Az Európai Parlament és a Tanács 1031/2000/EK határozata
(2000. április 13.)
az "Ifjúság" közösségi cselekvési program létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, különösen annak 149. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],
a Szerződés 251. cikkében [4] megállapított eljárásnak megfelelően, valamint az egyeztetőbizottság 2000. március 9-én jóváhagyott közös szövegének a fényében,
mivel:
(1) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés úgy rendelkezik, hogy a Közösség működjön közre - többek között - a magas színvonalú oktatás és képzés kialakításában. Ezt az 1997. október 2-án aláírt Amszterdami Szerződés határozottan megismétli, kijelentve, hogy a Közösségnek az oktatáshoz történő széles körű hozzáférés biztosításával, valamint az ismeretek folytonos frissítésével kell elősegítenie népei számára a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzését.
(2) A "Ifjúság Európáért" program harmadik szakaszának elfogadásáról szóló, 1995. március 14-i 818/95/EK határozattal [5] az Európai Parlament és a Tanács létrehozta az ifjúságpolitika terén történő együttműködés cselekvési programját. Helyes tehát ezen a téren az említett programból nyert tapasztalatok alapján folytatni és megerősíteni az együttműködést, valamint a Közösség e téren folytatott tevékenységét.
(3) Az Európai Tanács 1997. november 20-án és 21-én Luxembourgban a foglalkoztatáspolitikáról tartott rendkívüli ülése olyan összehangolt foglalkoztatáspolitikai stratégiát fogadott el, amelyben az élethosszig tartó oktatás és képzés alapvető szerepet játszik a Tanács 1997. december 15-i állásfoglalásában [6] a tagállamok számára megállapított foglalkoztatáspolitikai iránymutatások végrehajtásában, amelyek célja a foglalkoztathatóság, az alkalmazkodási képesség és a vállalkozói kultúra növelése, valamint az esélyegyenlőség előmozdítása.
(4) "A tudás Európája felé" című közleményében a Bizottság meghatározta a nyílt és dinamikus, az egész életen át tartó oktatás és képzés célját megvalósítani képes európai oktatási térség megalkotásának iránymutatásait.
(5) A "Tanítás és tanulás: a tudásalapú társadalom felé" című fehér könyvében a Bizottság megállapította, hogy a tanuló társadalom megjelenése azzal jár együtt, hogy ösztönözni kell az új ismeretek elsajátítását, és ezért motiválni kell az embereket arra, hogy minden tanulási lehetőséget ragadjanak meg. Az "Oktatás, képzés, kutatás: a transznacionális mobilitás akadályai" című zöld könyvében pedig a Bizottság rámutatott, milyen előnyökkel jár a mobilitás az emberek és az Európai Unió versenyképessége szempontjából.
(6) Szükség van a tevékeny állampolgári hozzáállás ösztönzésére, az e program keretében hozott intézkedések közötti kapcsolatok erősítésére, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásáért, valamint a kirekesztés minden formája, ezek között a rasszizmus és az idegengyűlölet ellen folytatott küzdelemre. Különleges figyelmet kell fordítani a megkülönböztetés megszüntetésére, valamint a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdítására.
(7) A program keretében folytatott alprogramoknak nem csupán a fiatalok egy-egy megcélzott csoportját és/vagy az ifjúsági szervezetek tagjait kell elérniük, hanem az ifjúság egészét. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell megfelelő információáramlásról és e tevékenységek helyes terjesztéséről.
(8) Ez a határozat megteremti azt a közösségi keretrendszert, amely közreműködik a transznacionális önkéntes szolgálati tevékenység kialakításában. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy megfelelő és összehangolt intézkedéseket hozzanak a jogi és közigazgatási akadályok megszüntetésére annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fiatalok részvételét ebben a programban, és könnyebbé váljon az önkéntes szolgálat sajátos jellegének megismerése az ifjúság számára.
(9) Az ifjúsági csereprogramok különösen hozzájárulnak a kölcsönös bizalom építéséhez, a demokrácia és a türelem, a fiatalok közötti együttműködési hajlam és szolidaritás megerősítéséhez, ezért kulcsfontosságúak az Unió kohéziója és további fejlődése szempontjából.
(10) A fiatalok önkéntes szolgálati tevékenységekben való részvétele az iskolán kívüli oktatás egyik fajtája, amely többletismeretek megszerzéséhez segíti őket; ezen ismeretek minőségének túlnyomórészt megfelelő előkészítő - többek között nyelvi és kulturális jellegű - intézkedéseken kell alapulnia. E részvétel elősegíti életük jövőbeli irányvonalának meghatározását, kiszélesíti látókörüket, fejleszti társadalmi képességeiket, tevékeny állampolgári hozzáállásukat és kiegyensúlyozott társadalmi beilleszkedésüket gazdasági, társadalmi és kulturális szempontból, ideértve a dolgozó életre való felkészítést, valamint elősegíti az igazi európai állampolgári tudatot.
(11) Az Európai Unió információs és kommunikációs politikájáról szóló, 1998. május 14-i állásfoglalásban [7] az Európai Parlament kifejtette, hogy a támogatási és cselekvési programok esetében a projektek kiválogatásának átláthatóbbnak, a választás indokainak világosabbaknak kell lenniük azok számára, akik a projekteket előterjesztik.
(12) A Bizottságnak és a tagállamoknak igyekezniük kell szavatolni az európai önkéntes szolgálati tevékenységek és a különféle hasonló nemzeti modellek egymást kiegészítő jellegét.
(13) Az Európai Parlament és a Tanács az oktatásról szóló 253/2000/EK határozatban, valamint a Tanács a szakképzésről szóló, 1999. április 26-i 1999/382/EK határozatban létrehozta a Közösség oktatási és képzési cselekvési programjait, amelyek az ifjúsági programokkal együtt hozzájárulnak a tudás Európája felépítéséhez.
(14) Az ifjúságpolitikai területeken folytatott együttműködés politikája hozzájárul az iskolán kívüli oktatás és ezzel az egész életen át tartó tanulás elősegítéséhez, ezt a politikát tehát tovább kell fejleszteni.
(15) A fiatalok integrálása a munka világába lényeges részét képezi a társadalomba történő integrálásuknak, ehhez pedig arra van szükség, hogy elismerés övezzen valamennyi olyan készséget és képességet, amelyet iskolán kívüli oktatásban szerzett tapasztalattal sajátítanak el, ezek fontosságára nagy hangsúlyt kell fektetni.
(16) A Közösségben folyó tevékenység hozzáadott értékének megerősítése érdekében szükség van arra, hogy a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben minden szinten biztosítsa azoknak a tevékenységeknek a koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét, amelyeket ennek a határozatnak, más vonatkozó politikáknak, eszközöknek vagy programoknak a keretében végeznek.
(17) Fontos, hogy az "Ifjúság" program bizottsága - egyelőre még meghatározásra váró intézkedések alapján - tanácskozzon a Közösség szakképzési és oktatási programjainak (Leonardo da Vinci és Socrates) végrehajtásáért felelős bizottságokkal. Fontos, hogy az "Ifjúság" program bizottsága rendszeres tájékoztatást kapjon az oktatás, szakképzés és ifjúságpolitika terén tett kezdeményezésekről.
(18) Az Európai Tanács (1994. december 9-én és 10-én) Essenben és (1995. június 26-án és 27-én) Cannes-ban tartott ülésein hangsúlyozta, hogy Európában további cselekvésre van szükség a fiatalok társadalmi és szakmai integrációjának növelése érdekében. Firenzében (1996. június 21-én és 22-én) tartott ülésén az Európai Tanács hangsúlyozta, milyen fontos megkönnyíteni a fiatalok számára a munkavállalókká válást. Amszterdamban (1997. június 15. és 17. között) tartott ülésén az Európai Tanács hangot adott annak, hogy támogatja a non-profit tevékenységeket. Az Európai Parlament és a Tanács 1998. július 20-én elfogadta az 1686/98/EK határozatot [8], amelyben létrehozta a "Fiatalok európai önkéntes szolgálata" közösségi cselekvési programot.
(19) Az európai önkéntes szolgálati tevékenységek nem helyettesítik a katonai szolgálatot, sem pedig azokat az alternatív szolgálati formákat, amelyeket különösen a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyek számára, illetve egyes tagállamokban kötelező civil szolgálatként biztosítanak, és nem korlátozhatnak, illetve nem helyettesíthetnek potenciális vagy fennálló fizetett foglalkoztatást.
(20) Tartózkodási engedélyek vagy előírt vízumok megadása a tagállamok saját hatáskörébe tartozik, és a "lakhellyel rendelkezők" fogalmát az adott ország nemzeti joga határozza meg.
(21) Az Európai Parlament 1998. július 2-án az európai önkéntes szervezetek és alapítványok támogatásáról szóló állásfoglalást [9] fogadott el. Az önkéntes szférának fontos szerepet kell játszania abban is, hogy lehetővé tegye a programokban való részvételt valamennyi fiatal, de különösen azok számára, akik a legnagyobb nehézségekkel küszködnek.
(22) A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy elősegítik az együttműködést azokkal a nem kormányzati szervekkel, amelyek aktívan tevékenykednek ifjúsági és társadalmi területeken csakúgy, mint a környezetvédelem, a kultúra és sporttevékenység terén, és harcolnak a kirekesztés különféle formái ellen.
(23) Az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodás (EGT-Megállapodás) rendelkezik arról, hogy az oktatás, képzés és ifjúság terén nagyobb mértékű együttműködésre van szükség egyfelől az Európai Közösség és tagállamai, másfelől az Európai Gazdasági Térségben résztvevő Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államai között. Az EGT-Megállapodás megállapítja azokat az eljárási szabályokat, amelyek mellett az EGT-tag EFTA-államok részt vehetnek a Közösség oktatási, képzési és ifjúsági programjaiban.
(24) Rendelkezni kell arról, hogy az Európai Megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a megfelelő Társulási Tanácsok határozataiban megállapított feltételekkel összhangban a program nyitva álljon a társult közép-kelet-európai államok előtt, a Ciprussal a jövőben megkötendő megállapodások szerinti eljárásokkal összhangban kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással Ciprus előtt, valamint a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással Málta és Törökország előtt is.
(25) Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve kell figyelemmel kísérniük és folyamatosan értékelniük.
(26) Az ifjúságpolitika összetettsége és változatossága miatt a tagállamok nem képesek megfelelő mértékben elérni a javasolt tevékenység által az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés fejlesztése és erősítése (ezek között az európai önkéntes szolgálat és - úgy a Közösségen belül, mint a harmadik országokkal - folytatott ifjúsági cserék) érdekében kitűzött célokat, a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban e célok sokkal inkább elérhetők a Közösség szintjén, hiszen a közösségi szintű tevékenységek és intézkedések nemzetek közötti dimenziókban zajlanak. Ez a határozat kizárólag arra szorítkozik, ami ezeknek a célkitűzéseknek az eléréséhez szükséges.
(27) Ez a határozat a program teljes időtartamára nézve megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely hivatkozási alapul szolgál a költségvetési hatóság számára a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [10] 33. pontja szerinti értelemben vett éves költségvetési eljárás folyamán.
(28) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [11] összhangban kell elfogadni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A program létrehozása
(1) Ez a határozat létrehozza az "Ifjúság" közösségi cselekvési programot (a továbbiakban: "ez a program"), amely az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködési politikára vonatkozik, ideértve az európai önkéntes szolgálatot és a Közösségen belüli, valamint harmadik országokkal folytatott ifjúsági cseréket.
(2) Ezt a programot a 2000. január 1-jével kezdődő és 2006. december 31-ével záruló időszakban kell végrehajtani.
(3) Ez a program az iskolán kívüli oktatáson és képzésen alapuló ifjúságpolitikai együttműködés európai térségének kialakításával járul hozzá a tudás Európája előmozdításához. Támogatja az egész életen át tartó tanulást, valamint olyan tudás, készségek és képességek megszerzését, amelyek nagy valószínűséggel elősegítik a tevékeny állampolgári magatartást és a foglalkoztathatóságot.
(4) Ez a program támogatja és kiegészíti azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamok hoznak, vagy amelyeket a tagállamokban hoznak, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok kulturális és nyelvi sokféleségét.
2. cikk
A program céljai
(1) Annak érdekében, hogy a fiatalok olyan ismereteket szerezhessenek, készségeket és képességeket sajátíthassanak el, amelyek jövőbeni fejlődésük alapjául szolgálhatnak, valamint felelősséggel gyakorolják állampolgárságukat annak érdekében, hogy a társadalom tevékeny részévé váljanak, és szem előtt tartva az esélyegyenlőség támogatásának jelentőségét, ez a program a következő célokat tűzi maga elé:
a) elősegíteni azt, hogy a fiatalok tevékenyen járuljanak hozzá Európa építéséhez a számukra a Közösségen belüli vagy harmadik országokkal történő transznacionális csereprogramokban való részvételen keresztül annak érdekében, hogy Európa kulturális sokféleségét és alapvetően közös értékeit megértsék, ezzel segítve az emberi jogok tiszteletének előmozdítását, a fajgyűlölet, az antiszemitizmus és az idegengyűlölet elleni harcot;
b) erősíteni a fiatalok szolidaritás érzését a Közösségen belül vagy harmadik országokkal - különösen azokkal, amelyekkel a Közösség együttműködési megállapodást kötött - szervezett transznacionális közhasznú szolgálati tevékenységekben való bővülő részvételen keresztül;
c) bátorítani a fiatalok kezdeményező készségét, vállalkozó és alkotó kedvét annak érdekében, hogy tevékeny szerepet vállaljanak a társadalomban, s ugyanakkor ösztönözni kívánja az európai környezetben iskolán kívüli oktatás keretében szerzett tudás értékének elismerését;
d) erősíteni az ifjúsági területen folytatott együttműködést a Közösség szintjén történő helyes gyakorlat cseréjének elősegítésén, az ifjúsági munkások/ifjúsági vezetők képzésén, valamint innovatív tevékenységen keresztül.
(2) Ez a program a közösségi politika egyéb idevágó területei céljainak eléréséhez is hozzájárul.
3. cikk
Közösségi tevékenységek
(1) E program 2. cikkben kifejtett céljait a következő alprogramokkal kell elérni; a hozzájuk kapcsolódó műveletek tartalmát és alkalmazási eljárásait a melléklet írja le:
- Ifjúság Európáért,
- európai önkéntes szolgálat,
- ifjúsági kezdeményezések,
- közös tevékenységek,
- támogató intézkedések.
(2) Ezeket az alprogramokat a következő típusú intézkedésekkel, illetve ha kell, azok kombinációival kell végrehajtani:
a) a fiatalok transznacionális mobilitásának támogatása;
b) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) ifjúsági területen történő használatának támogatása;
c) a tapasztalatok és a helyes gyakorlat kölcsönös cseréjét lehetővé tevő összeurópai szintű együttműködési hálózatok kialakításának támogatása;
d) transznacionális projektek támogatása az Uniós állampolgárság és a fiataloknak az Unió fejlesztése iránt érzett elkötelezettsége elősegítésére;
e) a nyelvi készségek és a kulturális különbségek megértésének támogatása;
f) az ifjúsági területen az újító szellem és a minőség fejlesztésére irányuló, transznacionális partneri viszonyon alapuló kísérleti projektek támogatása;
g) összeurópai szintű módszerek kidolgozása az ifjúsági politikák és alakulásuk elemzésére és nyomon követésére (pl. adatbázisok, kulcsfontosságú adatok, a "rendszerek" kölcsönös ismerete), valamint a jó gyakorlat elterjesztésére.
4. cikk
A programban való részvételi lehetőség
(1) Ez a program főszabályként a 15 és 25 év közötti korú, valamint olyan fiatalok számára készült, akik részt vesznek az ifjúsági munkában és valamely tagállamban lakhellyel rendelkeznek. A korhatárok valamelyest változtathatók, ha az egyes projektek különös körülményei ezt indokolják.
A tagállamok hatáskörének sérelme nélkül, a mellékletben leírt 1.2., 2.2., és 5. alprogram keretében ez a program olyan, főszabályként 15 és 25 év közötti korú, valamint az ifjúsági munkában részt vevő fiatalok számára is szólhat, akik harmadik ország lakosai.
(2) Különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy megkülönböztetés nélkül valamennyi fiatal részt vehessen e program tevékenységeiben.
(3) A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy különös erőfeszítésekkel segítsék azokat a fiatalokat, akik részvétele a vonatkozó közösségi, nemzeti, regionális vagy helyi szintű cselekvési programokban kulturális, társadalmi, fizikai, mentális, gazdasági vagy földrajzi okoknál fogva nehézségekbe ütközik, és támogassák a kis helyi csoportokat. A Bizottságnak ennek megfelelően figyelembe kell vennie azokat a nehézségeket, amelyekkel ezeknek a célcsoportoknak szembe kell nézniük, hogy így harcoljanak a kirekesztés ellen.
(4) A tagállamok törekednek arra, hogy megtegyék a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a program résztvevői a közösségi jog rendelkezései szerinti egészségügyi ellátást élvezhessék. A származási hely szerinti tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket ahhoz, hogy az európai önkéntes szolgálat résztvevői megőrizhessék szociális védettségüket.
5. cikk
A program végrehajtása, együttműködés a tagállamokkal
(1) A Bizottság biztosítja azoknak a közösségi alprogramoknak a melléklettel összhangban történő végrehajtását, amelyek ennek a programnak a keretébe tartoznak.
(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megteszi a mellékletben leírt lépéseket (5. alprogram) annak érdekében, hogy a lehető legjobban kiaknázza a közösségi együttműködéssel az ifjúsági területen elért eredményeket.
(3) A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a közösségi és nemzeti szinten létrehozott struktúrákat a program céljainak elérésére felhasználóbarát módon úgy alakítsák ki, hogy ezzel helyi szinten a fiatalok és egyéb partnerek e programban való részvételét megkönnyítsék, értékeljék, és figyelemmel kísérjék a program keretében szükséges tevékenységeket, valamint áttekinthető tanácsadási és kiválasztási szempontokat alkalmazzanak.
A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak olyan intézkedésekről, amelyek megkönnyítik a fiatalok számára a transznacionális mobilitásban való részvételt olyan intézkedésekkel, amelyek a fiatalok megfelelő tájékoztatására és a tárgyról szóló ismeretek terjesztésére irányulnak. A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelő tájékoztatást és nyilvánosságot biztosítsanak azokról a tevékenységekről, amelyeket ez a program támogat.
(4) A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a program hatékony működését; lehetőség szerint arra is törekednek, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyeket a programban való részvételt akadályozó jogi és közigazgatási tényezők kiiktatására szükségesnek és kívánatosnak ítélnek.
(5) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja az átmenetet a korábbi közösségi ifjúsági programok keretében végrehajtott tevékenységek (Ifjúság Európáért III. és az európai önkéntes szolgálat), valamint az e program keretében végrehajtandó alprogramok között.
6. cikk
Közös fellépések
A tudás Európája felépítési folyamatának részeként ennek a programnak az intézkedései a 8. cikkben megállapított eljárással összhangban a Közösség egyéb ifjúsági, oktatási és szakképzési rokonprogramjaival és alprogramjaival közös programként is végrehajthatók.
7. cikk
Az intézkedések végrehajtása
(1) Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához az alább felsoroltakkal kapcsolatban szükségesek, a 8. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell meghozni:
a) e program végrehajtására tett intézkedések, ideértve a program alprogramjainak éves végrehajtási munkatervét is;
b) a program különféle alprogramjai közötti általános egyensúly;
c) azok a kritériumok, amelyeket alkalmazni kell a decentralizáltan lebonyolítandó alprogramok céljára szolgáló pénzösszegek tagállamok között javasolt szétosztásának megállapítására;
d) a közös alprogramok végrehajtásához szükséges intézkedések;
e) a program értékelésével kapcsolatos intézkedések;
f) a fiatal önkéntesek részvételét igazoló intézkedések.
(2) Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához bármi mással kapcsolatban szükségesek, a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell lebonyolítani.
8. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.
(2) Ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, ott az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkének rendelkezései alkalmazandók, tekintettel annak 8. cikkének rendelkezéseire is.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében meghatározott időszak két hónap.
(3) Ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, ott az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkének rendelkezései alkalmazandók, tekintettel annak 8. cikkének rendelkezéseire is.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
9. cikk
Finanszírozás
(1) Ennek a programnak a fenti 1. cikkben meghatározott időszak során történő végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi kerete 520 millió euró.
(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi, a pénzügyi lehetőségek korlátaira való tekintettel.
10. cikk
Összhang és kiegészítő jelleg
(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve, valamint az egyes programok egyedi jellegének és sajátosságának sérelme nélkül biztosítja a Közösség többi politikája, jogi eszköze és programja viszonylatában az átfogó összhangot és kiegészítő jelleget. Különös figyelmet kell szentelni a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítására és az esélyegyenlőségre.
(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja a következetességet e program végrehajtása és a Közösség egyéb ifjúsággal kapcsolatos tevékenységei, különösen a kultúra és az audiovizuális ágazat, a belső piac megvalósítása, az információs társadalom, a környezet, a fogyasztóvédelem, a KKV-k, a szociális politika, a foglalkoztatáspolitika és a közegészségügy területén.
(3) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja, hogy a program intézkedései vegyék tekintetbe azokat a foglalkoztatási iránymutatásokat, amelyeket a Tanács egy összehangolt foglalkoztatáspolitikai stratégia keretében fogadott el.
(4) A Bizottság köteles hatékony kapcsolatot biztosítani e program és a Közösség külkapcsolatainak keretében vállalt ifjúsági programok és tevékenységek között.
11. cikk
Az EFTA/EGT-országok, a társult közép-kelet-európai országok (KKEO), Ciprus, Málta és Törökország részvétele
Ebben a programban részt vehetnek:
- az EFTA/EGT-országok az EGT-Megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban,
- a társult közép-kelet-európai országok (KKEO) az Európai Megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó Társulási Tanácsok határozataiban meghatározott feltételeknek megfelelően,
- Ciprus a vele megkötendő megállapodások szerinti eljárásokkal összhangban kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással,
- Málta és Törökország, a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással.
12. cikk
Nemzetközi együttműködés
E program keretében a Bizottság a 7. cikk szabályaival összhangban szorosabbra fűzi az együttműködést a Közösségen kívüli országokkal és a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal.
13. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri ezt a programot.
A figyelemmel kísérésbe beletartoznak a (3) bekezdésben említett jelentések és különös tevékenységek is.
(2) Ezt a programot a Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen értékeli. Az értékelés célja az, hogy növelje a 2. cikkben kitűzött célok elérése érdekében végrehajtott tevékenységek hatékonyságát, valamint biztosítsa, hogy a 4. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban szavatolt a programban való részvétel egyenlő lehetősége.
Az értékelés során vizsgálni kell ennek a programnak a keretében megvalósított tevékenységek és az egyéb vonatkozó közösségi politikák, jogi eszközök és programok egymást kiegészítő jellegét is.
A 8. cikk (2) bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával megállapított szempontokkal összhangban a Közösség tevékenységeinek eredményéről rendszeres külső értékelést kell adni.
(3) A tagállamok a Bizottság felé 2004. december 31-ig, illetve 2007. június 30-ig beszámolnak a program végrehajtásáról és hatásáról.
(4) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtja:
- az új tagállamok csatlakozásakor a csatlakozásnak erre a programra gyakorolt pénzügyi következményeiről szóló jelentést, amennyiben szükséges, a csatlakozásnak a programra gyakorolt pénzügyi következményeinek kezelésére tett javaslatokkal kiegészítve, amelyeknek összhangban kell lenniük a költségvetési fegyelem és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás rendelkezéseivel és az Európai Tanács 1999. márciusában, Berlinben tartott ülésén elfogadott következtetéseivel. Az Európai Parlament és a Tanács a lehető leghamarabb határozatot hoznak ez ilyen javaslatokról,
- időközi értékelő beszámoló a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól, 2005. június 30-ig,
- záróbeszámolót a program végrehajtásáról, 2007. december 31-ig.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2000. április 13-án.