A felhatalmazás hároméves időszakra szól és megújítható.
A minta használatához a kereskedőknek továbbá:
a)
olyan ellenőrző személyzettel kell rendelkezniük, akik a tagállam által jóváhagyott képzésben részesültek,
b)
megfelelő felszerelésekkel kell rendelkezniük a termék előkészítéséhez és csomagolásához,
c)
kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy az általuk feladott árura elvégzik a megfelelőségi ellenőrzést, és rendelkeznek olyan nyilvántartással, amelyben minden elvégzett ellenőrzés műveleteit rögzítik.
Ha a kereskedők már nem tudják garantálni a magas és egységes megfelelőségi arányt, vagy ha a második albekezdésben előírt feltételek valamelyike már nem teljesül, a tagállam visszavonja a kereskedő felhatalmazását a II. mellékletben szereplő minta használatára az egyes csomagok címkézésekor.
(4) A koordináló hatóság közli a Bizottsággal az ellenőrzési rendszer (1) bekezdésben említett rendelkezéseit. Ez a tájékoztatás tartalmazza a kereskedők különböző azonosított kategóriáit, és az ezek mindegyikére meghatározott ellenőrzési gyakoriságot, csakúgy mint - indokolt esetben - a (3) bekezdés végrehajtásának részletes feltételeit, a 11. cikk (1) bekezdése végrehajtásának részletes feltételeit, beleértve a különböző érintett kereskedők ellenőrzésének minimális arányát. A hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot az említett rendszer bármilyen későbbi módosításáról.
(5) Annak a tagállamnak az ellenőrző szervei, amelynek területén nagy számú, más tagállamból származó áru nem felelt meg az előírásoknak olyan hibák vagy romlás miatt, amelyet már a csomagoláskor fel lehetett volna fedezni, a meg nem felelésnek egészen a nagykereskedelmi értékesítési szintig - az elosztó központokat is beleértve - felfedezett eseteit haladéktalanul jelezni kell azon tagállamok hatóságainak, amelyeket ez valószínűleg érint.
11. cikk
A kivitel helyén végzett megfelelőségi ellenőrzés
(1) A kivitel szakaszában az illetékes ellenőrző szerv megfelelőségi ellenőrzéssel biztosítja, hogy a harmadik országokba irányuló kivitelre szánt termékek csak akkor hagyják el a Közösség vámterületét, ha megfelelnek a forgalmazási előírásoknak.
Az exportőröknek minden olyan információval el kell látniuk az ellenőrző szerveket, amelyet azok az ellenőrzések megszervezéséhez és elvégzéséhez szükségesnek ítélnek.
(2) A tagállamok az érintett kereskedők minden kategóriájára vonatkozóan és kockázatelemzésre alapozva meghatározhatják a kivitel szakaszában az illetékes ellenőrző szerv által végzett megfelelőségi ellenőrzés alá vont szállítmányok és mennyiségek minimális arányát. Ezen aránynak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítsa a közösségi szabályok betartását. Ha az ellenőrzések jelentős szabálytalanságokat tárnak fel, az ellenőrző szervek az érintett kereskedőkre vonatkozóan megnövelik az ellenőrzött szállítmányok arányát.
A tagállamok az első albekezdésben említett rendelkezéseket alkalmazhatják a következő feltételeket teljesítő kereskedőkre:
a)
kellő garanciát nyújtanak az általuk forgalmazott gyümölcs és zöldség állandó és magas megfelelőségi arányára;
b)
a tagállam által jóváhagyott képzésben részesült ellenőrző személyzettel rendelkeznek;
c)
vállalják az általuk forgalmazott termékek megfelelőségének ellenőrzését; és
d)
vállalják, hogy nyilvántartást vezetnek az összes általuk végzett ellenőrzésről.
(3) Az ellenőrző szerv az (1) bekezdésben említett ellenőrzési műveletek elvégzése után egy, a III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolást bocsát ki minden olyan kivitelre szánt tételre, amelyről úgy véli, hogy megfelel a forgalmazási előírásoknak. Ha a kivitelre szánt szállítmány több tételből áll, e tételek megfelelőségét egy közös igazoláson is fel lehet tüntetni, amely egyértelműen felsorolja az adott szállítmányt alkotó különböző tételeket.
Ha a (2) bekezdésnek megfelelően a megfelelőségi igazolásban említett tételeket az illetékes ellenőrző szerv nem ellenőrizte a kivitel szakaszában, az „Önellenőrzés (a(z) …/2007/EK bizottsági rendelet 11. cikkének (2) bekezdése)” jelölést kell feltüntetni az igazolás 13. (Megjegyzések) rovatában.
(4) Az illetékes vámhatóságok csak akkor fogadhatják el a kiviteli nyilatkozatot, ha:
a)
az árukhoz mellékelték vagy a (3) bekezdésben említett igazolást vagy a 19. cikk (2) bekezdésében említett igazolást, vagy
b)
az illetékes ellenőrző szerv megfelelően tájékoztatta a vámhatóságot arról, hogy az adott tételekre kibocsátották a fent említett két igazolás valamelyikét.
12. cikk
A behozatal helyén végzett megfelelőségi ellenőrzés
(1) A harmadik országokból származó termékeket a szabad forgalomba bocsátás előtt ellenőrzik a forgalmazási előírásoknak való megfelelés szempontjából.
Az importőröknek el kell látniuk az ellenőrző szerveket minden olyan információval, amelyet azok a (2) bekezdésben és a 16. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzések megszervezéséhez és elvégzéséhez szükségesnek ítélnek.
(2) A 3. szakasz sérelme nélkül, a hivatalos ellenőrző szerv a behozatal helyén minden behozott tételt megfelelőségi ellenőrzésnek vet alá, és ha a termékek megfelelnek az előírásoknak, kibocsát egy a III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolást. Ha a behozott szállítmány több tételből áll, e tételek megfelelőségét egy közös igazoláson is fel lehet tüntetni, amely egyértelműen felsorolja az adott szállítmányt alkotó különböző tételeket.
(3) A vámhatóságok csak akkor hagyhatják jóvá a szabad forgalomba bocsátást, ha:
a)
az árukhoz mellékelték a (2) bekezdésben említett igazolást vagy a 14. cikk (1) bekezdésében említett igazolást, illetve a 19. cikk (2) bekezdésében említett igazolást, vagy
b)
az illetékes ellenőrző szerv a megfelelő módon tájékoztatta a vámhatóságot arról, hogy az adott tételekre kibocsátották a fent említett igazolások valamelyikét.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdéstől eltérve, ha az illetékes ellenőrző szerv a behozatal helyén úgy ítéli meg, hogy kicsi a kockázata annak, hogy egyes tételek nem felelnek meg a forgalmazási előírásoknak, dönthet úgy, hogy e tételeket nem ellenőrzi. E célból a vámhatóságnak egy lepecsételt nyilatkozatot küld, vagy más módon tájékoztatja az említett hatóságot arról, hogy az elvégezheti a vámkezelési eljárást.
Az első albekezdés alkalmazásában az ellenőrző szerv előre megállapítja a nem megfelelő tételek kockázatelemzési feltételeit, és kockázatelemzés alapján, a behozatali szakaszban az illetékes ellenőrző szerv által elvégzendő megfelelőségi ellenőrzés során vizsgálandó szállítmányok és mennyiségek minimális arányát az általa meghatározott minden egyes behozatali típus tekintetében. Bármely, e bekezdés értelmében meghatározott aránynak minden esetben lényegesen magasabbnak kell lennie, mint a 16. cikk (1) bekezdése szerint alkalmazott arányok.
(5) A (4) bekezdés tagállamokban való egységes alkalmazásának javítása érdekében a Bizottság közös iránymutatásokat fogad el az alkalmazásáról. A koordináló hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a (4) bekezdés alkalmazására vonatkozó szabályokról, beleértve a (4) bekezdés második albekezdésében említett feltételeket és minimális arányokat, valamint az említett szabályok minden további módosítását.
(6) Ha egy harmadik országból való behozatal esetén a termékek nagy számban nem feleltek meg az előírásoknak, az érintett tagállam koordináló hatóságának azonnal értesítenie kell a Bizottságot és a többi olyan tagállam koordináló hatóságait, amelyeket ez valószínűleg érint, amelyek ezután saját területükön szükség szerint továbbítják ezt az információt. A Bizottságot az általa kijelölt elektronikus rendszeren keresztül kell értesíteni.
3. Szakasz
harmadik országok által végzett ellenőrzések
13. cikk
A Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően harmadik országok által elvégzett ellenőrzések jóváhagyása
(1) Egy harmadik ország kérésére a Bizottság a 2200/96/EK rendelet 46. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jóváhagyhatja a Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően az említett harmadik ország által elvégzett megfelelőségi ellenőrzéseket.
(2) Az (1) bekezdésben említett jóváhagyás azoknak a harmadik országoknak adható meg, amelyek ezt kérik, és amelyek területén a Közösségbe bevitt termékekre vonatkozóan eleget tesznek a közösségi forgalmazási előírásoknak, vagy az azokkal legalább egyenértékű előírásoknak.
A jóváhagyás meghatározza a harmadik országnak azt a kapcsolattartó hatóságát, amelynek felelősségi körébe tartozik az (1) bekezdésben említett ellenőrzési műveletek elvégzése. Ez a hatóság felel a Közösséggel való kapcsolattartásért. A jóváhagyás szintén meghatározza a magukért az ellenőrzésekért felelős ellenőrző szerveket, a továbbiakban: „harmadik országok ellenőrző szervei”.
A jóváhagyás csak az érintett harmadik országból származó termékekre érvényes, illetve egyes termékekre korlátozható.
(3) A harmadik országok ellenőrző szerveinek hivatalos szerveknek vagy a (2) bekezdésben említett hatóság által hivatalosan elismerteknek kell lenniük, kielégítő biztosítékot kell nyújtaniuk, valamint rendelkezniük kell a szükséges személyzettel, felszereléssel és létesítményekkel a 20. cikk (1) bekezdésében említett módszereknek, vagy azokkal egyenértékű módszereknek megfelelő ellenőrzések elvégzéséhez.
(4) Azon országok listája, amelyek megfelelőségi ellenőrzéseit e cikk alapján jóváhagyták, valamint az érintett termékek a IV. melléklet A. részében szerepelnek. A harmadik országok kapcsolattartó hatóságainak és ellenőrző szerveinek adatai ugyanazon melléklet B. részében, míg a 14. cikkben említett igazolások mintái a melléklet C. részében találhatók.
14. cikk
Igazolások
(1) A harmadik országok ellenőrző szervei minden egyes, a Közösség vámterületére való belépés előtt ellenőrzött tételre vonatkozóan kiállítják a II. mellékletben bemutatott megfelelőségi igazolást, vagy bármely egyéb, a Közösség és a harmadik ország közötti megegyezésnek megfelelő formanyomtatványt. Ha a behozatalra szánt szállítmány több tételből áll, a tételek megfelelőségét egy közös igazoláson is fel lehet tüntetni, amely egyértelműen felsorolja az adott szállítmányt alkotó különböző tételeket.
A standard formanyomtatványt, amelyen az első albekezdésben említett igazolásokat kiállítják, a 13. cikk (1) bekezdésében említett jóváhagyás keretében kell meghatározni.
(2) A igazoláson szerepelnie kell az „eredeti” szónak. Amennyiben további példányokra van szükség, azokra rá kell pecsételni a „másolat” szót. A Közösség illetékes hatóságai csak a igazolás eredeti példányát fogadják el érvényesnek.
A nyomtatvány mérete 210 × 297 mm; a hossza legfeljebb plusz 8, illetve mínusz 5 mm-rel térhet el ettől. A felhasznált papír fehér, famentes, írásra méretezett és legalább 40 g/m2 súlyú.
A nyomtatványokat a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén kell nyomtatni és kitölteni.
A formanyomtatványokat írógéppel vagy ehhez hasonló módon kell kitölteni.
A bejegyzéseket nem szabad kitörölni vagy átírni. Bármely módosítást a hibás rész áthúzásával és indokolt esetben a megfelelő tartalom beírásával kell elvégezni. Ezeket a változtatásokat az azt végző személynek a kézjegyévek kell ellátnia és a kibocsátó hatóságnak hitelesítenie kell.
Minden igazoláson fel kell tüntetni egy sorszámot, amely lehetővé teszi az azonosítást, valamint az igazolást a kiállító hatóságnak le kell bélyegeznie és az erre felhatalmazott személynek vagy személyeknek alá kell írnia.
A kiállító hatóság minden általa kibocsátott igazolás egy példányát megtartja.
15. cikk
A jóváhagyás felfüggesztése
A Bizottság felfüggesztheti a jóváhagyást, amennyiben úgy találja, hogy a tételek és/vagy a mennyiségek jelentős részében az áruk nem felelnek meg a harmadik ország ellenőrző szerve által kiállított megfelelőségi igazolásban szereplő információnak vagy a 16. cikk (2) bekezdésében említett utólagos ellenőrzések iránti kérelemre nem érkezett kielégítő válasz.
16. cikk
A tagállamok által végzett további ellenőrzések
(1) A tagállamok a behozatal helyén az ebben a szakaszban megállapított feltételeknek megfelelően behozott termékek esetén fizikai ellenőrzések útján ellenőrzik az előírásoknak való megfelelést, minden érintett harmadik országra vonatkozóan, az említett feltételek alapján behozott szállítmányok és mennyiségek jelentős hányadán. Ennek az aránynak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítsa, hogy a harmadik országok ellenőrző szervei eleget tesznek a közösségi szabályoknak. A tagállamok biztosítják, hogy a 20. cikk (3) bekezdésében megállapított intézkedéseket alkalmazzák az ellenőrzött tételekre, amennyiben azok nem felelnek meg a forgalmazási előírásoknak.
Ha az ellenőrzések jelentős szabálytalanságokra derítenek fényt, a tagállamok haladéktalanul tájékoztatják erről a Bizottságot, és az ellenőrző szervek e cikk rendelkezéseinek megfelelően növelik az ellenőrzött szállítmányok és mennyiségek arányát.
Ha valamely tagállam az e bekezdésben említett ellenőrzések költségeinek fedezésére díjat állapít meg, a díj szintjének tükröznie kell azt, hogy ezek az ellenőrzések a 12. cikkben említettekhez képest az ellenőrzött szállítmányok és mennyiségek alacsonyabb hányadára terjednek ki.
(2) Amennyiben a 14. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett igazolás vagy az abban foglalt információ hitelességét illetően kétségek merülnek fel, utólagos ellenőrzést kell végezni.
A Közösség illetékes hatósága a harmadik országnak a 13. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kapcsolattartó hatóságához visszajuttatja az igazolást vagy annak egy másolatát, ha szükséges, az ellenőrzés okainak megadásával, és bármely olyan megszerzett információ megadásával, amely azt sejteti, hogy a igazolás nem hiteles, vagy hogy az abban szereplő adatok nem helyesek. Az utólagos ellenőrzések iránti kérelmeket a lehető leghamarabb a Bizottság tudomására kell hozni, az egyes kérelmek eredményével együtt.
Ha utólagos ellenőrzést kérnek, az érintett termékek importőre kérheti az illetékes ellenőrző szervektől a 12. cikkben említett megfelelőségi ellenőrzés elvégzését.
17. cikk
Adatszolgáltatási kötelezettségek
(1) A koordináló hatóság minden negyedévben, legkésőbb az érintett negyedévet követő negyedév végéig közli a Bizottsággal minden érintett harmadik országra és termékre vonatkozóan a 13. cikknek megfelelően behozott tételek számát és a teljes mennyiséget, a 16. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a megfelelés szempontjából ellenőrzött tételek számát és a mennyiségeket és azokat a tételeket, amelyekről az ellenőrző szervek úgy találták, hogy nem feleltek meg a harmadik ország ellenőrző szerve által kibocsátott megfelelőségi igazolásban szereplő adatoknak, minden említett tétel mennyiségének meghatározásával és a megállapításnak okot adó hiba típusával együtt.
(2) A vámhatóságok szorosan együttműködnek a koordináló hatósággal és/vagy az ellenőrző szervvel, különösen a 16. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében és ellátják azokat minden szükséges információval.
18. cikk
Igazgatási együttműködés
(1) E szakasz alkalmazása a Közösség és az egyes érintett harmadik országok közötti igazgatási együttműködési eljárás létrehozásától függ.
Annak érdekében, hogy jogosultak legyenek ilyen eljárás igénybevételére, az érintett harmadik országok elküldenek a Bizottságnak minden, az ellenőrzési műveletekhez kapcsolódó információt, különösen a harmadik ország ellenőrző szervei által használt bélyegzőlenyomatok mintáit és - indokolt esetben és késedelem nélkül - ezeknek az információknak bármilyen változását. A Bizottság közli ezeket az információkat és bármilyen későbbi módosítást a tagállamok koordináló hatóságaival, akik tájékoztatják a vámhatóságokat és más illetékes hatóságaikat.
Ennek értelmében a Bizottság az igazgatási együttműködés létrejöttéről, illetve az érintett harmadik ország által közölt információk - akár az igazgatási együttműködésnek a keretében, akár a kapcsolattartó hatóság és az ellenőrző szervek neve és címe tekintetében történő - bármilyen jelentős módosításáról hivatalos értesítést tesz közzé az általa megfelelőnek ítélt módon.
(2) A harmadik országoknak a 13. cikk (4) bekezdésében említett jóváhagyása az e cikk (1) bekezdésében említett, a Közösség és a harmadik ország közötti igazgatási együttműködés létrehozására vonatkozó értesítés Bizottság általi közzétételének napjától érvényes.
4. Szakasz
Feldolgozásra szánt termékek
19. cikk
Feldolgozásra szánt termékek
(1) E rendelet alkalmazásában a feldolgozásra szánt termékek olyan, forgalmazási előírások alá tartozó friss zöldségek és gyümölcsök, amelyeket feldolgozó üzemekbe szállítanak, ahol az eredeti friss termékétől eltérő KN-besorolású termékekké dolgozzák fel őket.
(2) Az illetékes ellenőrző szervek a harmadik országokba irányuló kivitelre szánt termékekre és a Közösségbe behozott termékekre az V. mellékletben meghatározott ipari feldolgozási igazolást állítanak ki, amennyiben feldolgozásra szánt, és ezért a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a forgalmazási előírásoknak való megfelelés követelménye alá nem tartozó termékekről van szó. Biztosítják, hogy az e cikk (4) bekezdésében megállapított különleges címkézési rendelkezéseknek eleget tesznek.
(3) Behozatal esetén az illetékes ellenőrző szerv, a (2) bekezdésben említett bármilyen igazolás kibocsátása után, haladéktalanul elküldi a feldolgozás helye szerinti tagállam koordináló hatóságának az igazolás egy példányát, valamint bármilyen további, a feldolgozási folyamatok lehetséges ellenőrzéséhez szükséges információt. A feldolgozást követően a feldolgozó vállalkozás visszaküldi az igazolást az illetékes ellenőrző szervnek, amely meggyőződik róla, hogy a termékeket ténylegesen feldolgozták.
(4) A feldolgozásra szánt termékek csomagolásán csomagonként egyértelműen fel kell tüntetni a „feldolgozásra szánt” szavakat vagy ennek megfelelő más szöveget. Az ömlesztve szállított, közvetlenül a szállítóeszközre rakodott áruk esetén ezt a jelzést az árukat kísérő dokumentumon kell feltüntetni, vagy a szállítóeszköz belsejében jól láthatóan elhelyezett figyelmeztető feliraton kell közölni.
(5) A tagállamok megtesznek minden célszerű, különösen az egyéb érintett tagállamokkal való együttműködésre vonatkozó intézkedést, hogy elkerüljék, hogy bármely a friss zöldség- vagy gyümölcspiacra szánt árut feldolgozásra szánt termékként szállítsanak el a termelési körzetből.
5. Szakasz
Ellenőrzési módszer
20. cikk
Ellenőrzési módszer
(1) Az e fejezetben előírt megfelelőségi ellenőrzéseket, kivéve a végső felhasználónak történő kiskereskedelmi értékesítés helyén végzetteket, a VI. mellékletben leírt módszereknek megfelelően végzik el, kivéve, ha ez a rendelet másképpen rendelkezik.
A tagállamok különleges intézkedéseket állapítanak meg a megfelelés ellenőrzésére a végső felhasználónak történő kiskereskedelmi értékesítés helyén.
(2) Ha az ellenőrök úgy találják, hogy az áruk megfelelnek a forgalmazási előírásoknak, az ellenőrző szerv kibocsáthat egy, a III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolást. Ezt az igazolást minden esetben a behozatal vagy kivitel helyén állítják ki.
(3) Ha az áruk nem felelnek meg az előírásoknak, az ellenőrző szerv a kereskedő vagy annak képviselői számára megállapítja a meg nem felelést. Azokat az árukat, amelyekre vonatkozóan meg nem felelést állapítottak meg, az ellenőrző szerv engedélye nélkül nem lehet mozgatni. Az engedély az ellenőrző szerv által meghatározott feltételek teljesítéséhez köthető.
A kereskedők dönthetnek úgy, hogy áruik egy részét vagy egészét összhangba hozzák a megfelelőségi előírásokkal. Az összhangba hozott árukat addig nem lehet forgalomba hozni, amíg az illetékes ellenőrző szerv minden megfelelő eszközzel meg nem bizonyosodott arról, hogy az áruk valóban megfelelnek az előírásoknak. Ahol alkalmazható, csak akkor állítja ki a III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolást a tétel egészére vagy egy részére, ha az áruk már megfelelnek az előírásoknak.
Ha valamely ellenőrző szerv elfogadja valamely kereskedő arra vonatkozó kérését, hogy az árut azon tagállamtól eltérő tagállamban hozza összhangba a megfelelőségi előírásokkal, mint amelyben az áru nem megfelelőségét megállapították, a tagállamok minden általuk szükségesnek ítélt intézkedést megtesznek - különös tekintettel a tagállamok közötti együttműködésre - annak ellenőrzésére, hogy az áru összhangba került-e a megfelelőségi előírásokkal.
Ha az áru nem hozható összhangba a megfelelőségi előírásokkal és nem hasznosítják sem állati takarmányként, sem ipari feldolgozás alapanyagaként, sem más nem élelmezési célú felhasználás keretében, az ellenőrző szerv szükség esetén felkérheti a kereskedőket a megfelelő intézkedések megtételére annak biztosítására, hogy az érintett termékek ne kerüljenek a piacra.
A kereskedők a tagállamok által e bekezdés alkalmazásához szükségesnek ítélt minden információt rendelkezésre bocsátanak.
(4) E fejezet alkalmazásában a számlákon és kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a minőségi osztályt, a termékek származási országát, és indokolt esetben azt a tényt, hogy azokat feldolgozásra szánták. Ez a követelmény nem vonatkozik a végső felhasználónak való kiskereskedelmi értékesítésre.
III. CÍM
TERMELŐI SZERVEZETEK
I. FEJEZET
Követelmények és elismerés
1. Szakasz
Fogalommeghatározások
21. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E cím alkalmazásában:
a)
„termelő”: az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett mezőgazdasági termelő;
b)
„leányvállalat”: olyan vállalat, amelyben egy vagy több termelői szervezet vagy azok társulásai részesedéssel rendelkeznek, és amely hozzájárul a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulásai célkitűzéseihez;
c)
„transznacionális termelői szervezet”: bármely olyan szervezet, amelyben legalább a termelők egyikének a gazdasága a szervezet székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban található;
d)
„termelői szervezetek transznacionális társulása”: termelői szervezetek bármely olyan társulása, amelyben a társult szervezetek legalább egyike a társulás székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban található;
e)
„konvergencia-célkitűzés”: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó közösségi jogszabályok szerint a legkevésbé fejlett tagállamokra és régiókra vonatkozó fellépés célkitűzése, a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban;
f)
„intézkedés”: a következők valamelyike:
i.
a termelés tervezésére irányuló tevékenységek, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve;
ii.
a termékminőség javítására vagy fenntartására irányuló tevékenységek, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve;
iii.
a forgalmazás tökéletesítésére irányuló tevékenységek, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve, valamint promóciós és kommunikációs tevékenységek, a vi. pont szerinti promóciós és kommunikációs tevékenységek kivételével;
iv.
kutatás és kísérleti termelés, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve;
v.
képzési tevékenységek, a vi. pont szerinti képzés kivételével, és a tanácsadó szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítésére irányuló tevékenységek;
vi.
az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a)-f) pontjában felsorolt hat válságmegelőzési és -kezelési intézkedés bármelyike;
vii.
az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett környezetvédelmi intézkedések, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve;
viii.
egyéb tevékenységek, az i., ii., iii., iv. és vii. pont alá tartozó tárgyieszköz-beszerzésektől eltérő tárgyieszköz-beszerzést is beleértve, amelyek az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett egy vagy több célkitűzést teljesítenek;
g)
„tevékenység”: egy meghatározott tevékenység vagy eszköz, amely az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett egy vagy több célkitűzéshez hozzájáruló adott működési célkitűzés megvalósítására irányul;
h)
„melléktermék”: olyan termék, amely gyümölcs- vagy zöldségtermék előkészítéséből és/vagy feldolgozásából ered, amelynek pozitív gazdasági értéke van de nem a kívánt késztermék;
i)
„első szintű feldolgozás”: valamely gyümölcs- vagy zöldségtermék feldolgozása egy másik, az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékké. A friss termékek forgalmazási célú tisztítása, darabolása, nyesése, szárítása és csomagolása nem minősül első szintű feldolgozásnak;
j)
„szakmaközi alap”: az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említettek szerint, az 1182/2007/EK rendelet 20. cikkének c) pontjában felsorolt, a tagállam által jóváhagyott egy vagy több tevékenység, amelyet egy termelői szervezet vagy termelői szervezetek társulása és az élelmiszer-feldolgozási és/vagy -forgalmazási láncból legalább egy szereplő közösen kezel;
k)
„kiindulási mutató”: a programozási időszak kezdetén létező állapotot vagy trendet tükröző bármely mutató, amely hasznos információkkal szolgálhat:
i.
fenntartható működési programok nemzeti stratégiájának vagy egy működési programnak a kidolgozása céljából a kezdeti helyzet elemzéséhez,
ii.
referenciaként, amely alapján a nemzeti stratégia vagy a működési program eredményei és hatása értékelhető, és/vagy
iii.
a nemzeti stratégia vagy a működési program eredményeinek és hatásának értelmezéséhez.
(2) A tagállamok meghatározzák az 1182/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a területükön a nemzeti jogi- és közigazgatási struktúráik alapján érintett jogi személyeket. Adott esetben rendelkezhetnek a jogi személyek részeinek egyértelmű meghatározásáról is az említett cikkek alkalmazása céljából.
2. Szakasz
A termelői szervezetekre alkalmazandó követelmények
22. cikk
Termékkör
(1) A tagállamok az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke szerint elismerik a termelői szervezeteket az elismerési kérelemben meghatározott termék vagy termékcsoport tekintetében, az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében hozott bármely döntés fenntartásával.
(2) A tagállamok a kizárólag feldolgozásra szánt termékek tekintetében csak akkor ismerhetik el a termelői szervezeteket, ha beszállítói szerződések rendszerével vagy másképp biztosítani tudják, hogy az ilyen termékeket csak feldolgozásra szállítják.
23. cikk
Tagok minimális száma
Az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a termelői szervezetek minimális tagszámának meghatározásakor a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ha az elismerést kérelmező teljesen vagy részben olyan tagokból áll, akik maguk jogi személyek vagy termelőkből álló jogi személyek egyértelműen meghatározott részei, akkor a termelők minimális száma meghatározható azon termelők száma alapján, akik minden egyes jogi személyhez vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részeihez kapcsolódnak.
24. cikk
A tagság minimális időtartama
(1) A termelők tagságának minimális időtartama nem lehet rövidebb egy évnél.
(2) A tagságról való lemondásról a szervezetet írásban kell értesíteni. A tagállamok meghatározhatják a felmondási időt, amely nem haladhatja meg a hat hónapot, valamint azt az időpontot, amelyen a lemondás hatályba lép.
25. cikk
A termelői szervezetek szervezeti felépítése és tevékenysége
A tagállamok biztosítják, hogy a termelői szervezetek megfelelő személyzettel, infrastruktúrával és felszereléssel rendelkezzenek az 1182/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelmények teljesítéséhez, továbbá alapvető feladataik - különösen az alábbiak - ellátásához:
a)
tagjaik termelésének ismerete,
b)
tagjaik termelésének begyűjtése, válogatása, tárolása és csomagolása,
c)
kereskedelmi és költségvetési ügyvitel, és
d)
központi könyvelés és számlázási rendszer.
26. cikk
Az értékesíthető termelés értéke vagy mennyisége
Az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában az értékesíthető termelés értékét vagy mennyiségét ugyanazon az alapon kell kiszámítani, mint a forgalomba hozott termékek értékét az e rendelet 52. és 53. cikkében meghatározottak szerint.
27. cikk
Technikai eszközök biztosítása
Az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja alkalmazásában amennyiben egy termelői szervezetet olyan termék vonatkozásában ismertek el, amelyhez technikai eszközök biztosítására van szükség, a termelői szervezet kötelezettségei akkor tekinthetők teljesítettnek, ha megfelelő szinten biztosít technikai eszközöket saját maga, vagy tagjai, vagy leányvállalatok vagy kiszervezés által.
28. cikk
A termelői szervezetek fő tevékenységei
(1) A termelői szervezetek fő tevékenysége a kínálati oldal koncentrációjához és tagjai azon termékeinek forgalomba hozatalához kapcsolódik, amely termékek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.
(2) A termelői szervezet által forgalomba hozott - saját tagjaitól vagy más termelői szervezet tagjaitól származó - termékek értékének meg kell haladnia az általa forgalomba hozott összes többi termék értékét.
E számítás csak olyan termékeken alapul, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.
(3) Az 52. cikk (7) bekezdésének alkalmazása esetén e cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az érintett leányvállalatokra 2012. január 1-jétől.
29. cikk
A tevékenységek kiszervezése
A termelői szervezet valamely tevékenységének a kiszervezése azt jelenti, hogy a termelői szervezet az érintett tevékenység elvégzésére kereskedelmi szerződést köt egy másik jogalannyal, beleértve tagjai egyikét vagy egy leányvállalatát. A termelői szervezet mindazonáltal felelős marad a szóban forgó tevékenység elvégzésének biztosításáért, az igazgatás általános ellenőrzéséért és tevékenység elvégzésére vonatkozó kereskedelmi szerződés felügyeletéért.
Az első bekezdés értelemszerűen alkalmazandó abban az esetben, ha termelői szervezetek társulása szervez ki valamely tevékenységet.
30. cikk
Transznacionális termelői szervezetek
(1) A transznacionális termelői szervezet székhelyét abban a tagállamban kell felállítani, amely tagállamban a szervezet jelentős gazdaságokkal vagy jelentős taglétszámmal bír, illetve ahol a forgalomba hozott termékek jelentős szintjét éri el.
(2) A tagállam, ahol a transznacionális termelői szervezet székhelye található, felelős az alábbiakért:
a)
a transznacionális termelői szervezet elismerése,
b)
a transznacionális termelői szervezet működési programjának jóváhagyása,
c)
közigazgatási együttműködés kialakítása a többi tagállammal, amelyben a tagok találhatók, tekintettel az elismerés feltételeinek való megfelelésre és az ellenőrzések és szankciók rendszerére. A többi tagállam köteles minden szükséges segítséget megadni annak a tagállamnak, ahol a székhely található; és
d)
más tagállamok kérésére minden vonatkozó dokumentáció biztosítása, beleértve azon tagállamok alkalmazandó jogszabályait, amelyekben a tagok találhatók, a kérést benyújtó tagállamok egy hivatalos nyelvére lefordítva.
31. cikk
Termelői szervezetek egyesülése
(1) Amennyiben korábban eltérő működési programmal rendelkező termelői szervezetek egyesültek, a programokat párhuzamosan és különállóan működtethetik az egyesülés évét követő év január 1-jéig. Ilyen esetekben az érintett termelői szervezetek a 66. cikk rendelkezéseivel összhangban kérik a működési programok módosítás útján történő egyesítését. Egyéb esetekben az érintett termelői szervezetek a 67. cikk rendelkezéseivel összhangban azonnal kérik a működési programok módosítás útján történő egyesítését.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok az azt kérelmező termelői szervezetek számára kellően indokolt esetben engedélyezhetik, hogy különálló működési programokat hajtsanak végre, egészen azok eredeti terv szerinti befejezéséig.
32. cikk
Nem termelő tagok
(1) A tagállamok meghatározhatják, hogy lehetőséget biztosítanak-e bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely nem termelő, termelői szervezet tagjaként történő elfogadására, és ha igen, milyen feltételekkel.
(2) Az (1) bekezdésben említett feltételek meghatározásakor a tagállamok biztosítják különösen az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának és (4) bekezdése c) pontjának való megfelelést.
(3) Az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy:
a)
nem vehető figyelembe az elismerési követelmények tekintetében,
b)
nem lehet közvetlen haszonélvezője a Közösség által finanszírozott intézkedéseknek.
A tagállamok korlátozhatják vagy megtilthatják a szavazati jogok gyakorlását a működési alapokat érintő döntésekben, a (2) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban.
33. cikk
A termelői szervezetek demokratikus felelőssége
A tagállamok megtesznek minden általuk szükségesnek ítélt intézkedést annak elkerülésére, hogy a tagok közül egy vagy több visszaéljen a termelői szervezet vezetése vagy működése feletti hatalmával vagy befolyásával, beleértve a szavazati jogokat is.
3. Szakasz
Termelői szervezetek társulásai
34. cikk
Termelői szervezetek társulásainak elismerése
(1) A tagállamok az 1182/2007/EK rendelet 5. cikke szerint a termelői szervezetek társulásait csak az elismerési kérelemben meghatározott termékhez vagy termékekhez kapcsolódó tevékenységek tekintetében ismerhetik el.
(2) A termelői szervezetek társulása az 1182/2007/EK rendelet 5. cikke szerint elismerhető és a termelői szervezet bármely tevékenységét végezheti, még ha az érintett termékek értékesítését továbbra is tagjai végzik.
35. cikk
Termelői szervezetek társulásainak fő tevékenységei
A 28. cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a termelői szervezetek társulásaira.
36. cikk
Termelői szervezetek társulásainak tagjai, amelyek nem termelői szervezetek
(1) A tagállamok meghatározhatják, hogy lehetőséget biztosítanak-e bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely nem elismert termelői szervezet, termelői szervezet társulása tagjaként történő elfogadására, és ha igen, milyen feltételekkel.
(2) A termelői szervezetek elismert társulásának olyan tagjai, akik nem elismert termelői szervezetek:
a)
nem vehetők figyelembe az elismerési követelmények tekintetében,
b)
nem szavazhatnak a működési alapokat érintő kérdésekben,
c)
nem lehetnek közvetlen haszonélvezői a Közösség által finanszírozott intézkedéseknek.
37. cikk
Termelői szervezetek transznacionális társulásai
(1) A termelői szervezetek transznacionális társulásának székhelyét abban a tagállamban kell felállítani, amely tagállamban a társulás jelentős számú tagszervezettel bír és/vagy a tagszervezetek a forgalomba hozott termékek tekintetében jelentős piaci részesedéssel bírnak.
(2) Az a tagállam, amelyben a termelői szervezetek transznacionális társulásának székhelye található, felelős az alábbiakért:
a)
a társulás elismerése;
b)
szükség esetén a társulás működési programjának jóváhagyása;
c)
a szükséges közigazgatási együttműködés kialakítása a többi tagállammal, amelyben a társult szervezetek találhatók, tekintettel az elismerés feltételeinek való megfelelésre és az ellenőrzések és szankciók rendszerére. A többi tagállam köteles minden szükséges segítséget megadni annak a tagállamnak, ahol a székhely található; és
d)
más tagállamok kérésére minden vonatkozó dokumentáció biztosítása, beleértve az azon többi tagállam rendelkezésére álló alkalmazandó jogszabályokat, amelyben a tagok találhatók, a kérést benyújtó tagállamok valamely hivatalos nyelvére lefordítva.
4. Szakasz
Termelői csoportok
38. cikk
Az elismerési tervek benyújtása
(1) A jogi személy vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott része az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett elismerési tervet annak a tagállamnak az illetékes hatóságához nyújtja be, amelyben székhelye található.
(2) A tagállamok meghatározzák a következőket:
a)
a jogi személy vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott része által az elismerési terv benyújtásához teljesítendő minimális feltételek;
b)
az elismerési tervek elkészítésére, tartalmára és végrehajtására vonatkozó szabályok;
c)
az időtartam, amely alatt egy termelői szervezet korábbi tagja nem csatlakozhat egy termelői csoporthoz, miután elhagyta a termelői szervezetet azon termékek vonatkozásában, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték, és
d)
az elismerési tervek jóváhagyásának, ellenőrzésének és teljesítésének igazgatási eljárásai.
39. cikk
Az elismerési tervek tartalma
Az elismerési terv tervezete legalább az alábbiakat tartalmazza:
a)
a kiinduló helyzet leírása, különös tekintettel a termelő tagok számára, megadva minden adatot a tagokról, a termelésről, beleértve a forgalomba hozott termékek értékét, a forgalmazásról és az infrastruktúráról, beleértve a termelői csoport egyes tagjainak tulajdonában lévő infrastruktúrát, ha azt a termelői csoport használja;
b)
a terv végrehajtásának javasolt kezdődátuma, valamint tartama, amely nem lehet hosszabb öt évnél; és
c)
az elismerés megszerzése érdekében végrehajtandó tevékenységek.
40. cikk
Az elismerési tervek jóváhagyása
(1) Az illetékes nemzeti hatóság az elismerési terv tervezetéről az összes alátámasztó irattal ellátott terv kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz.
(2) A 113. cikkben említett ellenőrzéseket követően az illetékes nemzeti hatóság esettől függően:
a)
elfogadja a tervet és megítéli az előzetes elismerést;
b)
változtatásokat kér a tervben;
c)
elutasítja a tervet.
Az elfogadás csak akkor ítélhető meg, ha az adott esetben a b) pont szerint kért változtatásokat belefoglalták a tervbe.
A hatóság értesíti döntéséről a jogi személyt vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott részét.
41. cikk
Az elismerési tervek végrehajtása
(1) Az elismerési tervet éves szakaszokban kell végrehajtani január 1-jétől kezdve. Ezek az éves időszakok a tagállamok engedélyével lebonthatók féléves időszakokra.
Az elismerési terv végrehajtását meg kell kezdeni a 39. cikk b) pontja szerint javasolt időponttal összhangban:
a)
az illetékes nemzeti hatóság általi elfogadás időpontját követő január 1-jén, vagy
b)
azonnal az elfogadás időpontja után.
(2) A tagállamok megállapítják azokat a feltételeket, amelyek mellett a termelői csoportok a végrehajtás ideje alatt változtatásokat kérhetnek a tervben. Ezekhez a kérelmekhez csatolni kell az összes szükséges igazoló iratot.
(3) Az illetékes nemzeti hatóság a változtatásra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz a terv változtatásával kapcsolatban, a benyújtott bizonyítékok áttekintése után. Amennyiben az említett időtartamon belül nem születik határozat a változtatásra vonatkozó kérelem tekintetében, a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni.
42. cikk
Termelői szervezetként való elismerés iránti kérelmek
Az elismerési tervet végrehajtó termelői csoportok bármikor benyújthatják az elismerési kérelmet az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke értelmében. Ezeket a kérelmeket mindenképpen az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkében említett átmeneti időszak vége előtt kell benyújtani.
Az ilyen kérelem benyújtásának időpontjától kezdve a szóban forgó csoport működési programtervezetet nyújthat be a 64. cikk alapján.
43. cikk
A termelői csoportok fő tevékenységei
A 28. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a termelői csoportokra.
44. cikk
A forgalomba hozott termékek értéke
(1) Az 52. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a termelői csoportokra.
(2) Amennyiben a forgalomba hozott termékek értékében csökkenés következett be a termelői csoport felelősségén és befolyásán kívüli, a tagállam számára megfelelően indokolt okokból, a forgalomba hozott termékek értéke nem lehet kevesebb a tagállam által ellenőrzött, a legutóbbi éves szakaszra vonatkozó előző támogatási kérelemben vagy kérelmekben bejelentett érték, illetve ennek hiányában a jóváhagyott elismerési tervben bejelentett érték 65 %-ánál.
45. cikk
Elismerési tervek finanszírozása
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (5) bekezdésében említett támogatási mértékeket felére kell csökkenteni az 1 000 000 EUR összértéket meghaladó forgalomba hozott termékek esetében.
(2) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett támogatás felső határa minden egyes termelői csoport vonatkozásában éves szakaszonként 100 000 EUR.
(3) Ha egy végrehajtási szakasz nem tölt ki egy teljes naptári évet, a (2) bekezdésben említett felső határokat arányosan csökkenteni kell.
(4) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett támogatás kifizetésének módja:
a)
éves vagy féléves részletekben az elismerési terv végrehajtására vonatkozó minden egyes éves vagy féléves időszak végén, vagy
b)
az éves időszak egy részét lefedő részletekben, ha a terv egy éves időszak közben kezdődik vagy ha az elismerés az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke értelmében egy éves időszak vége előtt bekövetkezik.
A részletek számításához a tagállamok alapul vehetnek egy olyan időszaknak megfelelő forgalomba hozott termékmennyiséget, amely időszak nem egyezik meg azzal az időszakkal, amelynek tekintetében a részletek kifizetése történik, amennyiben az ellenőrzések ezt szükségessé teszik. Az időszakok közötti különbségnek rövidebbnek kell lennie az adott tényleges időszak hosszánál.
(5) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott összegek esetén alkalmazott átváltási árfolyam az az árfolyam, amelyet az Európai Központi Bank annak az időszaknak az első napját megelőző legközelebbi napon hirdetett ki, amelyre vonatkozóan a szóban forgó támogatásokat nyújtják.
46. cikk
Az elismeréshez szükséges beruházásokhoz nyújtott támogatás
Az e rendelet 39. cikkének c) pontjában említett, az elismerési tervek végrehajtásához kapcsolódó beruházások tekintetében, amelyekre az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján támogatás nyújtható:
a)
a verseny torzítására alkalmas beruházásokat ki kell zárni, amennyiben azok érintik a szervezet egyéb gazdasági tevékenységeit, és
b)
az ilyen intézkedésekre nézve közvetlenül vagy közvetett módon kedvező hatású beruházásokat, az előzetesen elismert ágazat vagy termék számára való hasznosságuk arányában kell finanszírozni.
47. cikk
Támogatási kérelem
(1) A termelői csoportok az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában említett támogatás iránt egységes kérelmet nyújtanak be az e rendelet 45. cikkének (4) bekezdésében említett minden egyes éves vagy féléves időszak végétől számított három hónapon belül. A kérelemnek tartalmaznia kell egy nyilatkozatot a forgalomba hozott termékek értékéről arra az időszakra vonatkozóan, amelyre a támogatást igénylik.
(2) A féléves időszakokra vonatkozó támogatási kérelmeket csak akkor lehet benyújtani, ha az elismerési tervet a 41. cikk (1) bekezdésében említettek szerint féléves időszakokra bontották. Minden támogatás iránti kérelmet kísérnie kell a termelői csoport írásos nyilatkozatának, amelynek értelmében a termelői csoport:
a)
megfelel, és meg fog felelni az 1182/2007/EK rendeletnek valamint e rendeletnek; és
b)
sem közvetlenül, sem közvetve nem részesült, nem részesül, és nem fog részesülni kettős közösségi vagy nemzeti finanszírozásban az elismerési terv keretében végrehajtott olyan tevékenységek tekintetében, amelyekre e rendelet alapján közösségi finanszírozást biztosítanak.
(3) A tagállamok meghatározzák a támogatás kifizetésének határidejét, amely semmiképp sem lehet több, mint a kérelem kézhezvételétől számított hat hónap.
48. cikk
Jogosultság
A tagállamok értékelik a termelői csoportoknak az e rendelet szerinti támogatásra való jogosultságát annak megállapítására, hogy a támogatás kellően indokolt, miközben figyelembe veszik azokat a feltételeket és azt az időpontot, amelyek mellett és amelyen bármilyen korábbi állami támogatást adtak meg azoknak a termelői szervezeteknek és csoportoknak, amelyekből a kérdéses termelői csoport tagjai származnak, valamint a termelői szervezetek és termelői csoportok között a tagok bármilyen mozgását.
49. cikk
Közösségi hozzájárulás
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett támogatáshoz adott közösségi hozzájárulás mértéke a következő:
a)
a támogatható közkiadások 75 %-a a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiókban; és
b)
más régiókban a támogatható közkiadások 50 %-a.
(2) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett támogatáshoz adott, tőketámogatásban vagy tőketámogatás-egyenértékben kifejezett közösségi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatható beruházási költségek alábbi százalékát:
a)
a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók esetében 50 %; és
b)
más régiókban 30 %.
Az érintett tagállamok vállalják a támogatható beruházási költségek legalább 5 %-ával való hozzájárulást.
A támogatható beruházási költségekre adott támogatás kedvezményezettjei legalább a következőket kifizetik:
a)
a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók esetében 25 %-ot; és
b)
más régiókban 45 %-ot.
50. cikk
Egyesülések
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésében előírt támogatás nyújtható, vagy továbbra is nyújtható olyan előzetesen elismert termelői csoportoknak, amelyek két vagy több előzetesen elismert termelői csoport egyesüléséből jöttek létre.
(2) Az (1) bekezdés alapján fizetendő támogatás kiszámítása céljából az egyesülő csoportok helyébe az egyesülés eredményeként létrejött termelői csoport lép.
(3) Amennyiben két vagy több termelői csoport egyesül, az új jogalany annak a termelői csoportnak a jogait és kötelezettségeit veszi át, amely a legkorábban kapta meg az előzetes elismerés státuszát.
(4) Ha egy előzetesen elismert termelői csoport egyesül egy elismert termelői szervezettel, a létrejövő jogalany már nem jogosult az előzetes elismerésre termelői csoportként, sem az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett támogatásra. A létrejövő jogalanyt továbbra is elismert termelői szervezetként kell kezelni, feltéve, hogy megfelel az alkalmazandó követelményeknek. Szükség esetén a termelői szervezet működési programjának megváltoztatását kéri, e célból a 31. cikk értelemszerűen alkalmazandó.
A termelői csoportok által az egyesülés előtt végzett tevékenységek továbbra is támogathatók az elismerési tervben meghatározott feltételek szerint.
51. cikk
Az elismerés következményei
(1) Amint az elismerést odaítélték, az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében foglalt támogatás megszűnik.
(2) Amennyiben e rendelet alapján működési programot nyújtanak be, az érintett tagállam biztosítja, hogy az elismerési tervben meghatározott intézkedések nem részesülnek kettős finanszírozásban.
(3) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett támogatásra jogosult beruházások vagy költségek átvihetők működési programokba, amennyiben összhangban vannak e rendelet követelményeivel.
(4) A tagállamok meghatározzák azt az elismerési terv végrehajtása után kezdődő időtartamot, amelyen belül a termelői csoportnak elismert termelői szervezetté kell válniuk. Ez az időtartam nem haladhatja meg a négy hónapot.
II. FEJEZET
Működési alapok és működési programok
1. Szakasz
A forgalomba hozott termékek értéke
52. cikk
A számítás alapja
(1) E fejezet alkalmazásában valamely termelői szervezetre vonatkozóan a forgalomba hozott termékek értékét a termelői szervezetek tagjainak azon termékei alapján kell kiszámítani, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.
(2) A forgalomba hozott termékek értéke magában foglalja a termelői szervezetből kilépő vagy ahhoz csatlakozó tagok termelését. A tagállamok meghatározzák a feltételeket a kettős beszámítás elkerülése érdekében.
(3) A tagállamok engedélyezhetik, hogy a termelői szervezetek a forgalomba hozott termékek értékébe belefoglalják a melléktermékek értékét.
(4) A forgalomba hozott termékek értéke magában foglalja a piacról az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában előírt módon kivont áruk értékét, amelyet a termelői szervezet által az előző évben értékesített ilyen termékek átlagára alapján kell megbecsülni.
(5) Csak a termelői szervezet tagjainak azon termelését kell beleszámítani a forgalomba hozott termékek értékébe, amelyet a termelői szervezet maga értékesít, vagy az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban értékesítenek.
(6) Az értékesített termékek számlázása a „termelői szervezettől kiszállítva” történik:
a)
adott esetben csomagolt, előkészített vagy első szintű feldolgozáson átment termékként;
b)
héa nélkül; és
c)
belső szállítási költségek nélkül, amennyiben a termelői szervezet központosított begyűjtő vagy csomagoló pontjai és a termelői szervezet elosztási pontja között jelentős távolság van. A tagállamok rendelkeznek a termékeknek a feldolgozás, átadás, illetve a szállítás egyes szakaszai során kiszámlázott számlaértékére alkalmazandó csökkentésekről.
(7) Az értékesített termékek értéke a leányvállalattól kiszállítva is számítható a (6) bekezdésben meghatározottakkal azonos alapon, feltéve, hogy a leányvállalat tőkéjének legalább 90 %-át az alábbiak birtokolják:
a)
a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása, vagy
b)
a tagállam jóváhagyásától függően a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása szövetkezeti tagjai, ha ez hozzájárul az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában felsorolt célkitűzések megvalósításához.
(8) Ha éghajlati jelenségek vagy állat- és növénybetegségek vagy kártevő fertőzés miatt csökkenés következik be a termelésben, akkor a III. fejezet 6. szakaszában tárgyalt betakarítási biztosítási intézkedések vagy a termelői szervezet által hozott ezekkel egyenértékű intézkedések tekintetében ezen okokból kapott minden biztosítási kártalanítás beleszámítható a forgalomba hozott termékek értékébe.
53. cikk
Referencia-időszak
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett támogatás éves felső határértékét minden évben a tagállamok által meghatározandó 12 hónapos referencia-időszak során forgalomba hozott termékek értéke alapján számítják ki.
(2) A referencia-időszakot a tagállamok az egyes termelői szervezetek számára a következők valamelyikeként határozzák meg:
a)
valamely 12 hónapos időszak, amely legkorábban a működési program végrehajtásának évét három évvel megelőző év január 1-jén kezdődhet, és legkésőbb a működési program végrehajtásának évében augusztus 1-jén végződhet, vagy
b)
három egymást követő 12 hónapos időszak átlaga, amely időszak legkorábban a működési program végrehajtásának évét öt évvel megelőző év január 1-jén kezdődhet, és legkésőbb a működési program végrehajtásának évében augusztus 1-jén végződhet.
(3) A 12 hónapos időszak az érintett termelői szervezet elszámolási időszaka.
A referencia-időszak valamely működési program időtartama alatt kizárólag megfelelően indokolt esetekben változtatható.
(4) Abban az esetben, ha valamely terméknél a termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli, a tagállam számára megfelelően indokolt okokból értékcsökkenés következik be, az (1) bekezdésben említett forgalomba hozott termékek értéke nem lehet kevesebb az érintett termék előző referencia-időszakbeli értékének 65 %-ánál.
Az első albekezdésben említett okokat megfelelően indokolni kell.
(5) Abban az esetben, ha a közelmúltban elismert termelői szervezetek nem rendelkeznek visszamenőleg elegendő adattal a forgalomba hozott termékekről a (2) bekezdés alkalmazásához, a forgalomba hozott termékek értékének az értékesíthető termelés értékét lehet tekinteni, amelyet a termelői szervezet az elismerés céljából közölt. Ezt minden olyan termelő előző három év során forgalomba hozott termékeinek az átlagos értékeként kell számítani, akik az elismerési kérelem benyújtásakor a termelői szervezet tagjai.
(6) A tagállamok meghozzák azon intézkedéseket, amelyek az olyan termelői szervezetek forgalomba hozott termékeinek értékére vonatkozó információk gyűjtéséhez szükségesek, amelyek nem nyújtottak be működési programot.
(7) Az (1) és (6) bekezdéstől eltérve, a referencia-időszakra vonatkozóan a forgalomba hozott termékek értéke a referencia-időszakban alkalmazandó jogszabályok alapján kiszámított érték.
2. Szakasz
Működési alapok
54. cikk
Gazdálkodás
A tagállamok biztosítják, hogy a működési alapokkal való gazdálkodás oly módon történik, hogy külső könyvvizsgáló azonosítani, ellenőrizni és igazolni tudja az éves kiadásokat és bevételeket.
55. cikk
A működési alapok finanszírozása
Az 1182/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett működési alaphoz való pénzügyi hozzájárulást a termelői szervezet határozza meg.
Minden termelő számára biztosítani kell, hogy részesedhessen a működési alapból, és minden termelőnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy demokratikus módon részt vegyen a termelői szervezet pénzeszközeinek felhasználásával és a működési alapokhoz való pénzügyi hozzájárulásokkal kapcsolatos döntéshozatalban.
56. cikk
A becsült összeg bejelentése
A termelői szervezetek legkésőbb szeptember 15-ig bejelentik a tagállamoknak a működési alapokhoz való közösségi hozzájárulás, tagjaik hozzájárulása és magának a termelői szervezetnek a hozzájárulása következő évre vonatkozó becsült összegét a működési programokkal vagy módosításaik jóváhagyási kérelmével együtt.
A tagállamok egy szeptember 15-nél későbbi időpontot is meghatározhatnak.
A működési alapok becsült összegét a működési programok és a forgalomba hozott termékek értéke alapján kell kiszámítani. A számítást szét kell bontani a válságmegelőzési és -kezelési intézkedésekre és egyéb intézkedésekre.
3. Szakasz
Működési programok
57. cikk
Nemzeti stratégia
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti stratégia átfogó szerkezetét és tartalmát 2009. január 1-jétől a VII. mellékletben megállapított iránymutatással összhangban határozzák meg. Az említett időpont előtt a tagállamok határozzák meg annak átfogó szerkezetét és tartalmát. Regionális elemekből is össze lehet állítani.
A nemzeti stratégia figyelembe vesz a tagállamok által az 1182/2007/EK rendelet III. címének és ennek a címnek az alkalmazásában elfogadott minden döntést és rendelkezést.
(2) A nemzeti stratégiát, az 1182/2007/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti keret integrálását is beleértve minden adott évben a működési programtervezetek benyújtása előtt kell kialakítani. A nemzeti keretet a Bizottsághoz való benyújtás és szükség esetén az 1182/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban tett módosítások után kell integrálni.
(3) A kiindulási helyzet vizsgálata a nemzeti stratégia kidolgozási folyamatának részét képezi, a tagállam hatáskörében kell elvégezni. Azonosítja és értékeli a teljesítendő igényeket, az igények fontossági sorrendjét, a működési programok által az igények teljesítése érdekében elérendő célokat, a várt eredményekhez és a kiinduló helyzethez képest az elérendő számszerűsített célokat, valamint megállapítja a célkitűzések megvalósításához leginkább megfelelő eszközöket és tevékenységeket.
(4) A tagállamok biztosítják a nemzeti stratégia nyomon követését és értékelését valamint a működési programokon keresztüli végrehajtását is.
A nemzeti stratégia módosítható, különösen a nyomon követés és értékelés fényében. Az ilyen módosításokat minden adott évben a működési programtervezetek benyújtása előtt el kell végezni.
(5) A tagállamok a nemzeti stratégiában meghatározzák azokat a maximum százalékokat, amelyek az alapból egyedi intézkedésekre és/vagy cselekvési típusra és/vagy kiadásra költhetők, a különböző intézkedések közti egyensúly biztosítása érdekében.
58. cikk
A környezetvédelmi tevékenységek nemzeti kerete
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében előírt bejelentés mellett a tagállamok a nemzeti keretnek - az 1182/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott eljárás alá tartozó - módosításairól is értesítik a Bizottságot. A Bizottság az általa megfelelőnek ítélt módon a többi tagállam számára közzéteszi a keretet.
(2) A keret meghatározza az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamokban alkalmazandó környezetvédelmi tevékenységek nem kimerítő listáját és a kapcsolódó alkalmazási feltételeket, és minden egyes kiválasztott környezetvédelmi tevékenység esetében feltünteti:
a)
a benne foglalt egyedi kötelezettségvállalást vagy kötelezettségvállalásokat, és
b)
a tevékenység indoklását, a környezeti szükségletekkel és prioritásokkal kapcsolatban várt környezeti hatása alapján.
59. cikk
Kiegészítő tagállami szabályok
A tagállamok az 1182/2007/EK rendeletet és ezt a rendeletet kiegészítő szabályokat fogadhatnak el a működési program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatóságát illetően.
60. cikk
Kapcsolat a vidékfejlesztési programokkal
(1) A (2) bekezdés fenntartásával az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések alá tartozó tevékenységekhez nem nyújtható semmilyen támogatás az 1698/2005/EK rendelet szerint jóváhagyott tagállami vidékfejlesztési program vagy programok keretében.
(2) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet keretében a rendelet 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban támogatást nyújtottak olyan intézkedésekhez, amelyek potenciálisan e rendelet alapján támogathatók lennének, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egy kedvezményezett csak egy rendszer keretében kaphasson támogatást egy adott tevékenységre.
E célból amikor a tagállamok ilyen kivételeket tartalmazó intézkedéseket foglalnak a vidékfejlesztési programjaikba, gondoskodnak róla, hogy az e rendelet 57. cikkében említett nemzeti stratégia megállapítsa azokat a feltételeket és adminisztratív szabályokat, amelyeket a vidékfejlesztési programokban alkalmazni fognak.
Ha szükséges, és az 1182/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint 11. cikkének sérelme nélkül, az e rendelet hatálya alá tartozó intézkedések támogatási szintje nem haladhatja meg a vidékfejlesztési programba tartozó intézkedésekre alkalmazandó szintet.
A tárgyieszköz-beszerzésen kívüli környezetvédelmi tevékenységek támogatása az 1698/2005/EK rendelet mellékletében az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre megállapított maximális összegekre korlátozódik. Ezek az összegek kivételes esetekben megnövelhetők, figyelembe véve az e rendelet 57. cikkében említett nemzeti stratégiában indokolandó egyedi körülményeket.
61. cikk
A működési programok tartalma és a támogatható kiadások
(1) A működési programok a következőket tartalmazzák:
a)
a kezdeti helyzet leírása, adott esetben a XIV. mellékletben felsorolt kiindulási mutatók alapján;
b)
a program célkitűzései, szem előtt tartva a termeléssel és az elárusítóhelyekkel kapcsolatos kilátásokat, valamint magyarázat arról, hogy hogyan járul hozzá a program a nemzeti stratégiához és annak megerősítése, hogy összhangban van a nemzeti stratégiával, beleértve a tevékenységek közti egyensúlyát is. A célkitűzések leírásának hivatkoznia kell a nemzeti stratégiában megfogalmazott célkitűzésekre és mérhető célokat kell megjelölnie, hogy könnyebb legyen a program végrehajtásában fokozatosan elért haladás nyomon követése;
c)
a megteendő intézkedések - köztük a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések - részletes leírása, amely tartalmazza az egyes lépéseket, valamint a célok elérésének módjai a program végrehajtásának minden egyes évére. A leírás megadja, hogy a különböző javasolt intézkedések milyen mértékben:
i.
egészítik ki és vannak összhangban a többi intézkedéssel, beleértve az egyéb európai közösségi alap általi támogatásra, különösen a vidékfejlesztési támogatásra jogosult vagy abból finanszírozott intézkedéseket. E tekintetben szükség esetén külön hivatkozni kell a korábbi működési programok keretében végrehajtott intézkedésekre is;
ii.
nem vonják maguk után az Európai Közösség alapjai általi kettős finanszírozás kockázatát;
d)
a program időtartama; és
e)
a pénzügyi szempontok, nevezetesen:
i.
a számítás módja és a pénzügyi hozzájárulások szintje,
ii.
a működési alap finanszírozási eljárása,
iii.
a hozzájárulás különböző szintjeinek az indoklásához szükséges információ, és
iv.
a program végrehajtásának minden egyes évére vonatkozóan a műveletek végrehajtására előirányzott költségvetés és ütemterv.
(2) A különböző környezetvédelmi tevékenységeket szabad kombinálni, feltéve hogy kiegészítik egymást és összeegyeztethetőek.
Környezetvédelmi tevékenységek kombinálása esetén a támogatási szintnek figyelembe kell vennie az egyedi jövedelemkiesést és a kombinációból eredő többletköltségeket.
(3) Azok a beruházások, beleértve a lízingszerződéseket is, amelyek megtérülési időszaka meghaladja a működési program időtartamát, kellőképpen megalapozott gazdasági indokok mellett átvihetők a következő működési programra, különösen abban az esetben, ha az adózási értékcsökkenési periódus hosszabb öt évnél.
Ha a beruházásokat helyettesítik, a helyettesített beruházások maradványértékét:
a)
hozzáadják a termelői szervezet működési alapjához, vagy
b)
levonják a helyettesítés költségeiből.
Beruházások vagy tevékenységek a termelői szervezet tagjainak önálló gazdaságaiban végrehajthatók, azzal a feltétellel, hogy azok hozzájárulnak a működési program célkitűzéseinek megvalósításához. A tagállamok biztosítják, hogy ha a tag elhagyja a szervezetet, a beruházást vagy a maradványértékét behajtják, kivéve ha a tagállam eltérően rendelkezik.
(4) A működési programok nem tartalmaznak a VII. mellékletben meghatározott listában említett tevékenységeket vagy kiadásokat.
(5) A működési programok keretében a támogatásra jogosult kiadásokat a ténylegesen felmerült költségekre kell korlátozni. A tagállamok azonban ehelyett kellőképpen megalapozott módon szabványos átalányösszegeket határozhatnak meg előre a következő esetekben:
a)
ha e szabványos átalányösszegeket a VIII. melléklet említi,
b)
külső szállítási módok kilométerre számított többletköltségeire a közúti fuvarozáshoz képest, amelyek vasúti és/vagy vízi szállításnak környezetvédelmi intézkedés keretében történő igénybevétele esetén merülnek fel, és
c)
a környezetvédelmi tevékenységekből eredő többletköltségekre és jövedelemkiesésre, amelyet az 1974/2006/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdésének megfelelően számítanak ki.
A tagállamok az ilyen átalányösszegeket legalább ötévente felülvizsgálják.
(6) Annak érdekében, hogy a tevékenység támogatható legyen, az érintett termékek értékben több, mint 50 %-ának olyannak kell lennie, mint amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték. Az 50 %-ba való beszámításhoz a termékeknek a termelői szervezet tagjaitól vagy más termelői szervezet tagjaitól kell származniuk. Az érték kiszámítására az 52. cikk megfelelő szabályai alkalmazandók.
62. cikk
A benyújtandó dokumentumok
A működési programokhoz csatolni kell különösen a következőket:
a)
a működési alap létrehozásának bizonyítékát;
b)
írásos kötelezettségvállalást a termelői szervezettől arra vonatkozóan, hogy megfelelnek az 1182/2007/EK rendeletnek és e rendeletnek; és
c)
írásos kötelezettségvállalást a termelői szervezettől arra vonatkozóan, hogy nem részesült és nem fog részesülni sem közvetlenül, sem közvetve más közösségi vagy nemzeti finanszírozásban az e rendelet értelmében támogatásra jogosító tevékenységek tekintetében.
63. cikk
Részleges működési programok
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 5. cikke alapján a tagállamok engedélyezhetik a termelői szervezetek társulásának, hogy benyújtsa saját részleges működési programját, amely két vagy több termelői tagszervezet által a saját működési programjukban megjelölt, de végre nem hajtott lépéseket tartalmazza.
(2) A részleges működési programokra ugyanazon szabályokat kell alkalmazni, mint az egyéb működési programokra, és a termelői tagszervezetek működési programjaival együtt kell őket elbírálni.
(3) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy:
a)
a tevékenységeket teljes mértékben a tag termelői szervezetek működési alapjaiból kifizetett támogatásokból finanszírozzák;
b)
a tevékenységek és a kapcsolódó pénzügyi hozzájárulások jegyzéke minden egyes részt vevő termelői szervezet működési programjában szerepel; és
c)
nem áll fenn a támogatás megkettőzésének kockázata és a 60. cikket értelemszerűen alkalmazzák.
64. cikk
A benyújtás határideje
A működési programokat a termelői szervezetek azon tagállam illetékes hatóságához nyújtják be jóváhagyásra, amelyben a termelői szervezet székhelye található, legkésőbb a tervezett végrehajtást megelőző év szeptember 15-éig. A tagállamok azonban meghosszabbíthatják ezt a határidőt.
Ha egy jogi személy vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott része, beleértve a termelői csoportot, termelői szervezetként történő elismerés iránti kérelmet nyújt be, ezzel egyidejűleg benyújthatja jóváhagyásra az első bekezdésben említett működési programot is. A program jóváhagyásának feltétele, hogy az elismerést legkésőbb a 65. cikk (2) bekezdésében említett határidőn belül megadják.
65. cikk
Határozat
(1) Az illetékes nemzeti hatóság, a körülményeknek megfelelően:
a)
jóváhagyja az 1182/2007/EK rendelet és ezen fejezet követelményeinek megfelelő programokat és az alapok összegét;
b)
jóváhagyja a programokat, azzal a feltétellel, hogy a termelői szervezet elfogad bizonyos módosításokat; vagy
c)
elutasítja a programokat vagy a programok részét.
(2) Az illetékes nemzeti hatóság a programokra és az alapokra vonatkozóan legkésőbb a benyújtásuk évének december 15-ig határozatot hoz.
A tagállamok e határozatokról legkésőbb december 15-ig értesítik a termelői szervezeteket.
Indokolt esetekben azonban az illetékes nemzeti hatóság a működési programokról és az alapokról legkésőbb a kérelem benyújtását követő január 20-áig dönthet. A jóváhagyó határozat előírhatja, hogy a kiadások a kérelem benyújtását követő év január 1-jétől támogathatóak.
66. cikk
A működési programok módosítása a soron következő évekre vonatkozóan
(1) A termelői szervezetek legkésőbb szeptember 15-ig kérhetik a működési programoknak a következő év január 1-jétől alkalmazandó módosításait, beleértve szükség esetén az időtartamnak összesen legfeljebb öt évre való hosszabbítását.
A tagállamok azonban a kérelmek benyújtásának határidejére későbbi időpontot is kijelölhetnek.
(2) A módosítási kérelmekhez alátámasztó dokumentumokat kell csatolni, amelyekkel a változtatások okát, jellegét és következményeit indokolják.
(3) Az illetékes hatóság a működési programok módosítása iránti kérelmekről legkésőbb december 15-ig döntést hoz.
Indokolt esetekben azonban a tagállamok a működési programok módosítására irányuló kérelmekről legkésőbb a kérelem benyújtását követő január 20-áig dönthetnek. A jóváhagyó határozat előírhatja, hogy a kiadások a kérelem benyújtását követő év január 1-jétől támogathatóak.
67. cikk
Működési programok módosítása év közben
(1) A tagállamok engedélyezhetik a működési programok év közbeni módosítását az általuk meghatározandó feltételekkel.
(2) Az illetékes nemzeti hatóság a termelői szervezeteket az év során felhatalmazhatja arra, hogy:
a)
működési programjaikat csak részben hajtsák végre;
b)
megváltoztassák a működési program tartalmát, beleértve szükség esetén a működési program időtartamának kiterjesztését legfeljebb öt évre;
c)
az eredetileg jóváhagyott összeg legfeljebb 25 %-ával növeljék, illetve a tagállamok által meghatározott százalékos arányban csökkentsék a működési alap összegét, feltéve hogy a működési program általános célkitűzései nem változnak. A tagállamok a termelői szervezetek 31. cikk (1) bekezdésében említett egyesülése esetén ezt az arányt megemelhetik.
(3) A tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek alapján a működési programok év közben az illetékes nemzeti hatóság előzetes jóváhagyása nélkül módosíthatók. Ezek a változtatások csak abban az esetben támogathatók, ha a termelői szervezet ezekről késedelem nélkül tájékoztatja az illetékes hatóságot.
68. cikk
A működési programok formája
(1) A működési programokat január 1-jétől december 31-éig terjedő éves időszakok során kell végrehajtani.
(2) A legkésőbb december 15-éig jóváhagyott működési programokat a következő év január 1-jétől kell végrehajtani.
A december 15. után jóváhagyott programok végrehajtását egy évvel el kell halasztani.
Az e bekezdés első és második albekezdésétől eltérve, a 65. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésének vagy a 66. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén az említett rendelkezésekkel összhangban jóváhagyott működési programok végrehajtását legkésőbb a jóváhagyásukat követő január 31-én meg kell kezdeni.
4. Szakasz
Támogatás
69. cikk
A támogatás jóváhagyott összege
A tagállamok legkésőbb december 15-ig értesítik a termelői szervezeteket és a termelői szervezetek társulásait a támogatás jóváhagyott összegéről, az 1182/2007/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének előírásai szerint.
E rendelet 65. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének vagy 66. cikke (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok legkésőbb január 20-áig közlik a támogatás jóváhagyott összegét.
70. cikk
Kérelmek
(1) A termelői szervezetek minden egyes működési program tekintetében, amelyre támogatást kérnek, a támogatásra vagy annak fennmaradó részére vonatkozó kérelmet legkésőbb az azt az évet követő év február 15-ig benyújtják az illetékes hatóságnak, amelyre a támogatást kérik.
(2) A kérelmekhez alátámasztó dokumentumokat kell mellékelni, amelyekből kiderül:
a)
az igényelt támogatás;
b)
a forgalomba hozott termékek értéke;
c)
a tagokra kivetett és magának a termelői szervezetnek a pénzügyi hozzájárulása;
d)
a működési program kapcsán felmerült kiadások;
e)
válságmegelőzéssel és -kezeléssel kapcsolatos kiadások, tevékenység szerinti bontásban;
f)
a működési alapnak a válságmegelőzésre és -kezelésre fordított hányada, tevékenység szerinti bontásban;
g)
az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében, 9. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában és 10. cikkében megállapított korlátoknak való megfelelés;
h)
írásos kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy a termelői szervezet nem részesült kettős közösségi vagy nemzeti finanszírozásban az e rendelet értelmében támogatásra jogosító intézkedések és/vagy tevékenységek tekintetében; és
i)
a 61. cikk (4) bekezdésében említett szabványos átalányösszegen alapuló kifizetés iránti kérelem esetén az érintett tevékenység végrehajtásának bizonyítéka.
(3) A kérelmek kiterjedhetnek a tervezett, de fel nem merült kiadásokra, ha az alábbiakat bizonyítják:
a)
a szóban forgó műveleteket a működési program végrehajtásának évében legkésőbb december 31-ig az érintett termelői szervezet befolyásán kívül eső okok miatt nem lehetett végrehajtani;
b)
ezek a műveletek legkésőbb a következő év április 30-ig végrehajthatók; és
c)
a működési alapban a termelői szervezettől származó, azonos értékű támogatást tartanak fenn.
A támogatás kifizetésére és a 72. cikk (3) bekezdésével összhangban lekötött biztosíték felszabadítására csak azzal a feltétellel kerül sor, hogy az első albekezdés b) pontjában említett tervezett kiadás tényleges felmerülésének bizonyítékát legkésőbb az azon évet követő év április 30-ig benyújtják, amelyre a szóban forgó kiadást tervezték, valamint ténylegesen megállapított támogatási jogosultság alapján.
(4) Amennyiben a kérelmeket az (1) bekezdésben előírt időpontnál később nyújtják be, a támogatás a késedelem minden napja után 1 %-kal csökken.
Kivételes és megfelelően indokolt esetekben az illetékes hatóság elfogadhatja az (1) bekezdésben előírt időpont után benyújtott kérelmeket, ha a szükséges ellenőrzéseket elvégezték és a 71. cikkben a fizetésre előírt határidőt betartották.
71. cikk
A támogatás kifizetése
A tagállamok legkésőbb a program végrehajtásának évét követő év október 15-ig kifizetik a támogatást.
72. cikk
Előlegkifizetések
(1) A tagállamok engedélyezhetik, hogy a termelői szervezetek kérelmezzék a támogatás azon részének kifizetését előleg gyanánt, amely a működési programból a kérelem benyújtásával kezdődő három- vagy négyhónapos időszak alatt származó, előre látható kiadásoknak felel meg.
(2) Az előlegfizetés iránti kérelmeket a tagállam által eldöntött módon kell benyújtani, vagy háromhavonta: januárban, áprilisban, júliusban és októberben, vagy négyhavonta: januárban, májusban és szeptemberben.
Az egy adott évre vonatkozó összes előleg-kifizetés nem haladhatja meg a működési programra eredetileg jóváhagyott támogatás 80 %-át.
(3) Az előlegek kifizetése az értékük 110 %-ának megfelelő biztosíték letétbe helyezése mellett és a 2220/85/EGK rendelettel összhangban történik.
A tagállamok előírják azon feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a működési alaphoz való pénzügyi hozzájárulások kivetése e rendelet 54. és 55. cikkével összhangban megtörtént, és a korábban kifizetett előleget ténylegesen elköltötték.
(4) A biztosítékok felszabadítására vonatkozó kérelmeket a folyó programév folyamán lehet benyújtani, és csatolni kell hozzájuk a vonatkozó alátámasztó dokumentumokat.
A biztosítékok felszabadítására a kifizetett előlegek 80 %-áig kerül sor.
(5) Az elsődleges követelmény a 2220/85/EGK rendelet 20. cikke értelmében a működési programokban meghatározott műveletek elvégzése az e rendelet 62. cikkének b) és c) pontjában előírt kötelezettségvállalásokra is figyelemmel.
Abban az esetben, ha nem teljesítik az elsődleges követelményt, illetve súlyos mulasztást követnek el a 62. cikk b) és c) pontjában előírt kötelezettségek teljesítésében, a biztosíték elvész, az V. fejezet 3. szakaszával összhangban alkalmazandó egyéb szankciók sérelme nélkül.
Az egyéb követelmények nem teljesítése esetén a biztosíték a megállapított szabálytalanság súlyosságának mértékében vész el.
(6) A tagállamok meghatározhatják az előleg-kifizetések minimális összegét és határidőit.
73. cikk
Részleges kifizetések
A tagállamok engedélyezhetik a termelői szervezetek számára, hogy kérelmezzék a támogatás azon részének kifizetését, amely a működési programból származó kiadásoknak felel meg.
A kérelmeket bármikor be lehet nyújtani, de egy adott évben legfeljebb három alkalommal. Megfelelő alátámasztó dokumentumokat kell csatolni hozzájuk.
A támogatás részeire vonatkozó kérelmek alapján összesen kifizetett összeg nem haladhatja meg sem a működési programra vonatkozóan eredetileg jóváhagyott támogatás, sem a tényleges kiadások 80 %-át.
A tagállamok meghatározhatják a részleges kifizetések minimális összegét és határidőit.
III. FEJEZET
Válságmegelőzési és -kezelési intézkedések
1. Szakasz
Általános rendelkezések
74. cikk
Válságmegelőzési és -kezelési intézkedések kiválasztása
A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében felsorolt intézkedések közül egy vagy több nem alkalmazható a területükön.
75. cikk
Válságmegelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához nyújtott kölcsönök
Az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerint a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozására felvett kölcsönök, amelyek visszafizetési időszaka meghaladja a működési program időtartamát, kellőképpen megalapozott gazdasági indokok mellett átvihetők a következő működési programra.
2. Szakasz
Piacról való árukivonások
76. cikk
Fogalommeghatározás
E szakasz az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett piacról való árukivonásokra állapít meg szabályokat. E fejezet alkalmazásában a „piacról kivont termékek”, a „kivont termékek” és az „értékesítésre nem kínált termékek” azok a termékek, amelyek a piacról való kivonás tárgyát képezik.
77. cikk
Forgalmazási előírások
(1) Ha az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke (2) és (7) bekezdésében említett forgalmazási előírások léteznek egy adott termékre, a piacról kivont terméknek meg kell felelnie az említett előírásoknak, kivéve a kiszerelésre és a termékek jelölésére vonatkozó rendelkezéseket. A termékeket mérettől függetlenül, ömlesztve lehet kivonni a piacról, feltéve, hogy betartják a II. áruosztályra, különösen a minőség és méret tekintetében, vonatkozó minimumkövetelményeket.
A vonatkozó előírásokban miniatűr termékként meghatározott termékeknek azonban meg kell felelniük az alkalmazandó forgalmazási előírásoknak, beleértve a termékek kiszerelésére és megjelölésére vonatkozó rendelkezéseket.
(2) Ha egy adott termékre nem léteznek ilyen forgalmazási előírások, a piacról kivont termékeknek a IX. mellékletben meghatározott minimális követelményeknek kell megfelelniük. Az említett minimumkövetelmények kiegészítése céljából a tagállamok további szabályokat állapíthatnak meg.
78. cikk
Hároméves átlag az ingyenes szétosztásra szánt piaci kivonások esetében
A forgalomba hozott termékek mennyiségének az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (4) bekezdésében említett 5 %-os korlátját azon termékek teljes mennyiségének számtani közepe alapján kell kiszámítani, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték és amelyet a termelői szervezeten keresztül értékesítettek az előző három év során.
A közelmúltban elismert termelői szervezetek esetében az elismerést megelőző gazdasági évek adatai a következők:
a)
ha a szervezet termelői csoport volt, adott esetben a termelői csoport egyenértékű adatai, vagy
b)
az elismerési kérelemre alkalmazandó mennyiség.
79. cikk
Előzetes értesítés a kivonási műveletekről
(1) A termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai írásos telekommunikáció vagy elektronikus üzenet formájában előre értesítik az illetékes nemzeti hatóságokat minden kivonási műveletről, amelyet végrehajtani szándékoznak. Az értesítés elsősorban az intervenció alá vont termékek jegyzékét és e termékek vonatkozó forgalmazási előírások szerinti főbb jellemzőit, az érintett termékek becsült mennyiségét, tervezett rendeltetését, valamint azt a helyet határozza meg, ahol a kivont termékeket a 110. cikkben előírtak szerint meg lehet vizsgálni. Az értesítésekhez mellékelni kell egy igazolást, amely tanúsítja, hogy a kivont termékek megfelelnek az alkalmazandó forgalmazási előírásoknak vagy a 77. cikkben említett minimális követelményeknek.
(2) A tagállamok megállapíthatják a termelői szervezetek (1) bekezdésben előírt értesítéseire vonatkozó részletes szabályokat, különösen a határidők tekintetében.
(3) A (2) bekezdésben említett határidőkön belül a tagállamok:
a)
végrehajtják a 110. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzést, amelyet követően - amennyiben nem tapasztalnak szabálytalanságot - engedélyezik az ellenőrzés során megállapított kivonási műveletet; vagy
b)
a 110. cikk (3) bekezdésében említett esetekben nem végzik el a 110. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzést, és erről írásos telekommunikáció vagy elektronikus üzenet formájában értesítik a termelői szervezetet, valamint engedélyezik a bejelentett kivonási műveletet.
80. cikk
Támogatás
(1) A piacról való kivonások esetében a közösségi hozzájárulást és a termelői szervezet hozzájárulását is tartalmazó támogatás nem haladhatja meg a X. mellékletben az ott felsorolt termékekre megállapított összegeket. Más termékek esetében a tagállamok állapítják meg a támogatás maximális összegét.
(2) A piaci kivonás az egyes termelői szervezetek egy terméke tekintetében sem haladhatja meg a forgalomba hozott termékek mennyiségének 5 %-át.
A forgalomba hozott termékek mennyiségét az előző három év forgalmazott termékmennyiségeinek átlagaként kell kiszámítani. Ha erről nem állnak rendelkezésre adatok, akkor azon forgalomba hozott termékek mennyiségét kell számításba venni, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.
Az első albekezdésben említett százalékos arányok hároméves időszak alatt számított éves átlagok, 3 %-os éves hibahatárral.
81. cikk
A piacról kivont áruk rendeltetése
(1) A tagállamok meghatározzák a piacról való kivonások tárgyát képező termékek megengedett rendeltetését. Rendelkezéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy az árukivonás vagy a rendeltetés ne járjon a káros környezeti hatásokkal, sem negatív növény-egészségügyi következményekkel. A termelői szervezeteknél e rendelkezések betartása érdekében felmerült költségek a működési program szerinti piaci kivonás részeként támogatásra jogosultak.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett rendeltetések magukban foglalják az úgynevezett szabad rendeltetéseket, amelyek az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában említett rendeltetések és a tagállamok által jóváhagyott más egyenértékű rendeltetések.
A tagállamok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy elősegítsék a kapcsolatot és az együttműködést a termelői szervezetek és az ingyenes szétosztás céljából - kérésre - jóváhagyott fogadó szervezetek között.
(3) Termékek elhelyezése a feldolgozó-iparban csak azzal a feltétellel lehetséges, hogy ez nem eredményez torzulást a Közösségen belül az érintett iparban vagy az importált termékek esetében.
82. cikk
Szállítási költségek
(1) A piacról kivont termékek ingyenes szétosztásához kapcsolódó összes szállítási költség a kivonás helye és a XI. mellékletben előírt leszállítási hely közötti távolságnak megfelelően meghatározott átalányösszegek alapján, a működési program keretében támogatható.
Tengeri szállítás esetén a Bizottság a tényleges szállítási költségek és a távolság alapján határozza meg a megtérítendő szállítási költségeket. Az így meghatározott kompenzáció nem haladhatja meg a berakodási hely és a kilépés elméleti helye közötti legrövidebb úton felmerülő szárazföldi szállítási költséget. A XI. mellékletben meghatározott összegekre 0,6 értékű korrekciós együtthatót kell alkalmaznia.
(2) A szállítási költségeket annak a félnek fizetik ki, aki a szóban forgó szállítási művelet pénzügyi terheit ténylegesen viselte.
A fizetés különösen a következőket tanúsító igazolások bemutatása ellenében történik:
a)
a kedvezményezett szervezetek neve;
b)
az érintett termékmennyiség;
c)
a kedvezményezett szervezetek általi átvétel és a használt szállítóeszközök; és
d)
a ténylegesen felmerült szállítási költségek.
83. cikk
Válogatási és csomagolási költségek
(1) A piacról kivont, ingyenes szétosztásra szánt friss gyümölcs- és zöldségfélék válogatási és csomagolási költségei a működési programok keretében 132 EUR/tonna nettó súly átalányösszeggel támogathatók abban az esetben, ha a termékcsomagok 25 kilogramm nettó súlynál kisebbek.
(2) A ingyenes szétosztásra szánt termékcsomagokon fel kell tüntetni az európai emblémát, és egyet vagy többet a XII. mellékletben meghatározott feliratokból.
(3) A válogatási és csomagolási költségeket azon termelői szervezetek részére kell kifizetni, amelyek a válogatást és a csomagolást végezték.
A fizetés különösen a következőket tanúsító igazolások bemutatása ellenében történik:
a)
a kedvezményezett szervezetek neve;
b)
az érintett termékmennyiség; és
c)
a kedvezményezett szervezetek által történő átvétel, a kiszerelés meghatározásával.
84. cikk
A kivont termékek fogadó szervezeteire vonatkozó feltételek
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában említett, a piacról kivont termékeket fogadó szervezetek:
a)
betartják ezt a rendeletet;
b)
külön készlet- és pénzügyi nyilvántartást vezetnek a kérdéses műveletekről;
c)
elfogadják a közösségi szabályok által előírt ellenőrzéseket; és
d)
minden egyes érintett termék végső rendeltetéséről rendelkezésre bocsátják az igazoló dokumentumokat, átvételi igazolás (vagy azzal egyenértékű dokumentum) formájában, amely tanúsítja, hogy a piacról kivont termékeket egy harmadik fél ingyenes szétosztás céljából átvette.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fogadóknak nem kell vezetniük az első albekezdés b) pontjában említett nyilvántartásokat, ha csak kis mennyiségeket fogadnak és ha a kockázatot alacsonynak vélik. Az erről szóló határozatot és annak indokolását feljegyzik.
(2) A piacról kivont, egyéb rendeltetésű termékek fogadó szervezetei:
a)
betartják ezt a rendeletet;
b)
külön készlet- és pénzügyi nyilvántartást vezetnek a kérdéses műveletekről ha a tagállam ezt indokoltnak tartja annak ellenére, hogy a terméket szállítás előtt denaturálták;
c)
elfogadják a közösségi szabályok által előírt ellenőrzéseket; és
d)
a piacról kivont, lepárlásra szánt termékek esetében az érintett termékekből készített alkoholra nem kérnek kiegészítő támogatást.
3. Szakasz
Zöld szüret és be nem takarítás
85. cikk
A zöld szüret és a be nem takarítás fogalommeghatározása
(1) A zöld szüret a normál betakarítás kezdete előtt a nem értékesíthető termékek egy adott területen végzett teljes betakarítása. Az érintett termékek nem lehetnek károsodottak már a zöld szüret előtt, sem éghajlati okokból, sem betegség miatt, sem más módon.
(2) A be nem takarításra ott kerül sor, ahol a rendes termelési ciklus alatt az érintett területről nem származik kereskedelmi termelés. A termékek éghajlati jelenségek vagy betegség miatti megsemmisülése azonban nem tekinthető be nem takarításnak.
(3) A zöld szüret és a be nem takarítás a rendes művelési gyakorlatot kiegészítő és attól eltérő gyakorlat.
86. cikk
A zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazásának feltételei
(1) A zöld szüret és a be nem takarítás intézkedéseivel kapcsolatosan a tagállamok:
a)
részletes rendelkezéseket fogadnak el az intézkedések végrehajtásáról, beleértve a be nem takarításra és a zöld szüretre vonatkozó előzetes értesítést, az intézkedések tartalmát és határidőit, a kifizetendő kompenzációt és az intézkedések alkalmazását, valamint az intézkedések keretében támogatható termékek listáját,
b)
rendelkezéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy az intézkedések alkalmazása ne járjon káros környezeti hatásokkal, sem negatív növény-egészségügyi következményekkel,
c)
biztosítják, hogy ellenőrizhető legyen az intézkedések helyes elvégzése, és eltérő esetben nem hagyják jóvá az intézkedések alkalmazását,
d)
az ilyen ellenőrzéseket végre is hajtják az intézkedések helyes elvégzésének biztosítására, többek között az a) és b) pontban említett rendelkezésekkel összefüggésben.
(2) A termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai írásos telekommunikáció vagy elektronikus üzenet formájában előre értesítik az illetékes nemzeti hatóságokat minden zöldszüret- vagy be nem takarítási műveletről, amelyet végrehajtani szándékoznak.
Az adott év egy adott termékre vonatkozó első értesítéséhez csatolnak egy a várt piaci helyzet alapján készült elemzést, amely a zöld szüretet válságmegelőzési intézkedésként indokolja.
(3) A zöld szüret és a be nem takarítás nem alkalmazható egyszerre ugyanarra a termékre és ugyanarra a területre valamely adott évben, vagy bármely egymást követő két évben.
(4) A be nem takarításra és a zöld szüretre vonatkozó, mind a közösségi hozzájárulást, mind a termelői szervezetek hozzájárulását tartalmazó kompenzációs összegeket az (1) bekezdés a) pontja alapján a tagállamok hektáronkénti kifizetésként határozzák meg:
a)
olyan szinten, hogy az csak az intézkedés alkalmazásából eredő többletköltségeket fedezze, figyelembe véve az (1) bekezdés b) pontja alapján elfogadott rendelkezéseknek való megfeleléshez szükséges környezetvédelmi és növény-egészségügyi tevékenységeket, vagy
b)
olyan szinten, hogy az legfeljebb a 80. cikkben említett piaci árukivonásokra vonatkozó maximális támogatási szint 90 %-át fedezze.
4. Szakasz
Promóció és kommunikáció
87. cikk
A promóciós és kommunikációs intézkedések végrehajtása
(1) A tagállamok részletes rendelkezéseket fogadnak el a promóciós és kommunikációs intézkedések végrehajtásáról. A rendelkezések szükség esetén lehetővé teszik az intézkedések gyors alkalmazását.
(2) A promóciós és kommunikációs intézkedések keretében végrehajtott tevékenységek kiegészítik az érintett termelői szervezet által alkalmazott folyamatban lévő promóciós és kommunikációs fellépéseket.
5. Szakasz
Képzés
88. cikk
Képzési intézkedések végrehajtása
A képzési intézkedések vonatkozásában a tagállamok részletes rendelkezéseket fogadnak el az említett intézkedések végrehajtásáról.
6. Szakasz
Betakarítási biztosítás
89. cikk
A betakarítási biztosítási intézkedések célja
A betakarítási biztosítási intézkedéseket a termelői szervezet kezeli, és ezek hozzájárulnak a termelők jövedelmének védelméhez és a termelői szervezetnél és/vagy tagjainál felmerült piaci veszteségek fedezéséhez, ha ezeket természeti katasztrófa, éghajlati jelenségek és adott esetben betegségek vagy kártevő fertőzések befolyásolják.
90. cikk
Betakarítási biztosítási intézkedések végrehajtása
(1) A betakarítási biztosítási intézkedésekkel kapcsolatban a tagállamok részletes rendelkezéseket fogadnak el az említett intézkedések végrehajtásáról, beleértve azokat a szükséges rendelkezéseket, amelyek biztosítják, hogy a betakarítási biztosítási intézkedések ne torzítsák a versenyt a biztosítási piacon.
(2) A tagállamok kiegészítő nemzeti finanszírozással támogathatják a működési alapból részesülő betakarítási biztosítási intézkedéseket. A betakarítási biztosításhoz nyújtott teljes állami támogatás azonban nem haladhatja meg:
a)
a gazdálkodók által a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károkra fizetett biztosítási díjak 80 %-át;
b)
a gazdálkodók által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-át:
i.
az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott egyéb károk; és
ii.
állat- és növénybetegségek vagy kártevő fertőzés okozta károk.
Az első albekezdés b) pontjában meghatározott korlát olyan esetekben is alkalmazandó, amikor a működési alap egyéb módon jogosult 60 %-os közösségi pénzügyi támogatásra, az 1182/2007/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján.
(3) A betakarítási biztosítási intézkedések nem fedezhetnek olyan biztosítást, amely az elszenvedett bevételkiesés több mint 100 %-os kompenzációját nyújtja a termelőnek, figyelembe véve minden olyan kompenzációt, amelyet a termelő más, a biztosított kockázathoz kapcsolódó támogatási rendszerből kap.
(4) E cikk alkalmazásában a „természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek” ugyanazzal a jelentéssel rendelkezik, mint az 1857/2006/EK bizottsági rendelet (28) 2. cikkének (8) bekezdésében.
7. Szakasz
A kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása
91. cikk
A kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatásának feltételei
(1) A kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatásának vonatkozásában a tagállamok részletes rendelkezéseket fogadnak el az említett intézkedés végrehajtásáról.
(2) A kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása a kölcsönös alap működésének első, második és harmadik évében megfelel a termelői szervezetnek a kölcsönös alaphoz annak első, második és harmadik működési évében való hozzájárulása alábbi részének:
a)
10 %, 8 % és 4 % azokban a tagállamokban, amelyek 2004. május 1-jén vagy azután csatlakoztak az Európai Unióhoz,
b)
5 %, 4 % és 2 % a többi tagállamban.
(3) A tagállamok rögzíthetik azon összegek felső határait, amelyeket a termelői szervezet a kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatására kaphat.
8. Szakasz
Válságmegelőzési és -kezelési intézkedések állami támogatása
92. cikk
Nemzeti stratégiákba foglalt részletes rendelkezések
Az 1182/2007/EK rendelet 43. cikke második albekezdésének c) pontjával összhangban állami támogatást fizető tagállamok részletes rendelkezéseket határoznak meg az említett rendelkezés nemzeti stratégiáikban való végrehajtásáról.
IV. FEJEZET
Nemzeti pénzügyi támogatás
93. cikk
A termelők szervezettségének foka
Az 1182/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában valamely tagállami régióban a termelők szervezettségének foka különösen alacsonynak tekintendő, ha a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai és a termelői csoportok a gyümölcs- és zöldségtermelés átlagos értékének 20 %-ánál kevesebbet értékesítettek a három legutóbbi évben, amelyek vonatkozásában rendelkezésre állnak adatok.
94. cikk
Felhatalmazás nemzeti pénzügyi támogatás kifizetésére
(1) A tagállamok az adott naptári év január 15-ig felhatalmazási kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz az 1182/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti nemzeti pénzügyi támogatás kifizetésére.
A kérelemhez bizonyítékot csatolnak arról, hogy az érintett régióban a termelők szervezettségi foka az e rendelet 93. cikke szerinti értelemben különösen alacsony, valamint megadják az érintett termelői szervezetek adatait, a vonatkozó támogatás arányát és az 1182/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulás nagyságát.
(2) A Bizottság a kérelmet a benyújtástól számított három hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja. Amennyiben a Bizottság ezen az időtartamon belül nem válaszol, a kérelem jóváhagyottnak tekintendő.
95. cikk
Nemzeti pénzügyi támogatás kérelmezése és kifizetése
Nemzeti pénzügyi támogatást a 70-73. cikkel összhangban termelői szervezetek kérelmezhetnek, a támogatást a tagállamok folyósítják.
96. cikk
A nemzeti pénzügyi támogatáshoz nyújtott közösségi visszatérítés maximális mértéke
A nemzeti pénzügyi támogatáshoz nyújtott közösségi visszatérítés mértéke a termelői szervezetnek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás 60 %-a.
97. cikk
Nemzeti pénzügyi támogatáshoz nyújtott közösségi visszatérítés
(1) A tagállamok a jóváhagyott, a termelői szervezetek számára ténylegesen kifizetett nemzeti pénzügyi támogatás közösségi visszatérítését a működési programok éves végrehajtását követő év március 1-jéig kérhetik.
A kéréshez bizonyítékot csatolnak arról, hogy a megelőző három évben teljesültek az 1182/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek, valamint megadják az érintett termelői szervezetek adatait, a ténylegesen kifizetett támogatás összegét és az 1182/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértékét.
(2) A Bizottság határozatot hoz a kérés jóváhagyásáról vagy elutasításáról.
(3) Amennyiben jóváhagyják a támogatás közösségi visszatérítését, a támogatható kiadásokat a 883/2006/EK bizottsági rendelet (29) 5. cikkében meghatározott eljárással összhangban be kell jelenteni a Bizottságnak.
V. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. Szakasz
Adatszolgáltatás
98. cikk
A termelői szervezetek jelentései
(1) A termelői szervezetek a működési programok végrehajtásáról éves jelentéseket nyújtanak be, amelyeket a támogatási kérelmekhez csatolnak.
A jelentések a következőket tartalmazzák:
a)
az előző évben végrehajtott működési programok;
b)
a működési programok főbb módosításai; és
c)
a becsült és a kért támogatás közötti eltérések.
(2) Az éves jelentés az egyes végrehajtott működési programok esetében bemutatja a következőket:
a)
a működési program eredményei, amelyek a vonatkozó esetekben a XIV. mellékletben meghatározott általános kimeneti és eredménymutatókon alapulnak, illetve amennyiben célszerű, a nemzeti stratégiában meghatározott kiegészítő kimeneti és eredménymutatókon; és
b)
a program irányítása során tapasztalt jelentősebb problémák és a program végrehajtásának minősége és eredményessége érdekében hozott intézkedések összefoglalása.
Szükség esetén az éves jelentés megadja, hogy a nemzeti stratégiával összhangban és az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában milyen hatékony óvintézkedéseket léptettek életbe a környezet védelmében, a működési program alapján támogatott beruházások miatt esetleg növekvő veszélyekkel szemben.
(3) A működési programok alkalmazásának utolsó évére vonatkozóan az (1) bekezdésben említett éves jelentés helyett zárójelentést kell készíteni.
A zárójelentések bemutatják, hogy milyen mértékben valósultak meg a program célkitűzései. Leírják a tevékenységek és/vagy a módszerek változtatásait és megállapítják a program végrehajtásának sikeréhez vagy kudarcához hozzájáruló tényezőket, amelyeket a következő működési programok kidolgozásánál vagy meglévő működési programok módosításánál figyelembe vettek vagy figyelembe fognak venni.
(4) E rendelet különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben egy termelői szervezet elmulasztja az e rendeletben vagy az 1182/2007/EK rendeletben előírt adatszolgáltatás benyújtását a tagállam részére, vagy ha a tagállam birtokában lévő objektív információk alapján úgy tűnik, hogy az valótlan adatokat tartalmaz, a tagállam az adatszolgáltatás helyesbítéséig felfüggeszti az érintett működési program következő évi jóváhagyását.
A tagállam az ilyen esetek részleteit az e rendelet 99. cikkének (3) bekezdésében említett éves jelentésében ismerteti.
99. cikk
A tagállamoktól elvárt adatszolgáltatás
(1) A tagállamok kijelölnek egy illetékes hatóságot, amely a Bizottság és a tagállam közötti, a termelői szervezetekkel, termelői csoportokkal és a termelői szervezetek társulásaival kapcsolatos adatszolgáltatásért felel. A Bizottságot tájékoztatják a kijelölésről és megadják a hatóság elérhetőségeit.
(2) A tagállamok legkésőbb január 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az abban az évben a működési programok összessége tekintetében jóváhagyott működési alap összegéről. Az adatszolgáltatás egyértelműen megadja mind a működési alap teljes összegét, mind a működési alaphoz nyújtott közösségi finanszírozás teljes összegét. Ezeket az összegeket tovább bontják, válságmegelőzési és -kezelési intézkedésekre és egyéb intézkedésekre.
(3) A tagállamok legkésőbb az adott év november 15-éig éves jelentésben tájékoztatják a Bizottságot az előző évben működő termelői szervezetekről, termelői csoportokról és működési alapokról, valamint működési programokról és elismerési tervekről. Az éves jelentés különösen a X. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
2. Szakasz
Ellenőrzés
100. cikk
Egyedi azonosító rendszer
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ugyanazon termelői szervezet vagy termelői csoport által benyújtott támogatási kérelmek egyedi azonosító rendszerbe kerüljenek. E rendszernek összeegyeztethetőnek kell lennie az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (30) 18. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett személyazonosság-nyilvántartó rendszerrel.
101. cikk
Támogatási kérelmek
E rendelet különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok kidolgozzák a támogatási kérelmek benyújtására, az elismerési kérelmekre, a működési programok jóváhagyására, valamint a kifizetési igényekre vonatkozó egyes eljárásokat.
102. cikk
Mintavétel
Amennyiben célszerű mintavétel útján ellenőrzéseket végezni, a tagállamok ezek jellege és gyakorisága alapján, valamint kockázatelemzés révén gondoskodnak arról, hogy az ellenőrzések az érintett intézkedés vonatkozásában megfelelőek legyenek.
103. cikk
Adminisztratív ellenőrzés
Adminisztratív ellenőrzést minden támogatási kérelmen vagy kifizetési igényen végezni kell, és azoknak minden olyan lehetséges és megfelelő elemre ki kell terjedniük, amelyek adminisztratív eszközökkel ellenőrizendők. Az eljárások során elő kell írni a végrehajtott műveletek, a vizsgálati eredmények és a hiányosságok vonatkozásában hozott intézkedések feljegyzését.
104. cikk
Helyszíni ellenőrzés
(1) Minden helyszíni ellenőrzésről jelentést kell készíteni, hogy lehetővé váljon az elvégzett ellenőrzések részleteinek áttekintése. A jelentésben fel kell tüntetni:
a)
az ellenőrzött támogatási rendszert és az ellenőrzött kérelmeket;
b)
a jelen lévő személyeket;
c)
az ellenőrzött tevékenységeket, intézkedéseket és iratokat; és
d)
az ellenőrzés eredményét.
(2) A kedvezményezettnek lehetőséget lehet adni arra, hogy a jelentésen aláírásával tanúsítsa jelenlétét az ellenőrzésnél, illetve megtegye észrevételeit. Ha szabálytalanságot találnak, a kedvezményezett kaphat egy másolatot az ellenőrzési jelentésből.
(3) A helyszíni ellenőrzésekről előzetes értesítés adható, amennyiben ez nem veszélyezteti az ellenőrzés célját. Az előzetes értesítésnek a legszükségesebb információkra kell korlátozódnia.
(4) Lehetőség szerint az e rendeletben előírt helyszíni ellenőrzéseket és a közösségi szabályokban a mezőgazdasági támogatásokra vonatkozóan előírt egyéb ellenőrzéseket egyidejűleg kell végrehajtani. 2008-ban azonban szükség esetén különböző szervek, különböző időpontban is végezhetnek helyszíni ellenőrzéseket.
105. cikk
Az elismerési kérelmek és a működési programok jóváhagyása
(1) A tagállamok, mielőtt az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban elismernék a termelői szervezetet, az elismerési követelmények betartásának vizsgálata céljából helyszíni szemlét tartanak a termelői szervezetnél.
(2) Az illetékes nemzeti hatóságok, mielőtt a 65. cikkel összhangban jóváhagynák a benyújtott működési programot, azt - illetve adott esetben a módosítási kérelmet - az összes lehetséges módon megvizsgálják, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is. Az ellenőrzések különösen az alábbiakra terjednek ki:
a)
a 61. cikk (1) bekezdésének a), b) és e) pontjában előírt információk pontossága;
b)
a programok megfelelése az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének, valamint a nemzeti keretnek és a nemzeti stratégiának;
c)
a javasolt tevékenységek támogathatósága, továbbá a javasolt kiadások támogathatósága;
d)
a programok megvalósíthatósága és szakmai minősége, a becslések és a támogatási terv megalapozottsága, valamint a végrehajtásra vonatkozó tervek. Ellenőrzéssel kell vizsgálni, hogy az előrehaladás nyomon követése érdekében meghatároztak-e mérhető mutatószámokat, és hogy azok elérhetők-e a javasolt tevékenységek végrehajtásával; és
e)
a támogatási kérelem alapját képező műveletek megfelelése különösen - és adott esetben - a közbeszerzésre és az állami támogatásra vonatkozó nemzeti és közösségi szabályoknak, valamint a nemzeti jogszabályokban, illetve a nemzeti keretben vagy a nemzeti stratégiában meghatározott egyéb vonatkozó előírásoknak.
106. cikk
Működési programokra vonatkozó támogatási kérelmek ellenőrzése
A tagállamok a kifizetések odaítélését megelőzően minden kérelmen adminisztratív ellenőrzést, valamint szúrópróbaszerűen helyszíni ellenőrzést végeznek.
107. cikk
Működési programokra vonatkozó támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzése
(1) A támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzése különösen - és amennyiben a szóban forgó kérelem esetében célszerű - az alábbiak vizsgálatára terjed ki:
a)
a működési program végrehajtásáról szóló, a kérelemhez csatolt éves jelentés vagy adott esetben zárójelentés;
b)
a forgalomba hozott termékek értéke, a működési alaphoz nyújtott hozzájárulás és a felmerült kiadások;
c)
a termékek leszállítása és a szolgáltatások elvégzése, továbbá a feltüntetett kiadások valódisága;
d)
a végrehajtott tevékenységek összhangja a jóváhagyott működési programban feltüntetett tevékenységekkel; és
e)
a meghatározott pénzügyi és egyéb korlátok és határértékek betartása.
(2) A működési programból finanszírozott kifizetéseket számlákkal és a kifizetés megtörténtét igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani. Ha erre nincs mód, a kifizetéseket egyenértékű bizonyító erejű dokumentummal kell igazolni. A számlákat a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a termelői csoport vagy az 52. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalat nevére, illetve a tagállam jóváhagyásától függően ezek tagjai nevére kell kiállítani.
108. cikk
Működési programokra vonatkozó támogatási kérelmek helyszíni ellenőrzése
(1) A 70. cikk (1) bekezdésében említett támogatási kérelem vizsgálata kapcsán a tagállamok helyszíni ellenőrzéseket végeznek a termelői szervezeteknél annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljenek az adott évben a támogatás vagy annak hátralévő összege odaítélésére vonatkozó feltételek.
Az ilyen ellenőrzések különösen az alábbiakra terjednek ki:
a)
az adott év elismerési követelményeinek teljesülése;
b)
a működési alap adott évi felhasználása, beleértve az előlegekkel vagy részleges kifizetésekre vonatkozó igényekben bejelentett kiadásokat; és
c)
a piacról való árukivonással, a zöld szürettel és a be nem takarítással kapcsolatos kiadások másodfokú ellenőrzése.
(2) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések minden évben a kérelmek jelentős hányadát magában foglaló mintára terjednek ki. A minta legalább a teljes támogatási összeg 30 %-át képviseli azokban a tagállamokban, ahol tíznél több elismert termelői szervezet működik. A többi tagállamban minden termelői szervezetnél legalább háromévente egyszer szemlét kell tartani.
Minden termelői szervezetnél a működési program utolsó évére vonatkozó támogatás vagy annak hátralévő összege kifizetését megelőzően legalább egy ellenőrzést végre kell hajtani.
(3) A helyszíni ellenőrzések eredményeit annak meghatározása céljából értékelik, hogy a megállapított problémák rendszeres jelleggel lépnek-e fel és kockázattal járhatnak-e hasonló tevékenységekre, kedvezményezettekre vagy szervekre nézve. Az értékelés meghatározza továbbá az ilyen helyzetek okait, valamint az esetleg szükséges további vizsgálatokat, továbbá a szükséges korrekciós és megelőző intézkedéseket is.
Ha az ellenőrzések jelentős szabálytalanságokat tárnak fel valamely régióban, egy régió valamely részében vagy egy termelői szervezetnél, a tagállamok az adott évben további ellenőrzéseket hajtanak végre, a következő évben ellenőrzendő kérelmek arányát pedig megnövelik.
(4) Az ellenőrizendő termelői szervezetek kiválasztását a tagállam kockázatelemzés alapján végzi.
A kockázatelemzés során különösen a következőket kell figyelembe venni:
a)
a támogatás összege;
b)
az előző évek ellenőrzéseinek eredményei;
c)
egy véletlenszerűséget biztosító elem, valamint
d)
a tagállamok által meghatározandó egyéb paraméterek, különösen az, hogy a termelői szervezet részt vesz-e a tagállam vagy független tanúsító szervezet által hivatalosan elismert minőségbiztosítási programban.
109. cikk
Működési programok intézkedéseinek helyszíni ellenőrzése
(1) A működési programok intézkedéseinek helyszíni ellenőrzése során a tagállamok főként a következőket vizsgálják:
a)
a működési programban feltüntetett tevékenységek végrehajtása;
b)
a tevékenység végrehajtása vagy szándékolt végrehajtása összhangban van-e a jóváhagyott végrehajtási programban leírt alkalmazással;
c)
megfelelő számú kiadási tétel esetében a vonatkozó kiadások jellege és ütemezése megfelel-e a közösségi rendelkezéseknek és az elfogadott dokumentációnak;
d)
a felmerült kiadásokat alátámasztják-e számviteli vagy egyéb bizonylatok; és
e)
a forgalomba hozott termékek értéke.
(2) A forgalomba hozott termékek értékét a nemzeti jogban előírt számviteli rendszer adatai alapján vizsgálják.
E célból a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a forgalomba hozott termékek értékére vonatkozó nyilatkozatot a nemzeti jogban előírt számviteli adatokkal egyező módon hitelesítik.
A forgalomba hozott termékek értékére vonatkozó nyilatkozat ellenőrzésére már a vonatkozó támogatási kérelem benyújtása előtt sor kerülhet.
(3) A rendkívüli körülményeket kivéve, a helyszíni ellenőrzés részeként szemlét kell tartani a tevékenység helyszínén, illetve ha a tevékenység nem tárgyiasult, a tevékenység kezdeményezőjénél. A 108. cikk (2) bekezdésében említett mintába tartozó önálló gazdaságokban végzett egyes tevékenységek végrehajtásának vizsgálata érdekében legalább egyszer szemlét kell tartani.
A tagállamok azonban úgy is dönthetnek, hogy kisebb műveletek esetében nem tartanak ilyen szemléket, illetve akkor sem, ha alacsonynak tartják annak a kockázatát, hogy nem teljesülnek a támogatás fogadásához szükséges feltételek vagy a valóságban nem végzik el a tevékenységet. Az erről szóló határozatot és annak indokolását rögzíteni kell.
(4) A helyszíni ellenőrzések a termelői szervezetnek és tagjainak a szemle alkalmával ellenőrizhető valamennyi kötelezettségvállalására és kötelezettségére kiterjednek.
(5) A 108. cikk (2) bekezdésében megállapított ellenőrzési ráta teljesítésének értékelésekor csak az e cikk összes követelményének megfelelő ellenőrzések vehetők figyelembe.
110. cikk
Kivonási műveletek elsőfokú ellenőrzése
(1) A tagállamok minden termelői szervezetnél a kivonási műveletek tekintetében elsőfokú ellenőrzést végeznek; ezen ellenőrzés magában foglalja az okmányok és a termékek azonosságának ellenőrzését, illetve a piacról kivont termékek tömegére irányuló, szükség esetén mintavétellel történő fizikai ellenőrzést, továbbá a II. cím II. fejezetében megállapított eljárással összhangban annak ellenőrzését, hogy e kivonási műveletek megfelelnek-e a 77. cikk szabályainak. Az ellenőrzésre a 79. cikk (1) bekezdésben említett értesítés kézhezvételét követően, a 79. cikk (2) bekezdésében előírt határidők betartásával kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben előírt elsőfokú ellenőrzés a piacról kivont termékek mennyiségének 100 %-ára kiterjed. Az ellenőrzés végén a nem szabad rendeltetésű kivont termékeket az illetékes hatóságok felügyelete alatt, a tagállam által a 81. cikk (1) bekezdése alapján megállapított feltételek betartásával denaturálják vagy továbbadják a feldolgozóipar részére.
Amennyiben azonban a termékek szabad rendeltetésűek, a tagállamok az e cikk (2) bekezdésében megállapítottnál kisebb arányban is végezhetik az ellenőrzéseket, feltéve hogy ez nem kisebb, mint az adott gazdasági évben az érintett mennyiségek 10 %-a. Az ellenőrzés a termelői szervezetnél és/vagy a terméket fogadó szervezetek telephelyein végezhető. Amennyiben az ellenőrzések jelentős szabálytalanságokat tárnak fel, az illetékes hatóságok további ellenőrzéseket végeznek.
111. cikk
Kivonási műveletek másodfokú ellenőrzése
(1) A 108. cikkben említett ellenőrzések keretében a tagállamok másodfokú ellenőrzéseket végeznek.
Megállapítják a kritériumokat annak a kockázatnak az elemzésére és értékelésére, hogy egy termelői szervezet a kivonási műveleteket nem előírásszerűen hajtja végre. A kritériumok - többek között - a korábbi első és másodfokú ellenőrzések eredményeihez kapcsolódnak, továbbá ahhoz, hogy egy termelői szervezet rendelkezik-e, és ha igen, milyen minőségbiztosítási eljárással. Ezeket a kritériumokat annak meghatározására használják, hogy az egyes termelői szervezeteknél legalább milyen gyakorisággal kell másodfokú ellenőrzéseket végezni.
(2) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések magukban foglalják a termelői szervezetek és a kivont termékeket fogadó szervezetek telephelyén végzett helyszíni ellenőrzéseket annak megállapítása érdekében, hogy betartják-e a közösségi támogatás kifizetésének szükséges feltételeit. Az ellenőrzések kiterjednek a következőkre:
a)
az érintett gazdasági év alatt egy vagy több kivonási műveletet végrehajtó termelői szervezetek által vezetett egyedi készlet- és számviteli nyilvántartás;
b)
a támogatási kérelmekben forgalomba hozottként bejelentett mennyiségek ellenőrzése, különös tekintettel a készlet- és számviteli nyilvántartás, a számlák és - adott esetben - valódiságuk ellenőrzésére, illetve annak biztosítására, hogy a bejelentések megegyeznek az érintett termelői szervezetek számviteli és/vagy adózási adataival;
c)
a könyvelés szabályosságának ellenőrzése, különös tekintettel a termelői szervezetek kifizetés iránti kérelmeiben bejelentett nettó bevételek valódiságára, a kivonási költségek arányosságára, a termelői szervezetekhez befolyt közösségi támogatást és az ebből a tagoknak kifizetett összegeket rögzítő könyvelési tételekre, valamint azok egyezésére; és
d)
a kivont termékek kifizetés iránti kérelemben bejelentett rendeltetésének és a megfelelő denaturálásnak az ellenőrzése, továbbá olyan ellenőrzések, amelyek biztosítják, hogy a termelői szervezetek és a fogadó szervezetek betartják ezt a rendeletet.
(3) A (2) bekezdésben említett ellenőrzéseket az érintett termelői szervezeteknél és a hozzájuk kapcsolódó fogadó szervezeteknél kell elvégezni. Minden ellenőrzés magában foglal egy mintavételt, amely a termelői szervezet által a gazdasági évben kivont mennyiségek legalább 5 %-ára terjed ki.
(4) A (2) bekezdés a) pontjában említett készlet- és számviteli nyilvántartás minden kivont termék tekintetében mutatja a következő - mennyiségben kifejezett - összegeket:
a)
a termelői szervezet tagjai és egyéb termelői szervezetek tagjai által az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdése b) és c) pontjával összhangban leszállított termékek;
b)
a termelő szervezet értékesítése, a friss termékek piacára szánt termékek és egyéb terméktípusok szerinti bontásban, beleértve a feldolgozásra szánt alapanyagot; és
c)
a piacról visszavont termékek.
(5) A (4) bekezdés c) pontjában említett termékek rendeltetésére vonatkozó ellenőrzések különösen a következőket foglalják magukban:
a)
a fogadó szervezetek által vezetett elkülönített elszámolásokon végzett szúrópróbaszerű ellenőrzés, és szükség esetén annak vizsgálata, hogy azok megfelelnek-e a nemzeti jogszabályok által előírt elszámolásnak; és
b)
a vonatkozó környezetvédelmi előírások betartásának ellenőrzése.
(6) Ahol a másodfokú ellenőrzések jelentős szabálytalanságokat tárnak fel, az illetékes hatóságok részletesebb másodfokú ellenőrzéseket végeznek a folyó gazdasági év során, a következő gazdasági évben pedig fokozzák a másodfokú ellenőrzések gyakoriságát az érintett termelői szervezeteknél, illetve azok társulásainál.
112. cikk
Zöld szüret és be nem takarítás
(1) Mielőtt megkezdődik a zöld szüret, a tagállamok helyszíni ellenőrzés útján meggyőződnek arról, hogy az érintett termékek nem sérültek és hogy a termőterületet megfelelően művelték. A zöld szüret után a tagállamok ellenőrzik, hogy az érintett területen teljes körű volt-e a betakarítás és hogy a betakarított terméket denaturálták-e.
A betakarítási időszakot követően a tagállamok megvizsgálják a 86. cikk (2) bekezdésében említett várt piaci helyzeten alapuló elemzés megbízhatóságát. Megvizsgálják a várt piaci helyzet és a tényleges piaci helyzet közötti esetleges különbségeket is.
(2) Mielőtt a be nem takarítás megkezdődhetne, a tagállamok helyszíni ellenőrzés útján meggyőződnek arról, hogy az érintett területet megfelelően művelték, hogy nem került sor részleges betakarításra, valamint hogy a termék általában egészséges, szép és forgalmazható minőségű-e.
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a termékeket denaturálják. Ha ez nem lehetséges, akkor a betakarítási időszakban tartott helyszíni szemle vagy szemlék révén gondoskodnak arról, hogy a terméket ne takarítsák be.
(3) A 111. cikk (1), (2), (3) és (6) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.
113. cikk
Termelői csoportok elismerési tervének jóváhagyását megelőző ellenőrzések
(1) Mielőtt jóváhagynák az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti termelői csoport elismerési tervét, a tagállamok helyszíni ellenőrzést végeznek a jogi személynél vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott részénél.
(2) A tagállam a következőket ellenőrzi megfelelő módon, így helyszíni ellenőrzésekkel is:
a)
az elismerési tervben megadott információk pontossága;
b)
a terv üzleti megvalósíthatósága és szakmai minősége, a becslések megalapozottsága, valamint a végrehajtásra vonatkozó tervek;
c)
a javasolt tevékenységek támogathatósága, továbbá a javasolt kiadások támogathatósága és indokoltsága; és
d)
a támogatási kérelem alapját képező műveletek megfelelése a nemzeti és a közösségi szabályoknak, különösen a közbeszerzésre és az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak, valamint a nemzeti jogszabályokban, illetve a nemzeti keretben vagy a nemzeti stratégiában meghatározott egyéb vonatkozó előírásoknak.
114. cikk
Termelői csoportok támogatási kérelmének ellenőrzése
(1) A tagállamok a kifizetések odaítélését megelőzően a termelői csoportok minden támogatási kérelmén adminisztratív ellenőrzést, valamint szúrópróbaszerűen helyszíni ellenőrzést végeznek.
(2) A 47. cikkben említett támogatási kérelem benyújtását követően a tagállamok helyszíni ellenőrzéseket végeznek a termelői csoportoknál annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljenek az adott évben a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételek.
Az ellenőrzések különösen az alábbiakra terjednek ki:
a)
az adott év elismerési követelményeinek teljesülése; és
b)
a forgalomba hozott termékek értéke, az elismerési tervben foglalt intézkedések végrehajtása és a felmerült költségek.
(3) A (2) bekezdésben említett ellenőrzések minden évben a kérelmek jelentős hányadát magában foglaló mintára terjednek ki. A minta legalább a teljes támogatási összeg 30 %-át képviseli.
Legalább ötévente egyszer minden termelői csoportot ellenőrizni kel.
(4) A 107. és 109. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.
115. cikk
Transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális társulásai
(1) A transznacionális termelői szervezet vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása ellenőrzéséért és szükség esetén a szankciók kiszabásáért az a tagállam felelős, amelynek területén az adott szervezet vagy társulás székhelye található.
(2) A 30. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 37. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett közigazgatási együttműködésre köteles tagállamok végrehajtják a vonatkozó közigazgatási ellenőrzéseket, továbbá az e cikk (1) bekezdésében említett tagállam által előírt helyszíni ellenőrzéseket, az eredményekről pedig jelentést tesznek. Eközben betartják az (1) bekezdésben említett tagállam által meghatározott határidőket.
(3) A termelői szervezetre, a működési programra és a működési alapra az (1) bekezdésben említett tagállam irányadó szabályai alkalmazandók. Környezetvédelmi és növény-egészségügyi kérdésekben, valamint a kivont termékek elhelyezése tekintetében azonban a termelés helye szerinti tagállam szabályai alkalmazandók.
3. Szakasz
Szankciók
116. cikk
Az elismerési követelmények figyelmen kívül hagyása
(1) A tagállamok visszavonják a termelői szervezet elismerését, ha az elismerési követelmények figyelmen kívül hagyása alapvető jelentőségű és azt a termelői szervezet szándékos magatartása vagy súlyos gondatlansága okozta.
A tagállamok különösen akkor vonják vissza a termelői szervezet elismerését, ha az elismerési követelmények figyelmen kívül hagyása a következőkből áll:
a)
a 23. cikk, a 25. cikk, a 28. cikk (1) és (2) bekezdése vagy a 33. cikk előírásainak megszegése, vagy
b)
ha a forgalomba hozott termékek értéke két egymást követő évben a tagállamok által az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében meghatározott határ alá esik.
Az elismerés e bekezdés alapján történő visszavonása az elismerési feltételek nem teljesítésének napjától hatályos, a korlátozási időszakokra vonatkozó alkalmazandó nemzeti szintű horizontális jogszabályoktól függően.
(2) Amennyiben az elismerési követelmények figyelmen kívül hagyása alapvető jelentőségű, de csak átmeneti, az (1) bekezdés nem alkalmazható, a tagállamok pedig felfüggesztik a termelői szervezet elismerését.
A felfüggesztés időtartama alatt támogatás nem folyósítható. A felfüggesztés az ellenőrzés napjától hatályos és annak az ellenőrzésnek a napjáig tart, amely megállapítja, hogy az érintett követelmények teljesülnek.
A felfüggesztés időtartama nem haladhatja meg a 12 hónapot. Ha az érintett követelményeket 12 hónap után sem teljesítik, az elismerést vissza kell vonni.
A tagállamok a 71. cikkben meghatározott határidő után teljesíthetnek kifizetéseket, ha ez ennek a bekezdésnek az alkalmazása érdekében szükséges.
(3) Az elismerési követelmények figyelmen kívül hagyásának más eseteiben, amikor az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazható, a tagállamok levélben figyelmeztetnek a korrekciós intézkedések meghozatalára. A tagállamok a korrekciós intézkedések meghozataláig visszatartják a támogatások kifizetését.
Ha a korrekciós intézkedések meghozatalára 12 hónapon belül nem kerül sor, az az elismerési követelmények alapvető jelentőségű figyelmen kívül hagyásának minősül és a (2) bekezdés alkalmazását vonja maga után.
117. cikk
Csalás
(1) A közösségi és nemzeti jogszabályok szerint alkalmazandó egyéb szankciók sérelme nélkül, a tagállamok visszavonják a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása vagy a termelői csoport elismerését, ha bebizonyosodik, hogy az 1182/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó támogatással kapcsolatban csalást követett el.
(2) A tagállamok felfüggeszthetik a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása vagy a termelői csoport elismerését, illetve a kifizetések folyósítását, ha felmerül a gyanú, hogy az 1182/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó támogatással kapcsolatban csalást követett el.
118. cikk
Termelői csoportok
(1) A tagállamok értelemszerűen alkalmazzák a 116. és/vagy a 119. cikkben előírt szankciókat az elismerési tervekre.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásán kívül, amennyiben a tagállam által az 51. cikk (4) bekezdése értelmében megállapított időszak lejártával a termelői csoportot nem ismerik el termelői szervezetnek, a tagállam behajtja:
a)
a termelői csoportnak kifizetett támogatás 100 %-át, ha az elismerés elmaradása a termelői csoport szándékos magatartása vagy súlyos gondatlansága okozta; vagy
b)
minden egyéb esetben a termelői csoportnak kifizetett támogatás 50 %-át.
119. cikk
Működési program
(1) A kifizetéseket az alapján számítják, hogy mi minősül támogathatónak.
(2) A tagállam megvizsgálja a kedvezményezettől beérkezett támogatási kérelmet, és meghatározza a támogatásként nyújtható összegeket. Meghatározza:
a)
azt az összeget, amelyre a kedvezményezett a kérelem kizárólagos figyelembevételével lenne jogosult;
b)
azt az összeget, amelyre a kedvezményezett a kérelem jogosultságának vizsgálata után lesz jogosult.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott összeg több mint 3 %-kal túllépi a (2) bekezdés b) pontjában megszabott összeget, a kedvezményezettnek ténylegesen fizetendő összeget csökkenteni kell. A csökkentés nagysága a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti összegek különbségének felel meg.
A csökkentés nem alkalmazható, amennyiben a termelői szervezet vagy a termelői csoport bizonyítani tudja, hogy nem felelős a nem támogatható összeg feltüntetéséért.
(4) A (2) és a (3) bekezdés értelemszerűen a helyszíni ellenőrzések során feltárt nem támogatható összegekre is alkalmazandó.
(5) Ha a forgalomba hozott termékek értékét a támogatási kérelem benyújtása előtt bejelentik és ellenőrzik, a forgalomba hozott termékeknek a fizetendő összegek kiszámításánál használt értékét a (2) és a (3) bekezdéssel összhangban kell csökkenteni.
(6) Amennyiben bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett szándékosan hamis nyilatkozatot tett, az érintett műveletet kizárják a működési program vagy az elismerési terv szerinti támogatásból és a művelethez már kifizetett valamennyi összeget behajtják. A kedvezményezettet ezenkívül az érintett művelet tekintetében ki kell zárni az adott működési programból származó következő évi támogatások köréből.
120. cikk
Kivonási műveletek elsőfokú ellenőrzését követő szankciók
Amennyiben a 110. cikkben említett ellenőrzés szabálytalanságot tár fel a 77. cikkben említett forgalmazási előírásokkal vagy minimális követelményekkel kapcsolatban, a kedvezményezett köteles:
a)
a kompenzációnak megfelelő büntetést fizetni, amelyet a forgalmazási előírásoknak vagy a minimális követelményeknek meg nem felelő, kivont termékek mennyisége alapján számítanak ki, ha az említett mennyiség az adott kivonási művelet esetében nem éri el a 79. cikk szerint bejelentett mennyiségek 10 %-át;
b)
a kompenzáció kétszeresének megfelelő büntetést fizetni, ha az említett mennyiség a bejelentett mennyiség 10 és 25 %-a közé esik; vagy
c)
a kompenzációnak megfelelő büntetést fizetni a 79. cikk szerint bejelentett teljes mennyiség után, ha az említett mennyiség meghaladja a bejelentett mennyiség 25 %-át.
121. cikk
Kivonási műveletekkel kapcsolatban a termelői szervezetekre kiróható egyéb szankciók
(1) A 119. cikkben említett szankciók a kivonási műveletekkel mint a működési programok kiadásainak szerves részével kapcsolatban igényelt támogatásra vonatkoznak.
(2) A kivonási művelet kiadásait nem támogathatónak kell tekinteni akkor, ha az értékesítésre nem kínált termékek kivonása nem a tagállamok által a 81. cikk (1) bekezdése értelmében előírt módon történik vagy ha a kivonás vagy a kivont termékek rendeltetése a 81. cikk (1) bekezdését sértve káros környezeti hatással vagy káros növény-egészségügyi következménnyel jár.
122. cikk
A kivont termékeket fogadó szervezetekre kiróható szankciók
Amennyiben a 110. és 111. cikkel összhangban végzett ellenőrzések során olyan szabálytalanságokat fedeznek fel, amelyek a kivont termékeket fogadó szervezeteknek róhatók fel, a következő szankciók alkalmazandók:
a)
a fogadó szervezetek a továbbiakban nem jogosulhatnak kivont termékek fogadására, valamint
b)
a piacról kivont termékeket fogadó szervezetek a tagállam által megállapított szabályokkal összhangban kötelesek visszafizetni a kapott termékek értékét, ezenkívül a kapcsolódó válogatási és csomagolási, valamint szállítási költségeket. Ez esetben a termelői szervezetnek vissza kell fizetnie a közösségi hozzájárulást.
Az a) pontban előírt szankció azonnal hatályba lép, legalább egy gazdasági éven át hatályban marad és a szabálytalanság súlyosságától függően meghosszabbítható.
123. cikk
Zöld szüret és be nem takarítás
(1) Amennyiben bebizonyosodik, hogy a termelői szervezet nem teljesítette zöld szürettel kapcsolatos kötelezettségeit, a termelői szervezet köteles a kötelezettség nem teljesítésével érintett területekre vonatkozó támogatásnak megfelelő büntetést fizetni. A kötelezettségek teljesítésének elmulasztása közé tartozik, ha:
a)
a tagállam a 112. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett vizsgálat során megállapítja, hogy az abban az időben várt piaci helyzet elemzése alapján a zöld szüret nem volt indokolt;
b)
a zöld szüret céljából bejelentett terület e célból nem támogatható; vagy
c)
a területen nem teljesen végezték el a betakarítást, vagy a termékeket nem denaturálták.
(2) Amennyiben bebizonyosodik, hogy a termelői szervezet nem teljesítette a be nem takarítással kapcsolatos kötelezettségeit, a termelői szervezet köteles a kötelezettség nem teljesítésével érintett területekre vonatkozó támogatásnak megfelelő büntetést fizetni. A kötelezettségek teljesítésének elmulasztása közé tartozik, ha:
a)
a be nem takarítás céljából bejelentett terület e célból nem támogatható;
b)
részben vagy egészben mégis sor került betakarításra; vagy
c)
a művelet a termelői szervezetnek felróható káros környezeti hatással vagy káros növény-egészségügyi következménnyel járt.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett szankciók a kifizetéseknek a 119. cikk alapján előírt csökkentésein kívül alkalmazandók.
124. cikk
Helyszíni ellenőrzés megakadályozása
A támogatási kérelmet az érintett kiadások tekintetében el kell utasítani, ha a termelői szervezet, annak tagja vagy képviselője megakadályozza a helyszíni ellenőrzés elvégzését.
125. cikk
A támogatás visszatérítése
Az indokolatlanul kifizetett támogatást kamatokkal együtt vissza kell téríttetni az érintett termelői szervezettel, termelői szervezetek társulásával, termelői csoporttal vagy más gazdasági szereplővel. A 796/2004/EK rendelet (31) 73. cikkében megállapított szabályok értelemszerűen alkalmazandók.
A közigazgatási szankciók végrehajtása és az indokolatlanul kifizetett összegek visszatéríttetése, az e szakaszban előírtak szerint, nem sérti a szabálytalanságok Bizottságnak történő, az 1848/2006/EK bizottsági rendelet (32) szerinti bejelentését.
4. Szakasz
Működési programok és nemzeti stratégiák nyomon követése és értékelése
126. cikk
Általános teljesítménymutatók
(1) A működési programokban meghatározott célkitűzések megvalósulásának, valamint e célkitűzések hatékonyságának és eredményességének felmérése céljából mind a nemzeti stratégiákat, mind a működési programokat nyomon kell követni és értékelni kell.
(2) A megvalósulás, hatékonyság és eredményesség mértékét általános teljesítménymutatókkal kell értékelni, amelyek az alaphelyzetből kiindulva a végrehajtott működési programok pénzügyi ráfordításait, kimenetét, eredményeit és hatásait mutatják meg.
(3) A teljesítménymutatók e rendelet XIV. mellékletében találhatók.
(4) Amennyiben egy tagállam célszerűnek tartja, nemzeti stratégiájában az adott stratégiára vonatkozó korlátozott számú kiegészítő mutatót határozhat meg, amelyek a termelői szervezetek által végrehajtott működési programok sajátos, nemzeti és/vagy regionális jellegű szükségleteit, feltételeit és célkitűzéseit tükrözik. Adott esetben az általános teljesítménymutatók által nem fedett környezeti célokkal kapcsolatos kiegészítő mutatók is meghatározhatók.
127. cikk
Működési programokkal kapcsolatos nyomon követési és értékelési eljárások
(1) A termelői szervezetek működési programjaikat a 126. cikkben említett általános teljesítménymutatók vonatkozó mutatóinak alkalmazásával, továbbá - adott esetben - a nemzeti stratégiában meghatározott kiegészítő mutatók segítségével követik nyomon és értékelik.
E célból rendszert hoznak létre az említett mutatók összeállításához használt adatok gyűjtésére, rögzítésére és kezelésére.
(2) A nyomon követés célja a működési programban meghatározott konkrét célkitűzések megvalósulásának felmérése. Ez pénzügyi, kimeneti és eredménymutatók számításával történik. A gyakorlat eredményeit a következők céljából használják:
a)
a programvégrehajtás minőségének ellenőrzése;
b)
a programban kitűzött célok elérése, illetve a program irányításának - benne a pénzügyi irányításnak - a javítása érdekében annak megállapítása, hogy a működési program módosításra vagy felülvizsgálatra szorul-e;
c)
hozzájárulás a működési program végrehajtásához kötődő jelentési követelmények teljesítéséhez.
A nyomon követés eredményeiről szóló tájékoztatást szerepeltetni kell a 98. cikk (1) bekezdésében említett egyes éves jelentésekben, amelyeket a termelői szervezet köteles eljuttatni a nemzeti stratégia irányításáért felelős nemzeti hatósághoz.
(3) Az értékelés önálló, félidős értékelő jelentés formáját ölti.
A szakosított tanácsadó iroda segítségével is elvégezhető félidős értékelési gyakorlat célja, hogy megvizsgálja a pénzügyi erőforrások felhasználásának mértékét, a működési program hatékonyságát és eredményességét, továbbá hogy felmérje a program általános célkitűzéseinek megvalósulását. Ez az általános kiindulási és eredménymutatók, és szükség esetén a hatásmutatók számításával történik.
A félidős értékelési gyakorlat szükség esetén tartalmazhat egy minőségi értékelést is az alábbiakra irányuló környezetvédelmi tevékenységek eredményeiről és hatásáról:
a)
a talajerózió megelőzése;
b)
a növényvédelmi termékek jobb szabályozása és/vagy használatának csökkentése;
c)
az élőhelyek és a biodiverzitás védelme; vagy
d)
a tájkép megőrzése.
A gyakorlat eredményeit a következők céljából használják:
a)
a termelői szervezet által irányított működési programok minőségének javítása;
b)
annak megállapítása, hogy a működési program lényegi módosításra szorul-e;
c)
hozzájárulás a működési programok végrehajtásához kötődő jelentési követelmények teljesítéséhez; és
d)
a termelői szervezet által a jövőben irányítandó működési programok minőségének, hatékonyságának és eredményességének javítását elősegítő tanulságok levonása.
A félidős értékelési gyakorlatra a működési program végrehajtása alatt kerül sor, kellő időben ahhoz, hogy az értékelés eredményeit fel lehessen használni a következő működési program előkészítésekor.
A félidős értékelési jelentést a 98. cikk (1) bekezdésében említett megfelelő éves jelentéshez kell csatolni.
128. cikk
Nemzeti stratégiával kapcsolatos nyomon követési és értékelési eljárások
(1) A nemzeti stratégiát a 126. cikkben említett általános teljesítménymutatók vonatkozó mutatóinak alkalmazásával, továbbá - adott esetben - a nemzeti stratégiában meghatározott kiegészítő mutatók segítségével követik nyomon és értékelik.
(2) A tagállamok a 126. cikkben említett mutatók összeállítása céljából megfelelő számítógépes rendszert hoznak létre az adatok gyűjtésére, rögzítésére és kezelésére. Ennek során a termelői szervezetek által a működési programok nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban továbbított adatokra támaszkodnak.
(3) A nyomon követés célja a működési programokban meghatározott célkitűzések és célszámok megvalósulásának folyamatos felmérése. Ez pénzügyi, kimeneti és eredménymutatók számításával történik. Ennek során a termelői szervezetek által a működési programok nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban benyújtott éves jelentések adataira támaszkodnak. A nyomon követési gyakorlatok eredményeit a következők céljából használják:
a)
a működési programok végrehajtási minőségének ellenőrzése;
b)
a stratégiában kitűzött célok elérése, illetve a stratégia-végrehajtás irányításának - benne működési programok pénzügyi irányításának - a javítása érdekében annak megállapítása, hogy a nemzeti stratégia módosításra vagy felülvizsgálatra szorul-e;
c)
hozzájárulás a nemzeti stratégia végrehajtásához kötődő jelentési követelmények teljesítéséhez.
(4) Az értékelés célja hogy felmérje a stratégia általános célkitűzéseinek megvalósulását. Ez a kiindulási és az eredménymutatók, és szükség esetén a hatásmutatók számításával történik. Ennek során a termelői szervezetek által a működési programok nyomon követésével és félidős értékelésével kapcsolatban benyújtott éves és zárójelentések eredményeire támaszkodnak. Az értékelési gyakorlat eredményeit a következők céljából használják:
a)
a stratégia minőségének javítása;
b)
annak megállapítása, hogy a stratégia lényegi módosításra szorul-e; és
c)
hozzájárulás a nemzeti stratégia végrehajtásához kötődő jelentési követelmények teljesítéséhez.
Az értékelésnek egy 2012-ben végrehajtott értékelési gyakorlatot is tartalmaznia kell, amelyet azonban időben el kell végezni ahhoz, hogy eredményeit önálló értékelő jelentésként csatolni lehessen az abban az évben benyújtandó, a 99. cikk (3) bekezdésében említett éves nemzeti jelentéshez. A jelentés megvizsgálja a pénzügyi erőforrások felhasználásának mértékét, a végrehajtott működési programok hatékonyságát és eredményességét, továbbá felméri a programok hatásait és következményeit, tekintettel a stratégiában meghatározott célkitűzésekre, célszámokra és célokra, valamint - adott esetben - az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott egyéb célkitűzésekre. Célja továbbá a jövőbeni nemzeti stratégiák javítását elősegítő tanulságok levonása, különösen pedig a célkitűzések, célszámok vagy támogatható intézkedések meghatározásában fellelhető hiányosságok, illetve az új eszközök meghatározása iránti igény feltárása.
VI. FEJEZET
A szabályok kiterjesztése egy adott gazdasági terület termelőire
129. cikk
Gazdasági területek bejelentése
A gazdasági területekre vonatkozó, az 1182/2007/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti bejelentés során minden olyan információt meg kell adni, amely annak megállapításához szükséges, hogy teljesültek-e az említett rendelet 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott feltételek.
130. cikk
Kötelező szabályok bejelentése; reprezentativitás
(1) Ha valamely tagállam olyan szabályokat jelent be, amelyeket egy adott termékre és gazdasági területre az 1182/2007/EK rendelet 15. cikke alapján kötelezően előírt, ezzel egyidejűleg a következőkről kell tájékoztatnia a Bizottságot:
a)
a termelői szervezet vagy a szervezetek társulása, amely a szabályok kiterjesztését kérte;
b)
az említett szervezethez vagy társuláshoz tartozó termelők száma és az illető gazdasági területen működő termelők teljes száma; ennek az információnak az abban az időben érvényes helyzetre kell vonatkoznia, amikor a kiterjesztési kérelmet benyújtották;
c)
a gazdasági terület össztermelése és a termelői szervezet vagy társulás által forgalomba hozott termékmennyiség az utolsó olyan forgalmazási évben, amelyre vonatkozó adatok rendelkezésre állnak;
d)
az időpont, amelytől a kiterjesztendő szabályokat a termelői szervezetre vagy szervezetek társulására alkalmazzák;
e)
az időpont, amelytől a kiterjesztésnek hatályba kell lépnie, valamint a kiterjesztés alkalmazásának időtartama.
(2) Az 1182/2007/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése értelmében vett reprezentativitás meghatározása céljából a tagállamok megállapítják azokat a szabályokat, amelyek kizárják:
a)
azokat a termelőket, akiknek termékeit alapvetően a mezőgazdasági birtokon, illetve a termelési területen történő, a fogyasztók részére való közvetlen értékesítésre szánják,
b)
az a) pontban említett közvetlen értékesítést,
c)
a feldolgozásra szállított terményeket, amint azt az 1182/2007/EK rendelet 14. cikke (4) bekezdésének b) pontja meghatározza, kivéve azokat az eseteket, ahol a szóban forgó szabályok teljesen vagy részben ezekre a terményekre vonatkoznak.
131. cikk
Pénzügyi hozzájárulás
Amennyiben valamely tagállam az 1182/2007/EK rendelet 17. cikke értelmében úgy dönt, hogy a termelői szervezethez nem tartozó termelőket anyagi hozzájárulásra kötelezi, el kell juttatnia a Bizottsághoz azt az információt, amelynek alapján meg lehet állapítani az említett cikkben meghatározott feltételek teljesülését. Ennek az információnak tartalmaznia kell azt a bázist, amelynek alapján a hozzájárulást kiszámítják, ennek egységnyi összegét, a kedvezményezettet, illetve kedvezményezetteket, valamint a 21 cikk a) és b) pontjában említett különböző költségek jellegét.
132. cikk
Egy gazdasági éven túli kiterjesztés
Amennyiben úgy döntenek, hogy a kiterjesztést egy gazdasági évnél hosszabb ideig alkalmazzák, a tagállamoknak minden gazdasági év vonatkozásában ellenőrizniük kell, hogy a reprezentativitás vonatkozásában az 1182/2007/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek a kiterjesztés teljes időtartama alatt teljesülnek-e. Ha úgy találják, hogy a feltételek már nem teljesülnek, akkor a kiterjesztést azonnal, a következő gazdasági év kezdetétől hatályon kívül kell helyezni. Az ilyen hatályon kívül helyezésről haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot, amely ezt az információt az általa célszerűnek ítélt módon közzéteszi.
133. cikk
Leszedetlen termény értékesítése; vevők
(1) Azokban az esetekben, amikor termelői szervezethez nem tartozó termelők terményeiket leszedetlenül értékesítik, az 1182/2007/EK rendelet I. melléklete 1. pontjának e) és f) alpontjában, valamint 3. pontjában említett szabályok betartásának vizsgálatakor a vevőt kell az adott termény termelőjeként kezelni.
(2) Az érintett tagállam úgy is határozhat, hogy az (1) bekezdésben említetteken kívül az 1182/2007/EK rendelet I. mellékletében felsorolt más szabályok betartására is kötelezi a vevőket abban az esetben, ha azok felelősek az érintett termelés irányításáért.
IV. CÍM
HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEM
I. FEJEZET
Behozatali engedélyek
134. cikk
Almabehozatali engedély
(1) A 0808 10 80 KN-kód alá tartozó almák szabad forgalomba bocsátásának feltétele behozatali engedély bemutatása.
(2) Az e cikk alapján kibocsátott behozatali engedélyekre az 1291/2000/EK rendelet alkalmazandó.
(3) Az importőrök bármely tagállam illetékes hatóságához nyújthatnak be behozatali engedély iránti kérelmeket.
A engedélykérelem 8. rovatában fel kell tüntetniük a származási országot, és az „igen” szót kereszttel kell megjelölniük.
(4) Az importőrök az engedélykérelem benyújtásakor a 2220/85/EGK rendelet III. címével összhangban biztosítékot helyeznek letétbe, ami szavatolja, hogy a behozatali engedély érvényességének ideje alatt az importőr eleget tesz a behozatali kötelezettségnek. A biztosíték összege tonnánként 15 EUR.
Vis maior esetétől eltekintve a biztosíték teljesen vagy részben elvész, ha a behozatali engedély érvényességi ideje alatt a behozatalra nem vagy csak részben kerül sor.
(5) A behozatali engedélyeket a Közösségen belüli székhely helyére való tekintet nélkül bármely kérelmező számára haladéktalanul meg kell adni.
A behozatali engedély 8. rovatában fel kell tüntetni a származási országot, és az „igen” szót kereszttel kell megjelölni.
(6) A behozatali engedély érvényességi ideje három hónap.
A behozatali engedély csak a megjelölt országból származó behozatalra érvényes.
(7) A tagállamok (brüsszeli idő szerint) minden héten legkésőbb szerda déli 12 óráig tájékoztatják a Bizottságot azon almamennyiségekről - származás szerinti harmadik országokra lebontva -, amelyek tekintetében az előző héten behozatali engedélyt bocsátottak ki.
A mennyiségeket a Bizottság által kijelölt elektronikus rendszeren keresztül kell közölni.
II. FEJEZET
Behozatali vámok és belépési árrendszer
1. Szakasz
Belépési árrendszer
135. cikk
Hatály és fogalommeghatározások
(1) E szakasz az 1182/2007/EK rendelet 34. cikkének alkalmazására állapít meg szabályokat.
(2) E szakasz alkalmazásában:
a)
„tétel”: a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott vámáru-nyilatkozat alapján bemutatott árut jelenti; csak azonos helyről származó és a kombinált nómenklatúra azonos kódja alá tartozó árukat tartalmazhat; és
b)
„importőr”: a 2913/92/EGK rendelet (33) 4. cikkének 18. pontja szerinti nyilatkozattevő.
136. cikk
Árjelentés
(1) A tagállamok, a XV. melléklet A. részében felsorolt minden termékre és a jelzett időszakokban, minden piaci napon és minden származás tekintetében legkésőbb a következő munkanapon (brüsszeli idő szerint) déli 12 óráig közlik a Bizottsággal:
a)
a harmadik országokból importált és a 137. cikk (1) bekezdésében említett reprezentatív importpiacokon értékesített termékek reprezentatív átlagárait, valamint a jelentős mennyiségű importált termékre más piacokon rögzített szignifikáns árakat vagy, a reprezentatív piacok árainak hiányában, az importált termékek más piacokon rögzített szignifikáns árait; és
b)
az a) pontban említett árakhoz tartozó teljes mennyiségeket.
Amennyiben a b) pontban említett teljes mennyiségek összessége egy tonnánál kisebb, a vonatkozó árakat nem kell továbbítani a Bizottsághoz.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett árakat rögzítik:
a)
a XV. melléklet A. részében felsorolt minden termékre,
b)
a rendelkezésre álló összes fajtára és méretre, és
c)
a behozatali/nagykereskedelmi szakaszban, vagy a nagykereskedelmi/kiskereskedelmi szakaszban, ha a behozatali/nagykereskedelmi szakasz árai nem állnak rendelkezésre.
Az árakat a következő összegekkel csökkentik:
a)
15 %-os kereskedelmi haszonnal a londoni, milánói és rungis-i kereskedelmi központok, illetve 8 %-os kereskedelmi haszonnal az egyéb kereskedelmi központok esetében, valamint
b)
a Közösség vámterületén belüli szállítási és biztosítási költségekkel.
A második albekezdés értelmében levonandó szállítási és biztosítási költségek esetében a tagállamok levonási átalányösszeget állapíthatnak meg. Az ilyen átalányösszegekről és ezek megállapítási módjáról kötelesek haladéktalanul értesíteni a Bizottságot.
(3) A (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően rögzített árakból - amikor azokat a nagykereskedelmi/kiskereskedelmi szakaszban állapítják meg - a nagykereskedelmi árrésre tekintettel előzetesen le kell vonni egy 9 %-nak megfelelő összeget, majd 100 kilogrammonként egy 0,7245 EUR-nak megfelelő tételt, a kezelési költségek és a piaci adók és díjak figyelembevételére.
(4) Reprezentatívnak tekintendők:
a)
az I. osztályú termékek árai, amennyiben az e kategóriába tartozó mennyiségek a forgalomba hozott teljes mennyiségnek legalább 50 %-át teszik ki,
b)
az I. osztályú termékek árai, kiegészítve - abban az esetben, ha az e kategóriába tartozó termékek a forgalomba hozott teljes mennyiség 50 %-ánál kevesebbet tesznek ki - a II. osztályú termékek áraival, hogy lehetővé váljon a forgalomba hozott teljes mennyiség 50 %-ának lefedése,
c)
a II. osztályú termékek megállapított árai - abban az esetben, ha nincsenek I. osztályú termékek - kivéve ha úgy határoznak, hogy azokhoz kiigazítási együtthatót rendelnek, amennyiben a szóban forgó származási hely előállítási feltételei miatt ezeket a termékeket - minőségi jegyeik miatt - rendesen és hagyományosan nem I. osztályúként hozzák forgalomba.
Az első albekezdés c) pontjában említett kiigazítási együtthatót a (2) bekezdésben jelzett összegek levonása után alkalmazzák az árakra.
137. cikk
Reprezentatív piacok
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a XVI. mellékletben felsorolt piacok, azaz a reprezentatívnak minősülő piacok szokásos piaci napjairól.
138. cikk
Behozatali átalányérték
(1) A XV. melléklet A. részében szereplő minden egyes termékre és időszakra a Bizottság minden munkanapon és minden származási helyre vonatkozóan rögzít egy behozatali átalányértéket, amely a 136. cikkben meghatározott reprezentatív árak súlyozott átlagának 100 kilogrammonként 5 EUR átalánnyal, valamint az értékvámokkal csökkentett értéke.
(2) Amennyiben a XV. melléklet A. részében felsorolt termékekre és alkalmazási időszakokra e szakasznak megfelelően behozatali átalányértéket állapítanak meg, úgy a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (34) 152. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett egységár nem alkalmazandó. Az egységárat ilyen esetben az (1) bekezdésben említett behozatali átalányérték helyettesíti.
(3) Ha egy adott származási helyű termék tekintetében nincs hatályban behozatali átalányérték, akkor a termék tekintetében hatályban lévő behozatali átalányértékek átlaga alkalmazandó.
(4) A XV. melléklet A. részében szereplő alkalmazási időszakokban a behozatali átalányértékek módosításukig hatályban maradnak. Hatályukat vesztik azonban, ha a Bizottság hét egymást követő piaci napon nem kapja meg a reprezentatív átlagárat.
Amennyiben az első albekezdés alkalmazása miatt egy adott termékre nézve nem marad hatályban behozatali átalányérték, akkor az erre a termékre alkalmazandó behozatali átalányérték a behozatali átalányértékek legutolsó átlagával egyenlő.
(5) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben nem volt lehetséges behozatali átalányérték kiszámítása, a XV. melléklet A. részében meghatározott alkalmazási időszakok első napjától kezdődően nem kell behozatali átalányértéket alkalmazni.
(6) A reprezentatív árak átszámítása euróra az adott napra kiszámított reprezentatív piaci árfolyamon történik.
(7) Az euróban kifejezett behozatali átalányértékeket a Bizottság az általa célszerűnek ítélt módon közzéteszi.
139. cikk
Belépési áron alapuló rendszer
(1) Annak a belépési árnak, amelynek alapján a XV. melléklet A. részében felsorolt termékeket az Európai Közösségek vámtarifája szerint besorolják - az importőr választása szerint - egyenlőnek kell lennie:
a)
a termékeknek a származási országban érvényes, a biztosítási költségekkel és a Közösség vámterületének határáig történő szállítás költségeivel növelt FOB árával, amennyiben ez az ár és ezek a költségek a termékekre vonatkozó vámáru-nyilatkozat kiállításának időpontjában ismeretesek. Ha a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozat tételekor a fenti árak több mint 8 %-kal magasabbak az adott termékre hatályban lévő átalányértéknél, az importőr köteles letétbe helyezni a 2454/93/EGK rendelet 248. cikkének (1) bekezdésében megjelölt biztosítékot. E tekintetben a termékekre véglegesen kivethető behozatali vámok összege annak az összegnek felel meg, amit akkor fizettek volna, ha a termék besorolása az adott átalányérték alapján történt volna; vagy
b)
a csak az adott importált termékekre alkalmazott, a 2913/92/EGK rendelet 30. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően kiszámolt vámértékkel. Ebben az esetben a vám levonása a 138. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint történik. Ebben az esetben az importőr a 2454/93/EGK rendelet 248. cikkének (1) bekezdésében előírt biztosítékot köteles letétbe helyezni, amelynek összege egyenlő annak a vámnak az összegével, amit akkor fizetett volna, ha a termékek besorolása az érintett tételre alkalmazandó behozatali átalányérték alapján történt volna; vagy
c)
az e rendelet 138. cikkének megfelelően kiszámított behozatali átalányértékkel.
(2) Annak a belépési árnak, amelynek alapján a XV. melléklet B. részében felsorolt termékeket az Európai Közösségek vámtarifája alapján besorolják - az importőr választása szerint - egyenlőnek kell lennie:
a)
a termékeknek a származási országban érvényes, a biztosítási költségekkel és a Közösség vámterületének határáig történő szállítás költségeivel növelt FOB árával, amennyiben ez az ár és ezek a költségek a termékekre vonatkozó vámáru-nyilatkozat kiállításának időpontjában ismeretesek. Amennyiben a vámhatóságok megítélése szerint a 2454/93/EGK rendelet 248. cikke értelmében biztosítékot kell megkövetelni, úgy az importőr az érintett termékre alkalmazható vám legmagasabb összegével azonos mértékű biztosítékot köteles letétbe helyezni; vagy
b)
a csak az adott importált termékekre alkalmazott, a 2913/92/EGK rendelet 30. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően kiszámolt vámértékkel. Ebben az esetben a vám levonása a 138. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint történik. Ebben az esetben az importőr a 2454/93/EGK rendelet 248. cikke értelmében az adott termékre alkalmazható vám legnagyobb összegével egyenlő biztosítékot köteles letétbe helyezni.
(3) Ha a belépési árat a termékek - származási országban irányadó - FOB-ára alapján adják meg, a vámértéket az ezen az áron történő értékesítés alapján kell megállapítani.
Ha a belépési árat az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában vagy a (2) bekezdés b) pontjában előírt eljárások valamelyike szerint határozzák meg, úgy a vámértéket a belépési áréval azonos alapon kell megállapítani.
(4) Az importőrnek az adott termékek értékesítésétől számítva egy hónapja van annak bizonyítására - a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott vámáru-nyilatkozat elfogadásának időpontjától számított négy hónapos határidőn belül -, hogy a tételt olyan feltételek mellett értékesítették, amelyek alátámasztják az (1) bekezdés a) pontjának második albekezdésében vagy a (2) bekezdés a) pontjában szereplő árak realitását, vagy arra, hogy meghatározza az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdés a) pontjában említett vámértéket. A fenti határidők valamelyikének elmulasztása a letétbe helyezett biztosíték elvesztését vonja maga után, a (5) bekezdés alkalmazásának sérelme nélkül.
A letétbe helyezett biztosíték felszabadítása olyan mértékben történik meg, amilyen mértékben a vámhatóságok elfogadják az értékesítés feltételeinek bizonyítását.
Ellenkező esetben a biztosítékot a behozatali vámok ellentételezéseként visszatartják.
(5) A (4) bekezdésben említett négy hónapos határidőt az importőr kellően megindokolt kérésére az illetékes hatóság legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja.
(6) Amennyiben az ellenőrzés során az illetékes hatóságok megállapítják, hogy e cikk előírásai nem teljesülnek, az esedékes vámot beszedik a 2913/92/EGK rendelet 220. cikkével összhangban. A beszedendő vagy továbbra is beszedendő vám összegébe beleszámítandó az áruk szabad forgalomba bocsátásának napjától a beszedés napjáig felszámított kamat. Az alkalmazandó kamatláb mértéke a nemzeti jog szerint a beszedési műveletekre hatályos kamat mértéke.
2. Szakasz
Kiegészítő behozatali vámok
140. cikk
Hatály és fogalommeghatározások
(1) Az 1182/2007/EK rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében említett kiegészítő behozatali vám - a továbbiakban „kiegészítő vám” - a XVII. mellékletben felsorolt termékekre és időszakokban az e szakaszban megállapított feltételek mellett alkalmazható.
(2) A kiegészítő vámok kivetését eredményező küszöbszinteket a XVII. melléklet sorolja fel.
141. cikk
Mennyiségjelentés
(1) A XVII. mellékletben felsorolt minden egyes termékre vonatkozóan és a feltüntetett időszakok során a tagállamok a 2454/93/EGK rendelet 308d. cikkében megállapított, a kedvezményes behozatal felügyeletére vonatkozó módszer alkalmazásával értesítik a Bizottságot a szabad forgalomba bocsátott mennyiségek részleteiről.
Az ilyen értesítést a megelőző héten szabad forgalomba bocsátott mennyiségek tekintetében minden szerdán, brüsszeli idő szerint legkésőbb déli tizenkét óráig teszik meg.
(2) Az e szakasz hatálya alá tartozó termékek szabad forgalomba bocsátására vonatkozó olyan nyilatkozatoknak, amelyeket a vámhatóságok a nyilatkozattevő kérésére elfogadhatnak anélkül, hogy azok tartalmaznák a 2454/93/EGK rendelet 37. mellékletében említett egyes adatokat, tartalmazniuk kell az utóbbi rendelet 254. cikkében említett adatokon kívül a kérdéses termékek (kilogrammban kifejezett) nettó tömegére vonatkozó adatot.
Ha az e szakasz hatálya alá tartozó termékek szabad forgalomba bocsátása a 2454/93/EGK rendelet 260. cikkében említett egyszerűsített nyilatkozattételi eljárás alkalmazásával történik, az egyszerűsített nyilatkozatoknak az egyéb követelményeken kívül tartalmazniuk kell az érintett termékek (kilogrammban kifejezett) nettó tömegére vonatkozó adatot.
Ha az e szakasz hatálya alá tartozó termékek szabad forgalomba bocsátása a 2454/93/EGK rendelet 263. cikkében említett helyi vámkezelési eljárás alkalmazásával történik, az utóbbi rendelet 266. cikkének (1) bekezdésében említett, vámhatóságnak címzett értesítésben szerepelnie kell az áruk azonosításához szükséges minden adatnak, valamint a kérdéses termékek (kilogrammban kifejezett) nettó tömegére vonatkozó adatnak.
A 266. cikk (2b) bekezdése nem vonatkozik az e szakasz hatálya alá tartozó termékek behozatalára.
142. cikk
Kiegészítő vám kivetése
(1) Ha megállapítást nyer, hogy a XV. mellékletben felsorolt valamely termék és valamely időszak tekintetében a szabad forgalomba bocsátott mennyiség túllépi a megfelelő küszöbmennyiséget, a Bizottság kiegészítő vámot vet ki, kivéve ha valószínűtlen, hogy a behozatal zavarja a közösségi piacot, vagy ha a hatás nem lenne arányban az elérni kívánt céllal.
(2) A kiegészítő vámot az említett vám alkalmazásának napja után szabad forgalomba bocsátott mennyiségekre vetik ki, feltéve hogy:
a)
a 139. cikknek megfelelően meghatározott tarifális besorolás a szóban forgó származású behozatalra alkalmazandó legmagasabb egyedi vámok alkalmazását eredményezi,
b)
a behozatal a kiegészítő vám alkalmazási időszaka során történik.
143. cikk
A kiegészítő vám összege
A 142. cikk értelmében kivetett kiegészítő vám a közös vámtarifával összhangban az adott termékre alkalmazandó vám egy harmada.
Az értékvám tekintetében tarifakedvezményt élvező importáru esetében azonban a kiegészítő vám a termékre kivetett egyedi vám egy harmada, amennyiben alkalmazható a 142. cikk (2) bekezdése.
144. cikk
A kiegészítő vám alóli mentesség
(1) A következők mentesek a kiegészítő vám alól:
a)
a Kombinált Nómenklatúra VII. mellékletében felsorolt vámkontingensek keretében importált áruk;
b)
a (2) bekezdésben meghatározott, a Közösség felé úton lévő áruk.
(2) Azok az áruk tekintendők a Közösség felé úton lévő áruknak, amelyek:
a)
a kiegészítő vám kivetéséről hozott határozatot megelőzően hagyták el a származási országot, és
b)
szállításuk a kiegészítő vám kivetése előtt kiállított, a származási országbeli berakodás helyétől a közösségbeli kirakodás helyéig érvényes fuvarokmány kíséretében történik.
(3) Az érdekelt feleknek a vámhatóságok számára elfogadhatóan bizonyítaniuk kell, hogy a (2) bekezdés követelményei teljesülnek.
A hatóságok azonban elfogadhatják, hogy az áruk a kiegészítő vám kivetésének időpontja előtt hagyták el a származási országukat, ha a következő okmányok valamelyike e hatóságok részére bemutatásra kerül:
a)
tengeri szállítás esetében az a hajóraklevél, amely bizonyítja, hogy a berakás az említett nap előtt történt meg,
b)
vasúti szállítás esetében az a vasúti fuvarlevél, amelyet a származási ország vasúti hatóságai az említett nap előtt fogadtak el,
c)
közúti szállítás esetében a származási országban az említett nap előtt kiállított közúti árufuvarozási szerződés („CMR”) vagy más fuvarokmány, ha a közösségi árutovábbításra vagy közös árutovábbításra vonatkozó kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban megállapított feltételek teljesülnek,
d)
légi áruszállítás esetében az a légi fuvarlevél, amely bizonyítja, hogy a légiforgalmi társaság az árukat az említett nap előtt fogadta el.
V. CÍM
ÁLTALÁNOS, HATÁLYON KÍVÜL HELYEZŐ, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
145. cikk
Ellenőrzés
E rendelet vagy más közösségi jogszabály különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok rendelkezéseket hoznak az 1182/2007/EK rendelet és e rendelet megfelelő alkalmazásához szükséges ellenőrzésekről és intézkedésekről. Ezeknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, hogy biztosíthassák a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét.
Különösen arról gondoskodnak, hogy:
a)
ellenőrizhetőek legyenek a közösségi vagy nemzeti jogszabályokban, illetve a nemzeti keretben vagy a nemzeti stratégiában előírt támogathatósági feltételek;
b)
az ellenőrzések végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok elegendő létszámú, megfelelő végzettségű és tapasztalatú személyzettel rendelkezzenek az ellenőrzések hatékony végrehajtására; és
c)
legyenek olyan ellenőrzések, amelyek révén elkerülhető az e rendelet vagy más közösségi vagy nemzeti rendszer szerinti intézkedések kettős finanszírozása.
146. cikk
Nemzeti szankciók
Az e rendeletben vagy az 1182/2007/EK rendeletben meghatározott szankciók sérelme nélkül, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e rendeletben vagy az 1182/2007/EK rendeletben meghatározott követelményekkel kapcsolatban elkövetett szabálysértéseket a Közösség pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmében hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kövessék.
147. cikk
Mesterségesen előidézett helyzetek
Az e rendeletben vagy az 1182/2007/EK rendeletben meghatározott konkrét intézkedések sérelme nélkül, nem fizethető támogatás olyan kedvezményezett részére, akiről megállapították, hogy mesterségesen teremtette a támogatási jogosultság megszerzéséhez szükséges körülményeket azzal a céllal, hogy az érintett támogatási rendszer céljaival ellentétes előnyhöz jusson.
148. cikk
Adatszolgáltatás
(1) E rendelet különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok által e rendelet értelmében a Bizottság számára nyújtandó adatszolgáltatást a Bizottság által előírt módon és formátumban kell megadni.
A nem a meghatározott módon vagy formában megadott adatszolgáltatás teljesen meg nem történtnek tekinthető, a (3) bekezdés sérelme nélkül.
(2) E rendelet különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek az e rendeletben előírt adatszolgáltatási határidők betartására.
(3) Amennyiben egy tagállam elmulasztja az e rendeletben vagy az 1182/2007/EK rendeletben előírt adatszolgáltatást vagy az a Bizottság birtokában lévő információk alapján valótlannak tűnik, úgy a Bizottság az 1290/2005/EK tanácsi rendelet (35) 14. cikkében említett havi kifizetések teljes vagy részleges folyósítását a gyümölcs és a zöldségszektor tekintetében mindaddig felfüggesztheti, amíg az adatszolgáltatást helyesen meg nem adják.
149. cikk
Nyilvánvaló tévedések
A tagállamok felé e rendelet vagy az 1182/2007/EK rendelet alapján benyújtott bármely tájékoztatás, igény vagy kérelem - beleértve a támogatási kérelmet - a benyújtás után bármikor módosítható, ha e módosítás az illetékes hatóság által felismert nyilvánvaló tévedésre vonatkozik.
150. cikk
Vis maior és rendkívüli körülmények
Amennyiben e rendelet vagy az 1182/2007/EK rendelet alapján szankciót kellene kiszabni, illetve vissza kellene vonni valamely kedvezményt vagy elismerést, de az 1782/2003/EK rendelet 40. cikkének (4) bekezdése értelmében vis maiorról vagy rendkívüli körülmények fennállásáról van szó, úgy a szankció, illetve a visszavonás nem hajtható végre.
A vis maior helyzetet azonban kielégítő bizonyítékkal alátámasztva jelenteni kell az illetékes hatóságnak, az attól a naptól számított tíz munkanapon belül, amelyen az érintett személy képes a bejelentés megtételére.
151. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 3223/94/EK, az 1555/96/EK, a 961/1999/EK, az 544/2001/EK, az 1148/2001/EK, a 2590/2001/EK, az 1791/2002/EK, a 2103/2002/EK, a 48/2003/EK, a 606/2003/EK, a 761/2003/EK, az 1432/2003/EK, az 1433/2003/EK, az 1943/2003/EK, a 103/2004/EK, az 1557/2004/EK, a 179/2006/EK, a 430/2006/EK, a 431/2006/EK, és az 1790/2006/EK rendelet hatályát veszti.
Az 1182/2007/EK rendelet 55. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában azonban a hatályon kívül helyezett rendeletek szükség esetén továbbra is alkalmazandók.
152. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) E rendelet 2. cikkétől eltérve, kizárólag az 1182/2007/EK rendelet 55. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában, a gazdasági évre a 2201/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékek tekintetében az e rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos fogalommeghatározás alkalmazandó.
(2) A 2007-ben benyújtott működési programok jóváhagyására a közvetlenül az e rendelet alkalmazási időpontját megelőzően hatályos szabályok alkalmazandók.
Az 1182/2007/EK rendelet 55. cikke (3) bekezdésének a) pontjában engedélyezett lehetőséggel élő működési programok tervezett befejezésükig folytatódhatnak, feltéve hogy eleget tesznek az e rendelet alkalmazási időpontját megelőzően hatályos szabályoknak.
E rendelet 66. és a 67. cikkétől eltérve, a tagállamok e rendelet hatálybalépését követően amint lehet elfogadhatják a termelői szervezetek számára a működési programok módosítását engedélyező szükséges rendelkezéseket, hogy lehetővé váljon az 1182/2007/EK rendelet 55. cikke (3) bekezdése b) és c) pontjának alkalmazása.
(3) Az 1182/2007/EK rendelet 55. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában, a feldolgozásra szánt nyersanyag minimális minőségi követelményeire és a kész termékek minimális minőségi követelményeire vonatkozó - az 1782/2003/EK rendelet 68b. cikke vagy a 143bc. cikke szerinti átmeneti intézkedésekkel élő tagállam területén betakarított nyersanyagok tekintetében tovább alkalmazható - szabályokat, az 1182/2007/EK rendelet 2. cikkében említett vonatkozó forgalmazási előírásokon kívül, a XVIII. mellékletben felsorolt bizottsági rendeletek határozzák meg.
153. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 21-én.