A TANÁCS 2187/2005/EK RENDELETE
(2005. december 21.)
a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
mivel:
(1)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 2. és 4. cikke szerint a Tanácsnak a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények figyelembevételével meg kell hoznia az élő vízi erőforrások oly módon történő kiaknázásához szükséges közösségi intézkedéseket, amely fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket biztosít. E célból a Tanács technikai intézkedéseket fogadhat el a halászat által okozott állománypusztulás és a halászati tevékenységek környezeti hatásának korlátozására.
(2)
A 83/414/EGK határozat (4) jóváhagyta a Közösség csatlakozását az egyezményt aláíró államok képviselőinek konferenciájához csatolt jegyzőkönyvvel módosított, a Balti-tenger és a Bæltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezményhez (a továbbiakban: „a gdanski egyezmény”).
(3)
A gdanski egyezmény általi létrehozása óta a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság (IBSFC) intézkedéscsomagot fogadott el a Balti-tenger halászati erőforrásainak védelme és az azzal való gazdálkodás érdekében. A szervezet tájékoztatta a szerződő feleket az említett technikai intézkedések módosítására vonatkozó ajánlásairól.
(4)
Indokolt, hogy a Közösség érvényre juttassa ezeket az ajánlásokat. Mivel azonban az IBSFC helyébe valószínűleg az Orosz Föderációval folytatandó kétoldalú együttműködés lép, a közösségi szabályoknak nem kell szigorúan követniük ezeket az ajánlásokat, inkább a közösségi vizekre vonatkozó technikai intézkedések egy átfogó és következetes rendszerének létrehozására kell törekedniük, a meglévő szabályok alapján. Bizonyos esetekben, ha a meglévő szabályok szükségtelenül részletesek, és/vagy az erőforrások megőrzése szempontjából nem indokoltak, lehetséges az egyszerűsítés.
(5)
A 88/98/EK rendelet (5) a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében technikai intézkedéseket állapított meg.
(6)
A 88/98/EK rendelet alkalmazása rámutatott azokra a hiányosságokra, amelyek problémát okoztak a rendelet alkalmazásában és végrehajtásában, és amelyeket mindenképpen helyesbíteni kell, mégpedig úgy, hogy bizonyos halászfelszerelésekkel végzett halászat tekintetében meghatározzák a célfajokat, valamint a szembőség különböző méreteire és a különböző földrajzi területekre alkalmazandó fogási százalékot.
(7)
Meg kell határozni a célfajok és egyéb fajok százalékának kiszámítási módját.
(8)
Az egy fajon belüli legkisebb méretet az adott faj halászatára alkalmazható halászfelszerelés szembőségének szelektivitásának figyelembevételével kell meghatározni.
(9)
A tudományos adatok azt mutatják, hogy a vonóhálóval folytatott angolnahalászat esetén a járulékos fogás nagy mennyiségű fiatal tőkehalat tartalmaz. Ezért az aktív halászfelszereléssel végzett angolnahalászatot meg kell tiltani.
(10)
A Rigai-öböl egyedülálló és rendkívül érzékeny tengeri ökológiai rendszer, ezért erőforrásainak fenntartható kiaknázása, és az ott folytatott halászati tevékenységek hatásainak minimalizálása érdekében különleges intézkedések szükségesek. Ezért a 2003-as csatlakozási okmány 21. cikke előírja, hogy a Tanácsnak a csatlakozás időpontja előtt módosítania kell a 88/98/EK rendeletet azzal a céllal, hogy a Rigai-öböllel kapcsolatban szükséges védelmi intézkedések elfogadásra kerüljenek.
(11)
A halászati tevékenységek ellenőrzése érdekében a Rigai-öbölbe való bejutást csak a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendeletben (6) említett különleges halászati engedély birtokában szabad engedélyezni.
(12)
A tudományos adatok azt mutatják, hogy a tőkehal esetében a szelektálóablak nélküli, szokásos rombuszcsomózású hálóból készült zsákvéggel és hosszabbítóelemmel ellátott, vontatott halászfelszerelés kevésbé szelektív, mint a „BACOMA” típusú szelektálóablakkal ellátott felszerelések, vagy az olyan felszerelések, amelyek esetében a zsákvégben és a hosszabbítóelemben a hálószemeket 90°-kal elforgatták. Ezért indokolt a közösségi vizeken és a közösségi hajókon megtiltani a „BACOMA” típusú szelektálóablak nélküli, vagy a zsákvégben és a hosszabbítóelemben 90°-kal elforgatott hálószemek nélküli, vontatott halászfelszerelés használatát, ha a célfaj a tőkehal.
(13)
Az 1434/98/EK rendelet (7) meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeit.
(14)
Az 1434/98/EK rendelet összetett szabályozásának egyszerűsítése érdekében a rendeletnek a Balti-tengerrel kapcsolatos rendelkezései helyébe e rendeletnek a szétválogatás nélküli kirakodásra vonatkozó általános rendelkezéseinek kell lépniük. Az 1434/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(15)
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni.
(16)
Az e rendelethez csatolt I. melléklet, valamint a II. melléklet 1. és 2. függelékének módosításait szintén az 1999/468/EK határozattal összhangban kell elfogadni.
(17)
A szabályokban végrehajtandó változtatások száma és hatálya miatt a 88/98/EK rendelet hatályát veszti, és helyébe új szövegnek kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet meghatározza a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó és az I. mellékletben meghatározott földrajzi területeken elhelyezkedő tengeri vizek halászati erőforrásainak fogásával és kirakodásával kapcsolatos technikai védelmi intézkedéseket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „aktív halászfelszerelés”: olyan halászfelszerelés, amelynél a fogási művelethez a felszerelés aktív mozgása szükséges, beleértve különösen a vontatott halászfelszerelést és a kerítőhálókat;
i. „vonóháló”: egy vagy több halászhajó által aktívan vontatott halászfelszerelés, egy kúp vagy piramis alakú testből álló (vonóhálótest), hátul zsákvégben záródó háló;
ii. „merevítőrudas zsákháló”: halászfelszerelés vonóhálóval, amelyet vízszintesen egy acélból vagy fából készült cső, a merevítőrúd nyit, és a fenéklánccal, lánchálóval vagy ijesztőlánccal ellátott háló aktív vontatását a fenéken a hajó motorja végzi;
iii. „dán kerítőháló”: a hajóról két hosszú kötéllel (kerítőháló-kötél) működtetett, vontatott kerítő halászfelszerelés, amelyet úgy terveztek, hogy a kerítőháló nyílása felé tereljék a halakat. Ez a halászfelszerelés, amely tervezését és méretét tekintve a fenék-vonóhálóhoz hasonlít, két hosszú szárnyból, a hálótestből és egy zsákból (zsákvég) áll;
iv. „kotróháló”: olyan háló vagy fémkosár, amelyet egy változtatható formájú és méretű keretre szerelnek, és alsó részére egy (néha fogazott) kotrókést rögzítenek;
v. „erszényes kerítőháló”: olyan hálóból készült kerítő halászfelszerelés, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, így lehetővé teszi a háló összehúzását vagy zárását;
b) „passzív halászfelszerelés”: olyan halászfelszerelés, amelynél a fogási művelethez nem szükséges a felszerelés aktív mozgása; magában foglalja a kopoltyúhálókat, állítóhálókat, a tükörhálókat, csapdahálókat, horogsorokat, rákcsapdákat és csapdákat. A hálók egy vagy több külön hálóból állhatnak, amelyeken felső, alsó és összekapcsoló kötél van, továbbá rögzítő, lebegő és navigációs felszerelésekkel lehet felszerelni őket;
i. „kopoltyúháló”és„állítóháló”: egyetlen hálódarabból álló felszerelés, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben. Ez úgy fogja ki az élő vízi erőforrásokat, hogy azok beleakadnak és belegabalyodnak a hálóba;
ii. „tükörháló”: két vagy több párhuzamosan, egy kötélre felfüggesztett hálóból álló halászfelszerelés, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben;
iii. „horogsorok”: több összekapcsolt horogsor, amelyeket vagy a tengerfenéken rögzítenek, vagy pedig sodródnak, és mindegyiken több, csalival ellátott horog van;
c) „horog”: rendszerint horgas véggel ellátott, hajlított, kihegyezett végű acéldrót-darab;
d) „merítési idő”: a hálók első vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor a hálókat teljesen a halászhajó fedélzetére emelik;
e) „négyzetes szemű háló”: olyan háló, amelyben a szemek oldalai által formált párhuzamos vonalakból álló két sorozatból az egyik merőlegesen, a másik pedig párhuzamosan helyezkedik el a háló hossztengelyéhez képest;
f) „zsákvég”: a vonóháló leghátsó 8 méteres része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy pedig elvékonyodik;
g) „biztosítózsák”: hengeres hálódarab, amely teljesen körülveszi a vonóháló zsákvégét, és helyenként a zsákvéghez kapcsolható;
h) „hátsó pánt”: a zsákvéghez rögzített leghátsó körpánt, a hosszirányban megfeszített hálószemek mentén mérve;
i) „emelőpánt”: a zsákvég, vagy adott esetben a biztosítózsák kerületét övező kötéldarab, amelyet horgokkal vagy gyűrűkkel rögzítenek;
j) „körpánt”: a zsákvég vagy adott esetben a biztosítózsák kerületét övező, ahhoz rögzített kötéldarab;
k) „belső terelőháló”: az aktív halászfelszerelés hálóján belül oly módon felerősített hálódarab, hogy a zsákmány eljuthasson a háló elejétől a végéig, de ne tudjon visszafordulni;
l) „zsákvégbója”: a zsákvéghez rögzített, úsztatható egység;
m) „úszószál”: az a kötél, amely összekapcsolja a zsákvégbóját a halászfelszerelés azon részével, amelyet támogat vagy megjelöl;
n) „hosszabbító elem”: a vonóháló el nem vékonyodó, hengeres alakú, a zsákvéggel megegyező kerületű szakasza, amelyet a zsákvéghez rögzítenek, vagy annak folytatása.
II. FEJEZET
HÁLÓK ÉS HASZNÁLATUK FELTÉTELEI
I. SZAKASZ
Célfajok
3. cikk
Célfajok és legkisebb szembőség
(1) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi alkörzet tekintetében az egyes célfajokra megengedett szembőség-tartományt vonóhálóval, dán kerítőhálóval és hasonló halászfelszerelésekkel végzett halászat esetében a II. melléklet, kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval folytatott halászat esetén pedig a III. melléklet határozza meg. A halászfelszerelés vagy háló egyetlen részén sem lehet kisebb a szembőség, mint az egyes szembőség-tartományokon belüli legkisebb szembőség.
(2) A célfajoknak a fedélzeten megtartott élő vízi erőforrásokhoz viszonyított minimális százalékos arányát minden egyes földrajzi alkörzetre és szembőség-tartományra vonatkozóan a II. és III. melléklet tartalmazza.
(3) A halászat során, amennyiben kotróhálókat alkalmaznak, csak abban az esetben szabad bármilyen mennyiségű élő vízi erőforrást a fedélzeten megtartani vagy kirakodni, ha az élősúly legalább 85 %-át puhatestű állatok és/vagy Furcellaria lumbricalis teszik ki.
(4) Tilos az egyes alkörzeteken belül a III. mellékletben említetteknél kisebb szembőségű kopoltyúhálót vagy állítóhálót használni.
(5) Tilos az egyes alkörzeteken belül olyan szembőségű tükörhálót használni, amely - a háló azon részén, ahol a legnagyobb hálószemek helyezkednek el - nem felel meg a III. mellékletben meghatározott valamelyik kategóriának, kivéve, ha a háló legkisebb szembőségű részén a szembőség 16 mm-nél kisebb. Amennyiben a legkisebb hálószemek szembősége 16 mm-nél kisebb, valamennyi 16 mm-nél nagyobb szembőségű hálószemnek meg kell felelnie a III. mellékletben meghatározott kategóriáknak.
(6) Minden halászat esetében tilos kirakodni az I. mellékletben felsorolt alkörzetekben fogott, és a fedélzeten tartott halászzsákmányt, amely nem teljesíti a II. vagy III. mellékletben meghatározott megfelelő feltételeket.
4. cikk
A célfajok százalékos arányának kiszámítása
(1) A II. és III. mellékletben említett célfajok százalékos arányát úgy kell kiszámítani, mint a II. és III. mellékletben felsorolt összes olyan faj élősúlyához viszonyított arányt, amelyet: szétválogatás után a fedélzeten megtartottak, vagy kirakodtak.
(2) A célfajok és egyéb fajok százalékos arányát úgy kapják meg, hogy összesítik a célfajok és a II. és III. mellékletben felsorolt egyéb fajok fedélzeten megtartott teljes mennyiségét.
(3) A II. és III. mellékletben említett fajok bizonyos mennyiségeinek a halászhajóról átrakodása esetén a célfajok százalékos arányának számításakor ezen átrakodott mennyiségeket figyelembe kell venni.
(4) A célfajok százalékos arányát egy vagy több reprezentatív minta alapján is ki lehet számítani.
II. SZAKASZ
Aktív halászfelszerelés
5. cikk
A halászfelszerelések szerkezete
(1) Nem használható olyan eszköz, amely elzárja, vagy más módon szűkíti a zsákvég hálószemeit.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve megengedett bármilyen aktív halászfelszerelés zsákvégének alsó feléhez, a külső részre rögzített bármilyen vitorlavászon, háló vagy más anyag, amelynek feladata a kopás megelőzése vagy lassítása. Az ilyen anyagot csak a zsákvég elején és oldalperemein szabad rögzíteni.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve a 90 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel végzett halászat során megengedett a zsákvég külső részéhez rögzített biztosítózsák. A biztosítózsák szembőségének legalább kétszer akkorának kell lennie, mint zsákvégé, és semmiképpen sem lehet kisebb 80 mm-nél.
A biztosítózsák a következő pontokon rögzíthető:
a)
az elülső pereménél;
b)
a hátulsó pereménél; vagy
c)
a kerülete mentén, a hátulsó és az elülső rész között.
A biztosítózsák az alábbi módokon fűzhető be:
a)
a kerülete mentén a zsákvéghez és a hosszabbítóelemhez egy hálószemsor körül; vagy
b)
hosszirányban, egyetlen szemsor mentén.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve megengedett:
a)
az aktív halászfelszerelésen a meg nem fordítható háló vagy belső terelőháló használata. A belső terelőhálót a zsákvégen belül vagy a zsákvég előtt lehet rögzíteni. A II. mellékletben megállapított, legkisebb szembőségre vonatkozó rendelkezéseket a belső terelőhálóra nem kell alkalmazni. A belső terelőháló elülső rögzítési pontja és a zsákvég hátsó vége közötti távolságnak a belső terelőháló hosszúságának legalább háromszorosát kell kitennie;
b)
a zsákvég bármely részének külső felére a fogás mennyiségét mérő érzékelő csatlakoztatása;
c)
a 90 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel végzett halászat során körpánt és emelőpánt rögzítése a zsákvég külső részéhez;
d)
a legalább 90 mm-es szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel végzett halászat során emelőpánt rögzítése a zsákvég külső részéhez;
e)
úszók rögzítése a zsákvég két oldalsó szegélyéhez;
f)
hátsó pánt rögzítése a zsákvég külső feléhez. A hátsó pánt és a zsákkötél közötti távolság legfeljebb 50 cm lehet.
6. cikk
Különös tiltott szerkezetek
Tilos az alábbiak használata:
a)
olyan zsákvég, amelynél a zsákvég kerületén az azonos szembőségű hálószemek száma annak első végétől a hátsó végéig növekszik;
b)
olyan hosszabbítóelem, amelynek kerülete bármely ponton kisebb, mint a zsákvég elülső végének - amelyhez a hosszabbítóelemet csatlakoztatták - kerülete;
c)
olyan, legalább 32 mm-es szembőségű zsákvég, amelyen bármely hálószem nem rombusz vagy négyzet alakú;
d)
legalább 90 mm-es szembőségű olyan vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászfelszerelés, amelyhez a zsákvéget nem a zsákvég előtti hálóhoz történő varrással rögzítették;
e)
legalább 90 mm-es szembőségű olyan vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászfelszerelés, amelyen az illesztések vagy a szegélyek kivételével a zsákvég bármely kerületén több mint 100 rombusz alakú szabad hálószem és kevesebb, mint 40 rombusz alakú szabad hálószem található;
f)
olyan zsákvég, amely felső felének kifeszített hossza nem egyezik meg hozzávetőlegesen az alsó felének kifeszített hosszával.
7. cikk
A vonóhálók szelektivitása tőkehal-halászat esetén
A Bizottság - a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság javaslatára - legkésőbb 2007 szeptemberéig értékelést nyújt be a Tanácsnak az olyan aktív halászfelszerelések zsákjának szelektivitásáról, amelyek esetében a tőkehal a célfaj.
III. SZAKASZ
Passzív halászfelszerelések
8. cikk
Méretek és merítési idő
(1) Amennyiben a halászatot kopoltyúhálókkal, állítóhálókkal vagy tükörhálókkal végzik, a legfeljebb 12 m teljes hosszúságú hajókon tilos több mint 9 km-nyi hálót, a 12 m-t meghaladó teljes hosszúságú hajókon pedig több mint 21 km-nyi hálót használni.
(2) A (1) bekezdésben említett hálók merítési ideje nem haladhatja meg a 48 órát.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve, az (1) bekezdésben említett hálók merítési ideje jégtakaró alatti halászat esetén nincs korlátozva.
9. cikk
Az eresztőhálókra vonatkozó korlátozások
(1) 2008. január 1-jétől tilos eresztőhálókat a fedélzeten tartani vagy halászatra használni.
(2) 2006-ban és 2007-ben a hajók számára engedélyezett az eresztőhálók fedélzeten tartása vagy halászatra történő felhasználása, amennyiben a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai erre engedélyt adnak.
(3) 2006-ban és 2007-ben azon hajók maximális száma, amelyek számára valamely tagállam engedélyezheti az eresztőhálók fedélzeten tartását vagy halászatra történő felhasználását, nem haladhatja meg a 2001 és 2003 közötti időszakban eresztőhálót használó halászhajók 40, illetőleg 20 %-át.
(4) A (3) bekezdéstől eltérve, a 25-32. alkörzetben azon hajók maximális száma, amelyek számára valamely tagállam engedélyezheti az eresztőhálók fedélzeten tartását vagy halászatra történő felhasználását, nem haladhatja meg a 2001 és 2003 közötti időszakban eresztőhálót használó halászhajók 40 %-át.
(5) A tagállamok minden évben április 30-ig eljuttatják a Bizottsághoz azon hajók listáját, amelyek számára engedélyezett az eresztőhálót alkalmazó halászat.
10. cikk
Az eresztőhálóra vonatkozó feltételek
(1) Az eresztőhálót alkalmazó halászhajó parancsnoka hajónaplót vezet, amelyben napi rendszerességgel rögzíti a következő adatokat:
a)
a fedélzeten lévő hálók teljes hosszúsága;
b)
az egyes halászati műveletek során alkalmazott hálók teljes hosszúsága;
c)
a cetfélék járulékos fogásának mennyisége, időpontja és helye.
(2) Valamennyi eresztőhálót alkalmazó halászhajó a fedélzeten tartja a 9. cikk (2) bekezdésében említett engedélyt.
IV. SZAKASZ
A halászfelszerelésekre és azok használatára vonatkozó közös rendelkezések
11. cikk
A szembőség és a fonalvastagság meghatározása
A halászati hálók szembőségének és fonálvastagságának meghatározására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. január 24-i 129/2003/EK bizottsági rendeletet (9) kell alkalmazni.
12. cikk
Az előírt fogási arányok elérése
(1) A II. és III. mellékletben meghatározott megengedett százalékarányt meghaladó mennyiségben kifogott élő vízi erőforrásokat tilos kirakodni, azokat az egyes kirakodások előtt vissza kell engedni a tengerbe.
(2) Az (1) bekezdés ellenére, amikor a halászat során egy halászhajó elhagyja a II. és III. mellékletben felsorolt bármely alkörzet-csoportot, az ezen a földrajzi területen fogott és fedélzeten tartott célfajok II. és III. mellékletben meghatározott minimális százalékarányát két órán belül el kell érnie.
13. cikk
A halászfelszerelések használatára vonatkozó feltételek
(1) Azt a halászfelszerelést, amelynek használata egy adott földrajzi területen vagy egy adott időszakban tilos, úgy kell elhelyezni, hogy az a tiltott területen vagy a tiltott időszakban ne legyen használatra kész állapotban. A tartalék halászfelszereléseket elkülönítve kell elhelyezni olyan módon, hogy azok ne legyenek használatra kész állapotban.
(2) A halászfelszerelés akkor nincs használatra kész állapotban, ha:
a)
vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászfelszerelés esetében, a páros vonóháló kivételével:
i.
a kötélvezetőket rögzítették a mellvéd vagy a hálókötő állványok belső vagy külső oldalán;
ii.
a húzóköteleket vagy vontatóköteleket leoldozták a kötélvezetőkről vagy a súlyokról;
b)
páros vonóháló esetében a szárnyvégi súlyokat leoldozták, és elrakták;
c)
horogsorok, kopoltyúháló, állítóháló és tükörháló esetében:
i.
a hálók rögzített fedél alatt vannak elhelyezve;
ii.
a horogsorokat és horgokat lezárt dobozokban tartják;
d)
az erszényes kerítőháló esetében a huzalokat és fenékhuzalokat leoldozták a kerítőhálóról.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, olyan halászfelszerelés használata esetén, amelynél a II. és a III. melléklettel összhangban a tőkehal (Gadus morhua) a célfaj, semmilyen más halászfelszerelés nem tartható a fedélzeten.
III. FEJEZET
LEGKISEBB KIRAKODOTT HALMENNYISÉG
14. cikk
A halak mérése
(1) Egy hal akkor tekintendő méreten alulinak, ha kisebb, mint az adott faj és az adott földrajzi terület tekintetében a IV. mellékletben meghatározott legkisebb méret.
(2) A hal méretét a fej csúcsától (zárt szájjal) a farokúszó legvégéig kell mérni.
15. cikk
Méreten aluli halak fedélzeten tartása
(1) A méreten aluli halakat tilos a fedélzeten megtartani, átrakodni, kirakodni, szállítani, tárolni, árusítani, kitenni vagy értékesítésre kínálni, azokat haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
(2) A II. mellékletben a „kisebb mint 16 milliméter” és „16-31 milliméter” szembőség-kategóriára célfajként meghatározott halaktól eltérő más halfajokra, amelyeket 32 milliméternél kisebb szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel, illetve erszényes kerítőhálóval fogtak ki, az (1) bekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben ezeket a halakat nem válogatják szét, és nem értékesítik, nem teszik ki, illetve nem kínálják fel értékesítésre emberi fogyasztás céljából.
IV. FEJEZET
EGYES TERÜLETEKRE, HALÁSZATI FORMÁKRA VAGY ÉLŐ VÍZI ERŐFORRÁSOKRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK
16. cikk
Tiltott területek
Egész évben tilos az aktív halászfelszereléssel végzett halászat az alábbi pontokat sorban összekötő loxodroma vonalak által behatárolt, és a WGS84 vetületi rendszer alapján mért területeken:
1.
é. sz. 54° 23′, k. h. 14° 35′;
2.
é. sz. 54° 21′, k. h. 14° 40′;
3.
é. sz. 54° 17′, k. h. 14° 33′;
4.
é. sz. 54° 07′, k. h. 14° 25′;
5.
é. sz. 54° 10′, k. h. 14° 21′;
6.
é. sz. 54° 14′, k. h. 14° 25′;
7.
é. sz. 54° 17′, k. h. 14° 17′;
8.
é. sz. 54° 24′, k. h. 14° 11′;
9.
é. sz. 54° 27′, k. h. 14° 25′;
10.
é. sz. 54° 23′, k. h. 14° 35′.
17. cikk
A lazac és tengeri pisztráng halászatára vonatkozó korlátozások
(1) Tilos lazacot (Salmo salar) és tengeri pisztrángot (Salmo trutta) a fedélzeten megtartani:
a)
június 1-jétől szeptember 15-ig a 22-31. alkörzet vizein;
b)
június 15-től szeptember 30-ig a 32. alkörzet vizein.
(2) A tiltott terület a tilalmi időszakban az alapvonalaktól mért négy tengeri mérfölddel megnagyobbodik.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve megengedett a csapdahálóval fogott lazac (Salmo salar) és tengeri pisztráng (Salmo trutta) megtartása a fedélzeten.
18. cikk
Az angolna halászatára vonatkozó korlátozások
Egész évben tilos a fedélzeten megtartani aktív halászfelszereléssel fogott angolnát.
19. cikk
A szétválogatás nélküli kirakodásra vonatkozó korlátozások
(1) A szétválogatás nélküli fogást kizárólag olyan kikötőben vagy kirakodóhelyen szabad kirakni, ahol a (2) bekezdésben említett mintavételezési program működik.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy rendelkezésre álljon a szétválogatás nélküli fogás fajonkénti hatékony felügyeletét lehetővé tevő mintavételezési program.
V. FEJEZET
A RIGAI-ÖBÖLRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS INTÉZKEDÉSEK
20. cikk
Különleges halászati engedély
(1) A 28-1. alkörzetben folytatandó halászati tevékenységhez a hajóknak rendelkezniük kell az 1627/94/EK rendelet 7. cikkével összhangban kiállított különleges halászati engedéllyel.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy azokról a hajókról, amelyek számára kiállították az (1) bekezdésben említett különleges halászati engedélyt, a hajók nevét és belső lajstromszámát tartalmazó jegyzék készüljön, és ez a jegyzék egy internetes honlapon - amelynek címét minden egyes tagállam közli a Bizottsággal és a tagállamokkal - nyilvánosan hozzáférhető legyen.
(3) A jegyzékben szereplő hajóknak a következő feltételeket kell teljesíteniük:
a)
a jegyzékben szereplő hajók összesített motorteljesítménye (kW) nem haladhatja meg az egyes tagállamok tekintetében 2000-2001-ben a 28-1. alkörzetben megfigyelt teljesítményt; és
b)
egy hajó motorteljesítménye semmikor nem haladhatja meg a 221 kilowattot (kW).
21. cikk
A hajók vagy motorok cseréje
(1) A 20. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő bármely hajó felváltható egy másik hajóval vagy hajókkal, feltéve, hogy:
a)
e csere eredményeképpen a 20. cikk (3) bekezdésének a) pontjában az érintett tagállam számára megadott összesített motorteljesítmény nem növekszik; és
b)
a cserehajó motorteljesítménye semmikor nem haladja meg a 221 kW-t.
(2) A 20. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő bármely hajó motorja kicserélhető, feltéve, hogy:
a)
a motorcsere következtében a hajó motorteljesítménye semmikor nem haladja meg a 221 kW-t; és
b)
a cseremotor teljesítménye nem olyan nagy, hogy a csere eredményeképpen emelkedne a 20. cikk (3) bekezdésének a) pontjában az érintett tagállam számára megadott összesített motorteljesítmény.
22. cikk
A vonóhálóval végzett halászat tilalma
A 28-1. alkörzetben tilos vonóhálóval halászni a 20 méternél sekélyebb vizekben.
VI. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Tiltott halászfelszerelések és halászati gyakorlatok
(1) Robbanóanyagokat, mérgező és bódító anyagokat, elektromos áramot, valamint bármilyen lövedéket alkalmazó módszerekkel tilos élő vízi erőforrásokat kifogni.
(2) Az (1) bekezdésben említett módszerek valamelyikével kifogott élő vízi erőforrásokat tilos árusítani, kitenni vagy értékesítésre kínálni.
24. cikk
Tudományos kutatás
(1) Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a halászati műveletekre, amelyeket kizárólag tudományos vizsgálatok céljából végeznek, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:
a)
a halászati tevékenységeket az érintett tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt kell végezni;
b)
a halászati műveletekről előzetesen tájékoztatni kell azt a tagállamot vagy azokat a tagállamokat, amelyek vizein a kutatást végzik; és
c)
a halászati tevékenységet végző hajó lobogója szerinti tagállam által kiállított engedélyt a hajó fedélzetén kell tartani.
(2) Az (1) bekezdés ellenére tilos az (1) bekezdésben meghatározott célból kifogott élő vízi erőforrások árusítása és raktározása, továbbá eladásra kirakása vagy értékesítésre kínálása, kivéve, ha:
a)
megfelelnek a IV. mellékletben felsorolt legkisebb kirakodási méreteknek, és olyan erőforrások esetében, amelyekre halászati lehetőséget állapítottak meg, a lehetőség még nem merült ki; vagy
b)
emberi fogyasztáson kívüli célokra közvetlenül értékesítésre kerülnek.
25. cikk
Mesterséges állománypótlás vagy áttelepítés
Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a halászati műveletekre, amelyeket kizárólag az élő vízi erőforrások mesterséges állománypótlása vagy áttelepítése céljából végeznek, és az érintett tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtanak végre. Amennyiben a mesterséges állománypótlást vagy áttelepítést más tagállam vagy tagállamok vizein hajtják végre, erről előzetesen tájékoztatni kell valamennyi érintett tagállamot.
26. cikk
A tagállamok által elfogadott, kizárólag a lobogójuk alatt hajózó halászhajókra alkalmazandó intézkedések
(1) A tagállamok az állományok védelme és kezelése, vagy a halászat tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásának csökkentése érdekében a halászati lehetőségeket korlátozó technikai intézkedéseket hozhatnak, amelyek:
a)
kiegészítik a közösségi halászati rendeletekben megállapított intézkedéseket; vagy
b)
túlmutatnak a közösségi halászati rendeletekben megállapított minimumkövetelményeken.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések kizárólag az érintett tagállam halászaira vonatkoznak, és összeegyeztethetők a közösségi joggal.
(3) Az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot ezekről az intézkedésekről.
(4) A tagállamok a Bizottság kérésére rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely annak értékeléséhez szükséges, hogy az intézkedések megfelelnek-e az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(5) Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedések nem felelnek meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, határozatot fogad el, amelyben felszólítja a tagállamot az intézkedések visszavonására vagy módosítására.
27. cikk
A halászfelszerelések típusainak tudományos értékelése
A Bizottság legkésőbb 2008. január 1-ig biztosítja, hogy a cetfélékre vonatkozóan különösen a fenéken rögzített kopoltyúhálók, tükörhálók és állítóhálók használatának tudományos értékelésére sor kerüljön, és annak eredménye az Európai Parlament és a Tanács elé kerüljön.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
28. cikk
Végrehajtási szabályok
E rendelet végrehajtásának részletes szabályait a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
29. cikk
A mellékletek módosításai
Az I. mellékletnek és a II. melléklet 1. és 2. függelékének módosításait a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
30. cikk
Az 1434/98/EK rendelet módosításai
Az 1434/98/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
az 1. cikk (2) bekezdését el kell hagyni;
2.
a 2. cikk (2) és (3) bekezdését el kell hagyni;
3.
a 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Azon heringfogásokat, amelyeket:
-
az 1. és 2. területen 32 mm-es vagy ennél nagyobb legkisebb szembőségű vontatott hálókkal fogtak, vagy
-
a 3. területen 40 mm-es vagy ennél nagyobb legkisebb szembőségű vontatott hálókkal fogtak, vagy
-
az 1., 2. vagy 3. területen a vontatott hálók kivételével bármilyen halászfelszereléssel fogtak,
tilos a közvetlen emberi fogyasztáson kívül más célból kirakodni, kivéve, ha ezeket először közvetlen emberi fogyasztás céljára ajánlották fel értékesítésre, de nem sikerült rájuk vevőt találni.”;
4.
a 3. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdése helyébe a következő lép:
„(2) Azonban a bármilyen halászfelszereléssel a 2. cikkben meghatározott feltételek mellett fogott heringeket közvetlen emberi fogyasztáson kívüli más célból nem szabad kirakodni.”
31. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 88/98/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni, és az V. melléklet megfelelési táblázatával összhangban kell értelmezni.
32. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.