A TANÁCS 1652/2006/EK RENDELETE
(2006. november 7.)
a többek között a Kínai Népköztársaságból származó poliészter vágott szálak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 428/2005/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
1. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó poliészter vágott szálak (Polyester Staple Fibres, a továbbiakban: PSF) Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan jelenleg hatályban lévő intézkedések végleges dömpingellenes vámok, amelyeket a 428/2005/EK tanácsi rendelet (2) vetett ki.
2. A JELENLEGI VIZSGÁLAT
2.1. Felülvizsgálati kérelem
(2)
A végleges dömpingellenes vámoknak a KNK-ból származó PSF behozatalára történő kivetését követően a Bizottsághoz a kínai Huvis Sichuan vállalattól (a továbbiakban: kérelmező) kérelem érkezett a 428/2005/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti megindítására.
(3)
A kérelmező azt állította, hogy nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe azon vizsgálati időszak folyamán, amelyre a dömpingellenes intézkedések alapulnak, vagyis a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak), és nem kapcsolódik a PSF egyik olyan KNK-beli exportáló gyártójához sem, amelyre a hatályos dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. A kérelmező továbbá azt állította, hogy a Közösségbe az eredeti vizsgálati időszak végét követően kezdett PSF-et exportálni.
2.2. Új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezése
(4)
A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott meggyőző bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az - az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban - elegendő a felülvizsgálat megindításának indoklásához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 342/2006/EK rendelettel (3) megindította a 428/2005/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmezőt illetően, és megkezdte vizsgálatát.
(5)
A 342/2006/EK rendelet 2. cikkének megfelelően a 428/2005/EK rendelettel a többek között a kérelmező által gyártott PSF behozatalára kivetett, 49,7 %-os dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezték. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat a kérelmező által gyártott PSF behozatalának nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.
2.3. Az érintett termék
(6)
A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések meghozatalához vezetett a többek között a KNK-ból PSF, azaz jelenleg az 5503 20 00 KN-kód alá sorolható, nem kártolt, nem fésült vagy más módon fonásra nem előkészített poliészter vágott szálak behozatala vonatkozásában (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).
2.4. Az érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és azok meghallgatására.
(8)
A Bizottság szolgálatai küldtek egy, a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: PE) igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapták.
2.5. A vizsgálati időszak
(9)
A dömping vizsgálata 2004. október 1-je és 2005. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy „VI”) vonatkozott.
3. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
3.1. „Új exportőri” minősítés
(10)
A vizsgálat kimutatta, hogy a kérelmező gyártási műveleteit 2004 októberében kezdte, azaz az eredeti vizsgálati időszak után, és ezalatt az időszak alatt nem exportálta az érintett terméket. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a kérelmező teljesítette az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének első mondatában foglalt követelményt.
(11)
Ugyanakkor azt is kimutatták, hogy a kérelmező kapcsolatban áll egy részben állami tulajdonú kínai gyártóval, amely az érintett terméket gyártotta az eredeti vizsgálati időszak alatt, de amely abban az időben nem működött vele együtt. Figyelembe véve, hogy a kapcsolt kínai gyártóra a hatályos végleges dömpingellenes vám vonatkozik, kimutatták, hogy nem teljesül az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második mondatában foglalt kritérium, amely megállapítja, hogy az új exportőrnek vagy gyártónak bizonyítania kell, hogy az exportáló ország egyetlen olyan exportőrével vagy gyártójával sem áll kapcsolatban, akire a termékre kivetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.
(12)
A kérelmező azt állítja, hogy a kapcsolódó gyártó az érintett terméket nem exportálta a Közösségbe az eredeti vizsgálati időszak alatt. Ezen érvelés alátámasztására a kérelmező a kapcsolt gyártó 2002 és 2004 közötti időszakra vonatkozó ellenőrzött számláival szolgált, amely a kérelmező szerint nem tartalmaz utalást semmilyen, az eredeti VI során végzett export értékesítésre.
(13)
A kérelmező által benyújtott bizonyítékok azonban nem mutatják, hogy a kapcsolódó gyártó az érintett terméket valóban nem exportálta az eredeti vizsgálati időszak alatt. Valójában az ellenőrzött számlák csupán azt jelezték, hogy nem exportáltak árutermékeket, de nem határozták meg az árutermékek pontos jelentését, azaz hogy az érintett terméket „áruterméknek” tekintik-e. Ebben a vonatkozásban megjegyezték, hogy a kapcsolt gyártó az érintett terméken kívül is gyárt termékeket. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ellenőrzött számlák benyújtásától eltekintve a kapcsolt gyártó nem működött együtt a jelenlegi vizsgálat alatt, és hogy ezért az e társaság által benyújtott információkat nem lehetett hitelesíteni. Így nem állt rendelkezésre olyan bizonyíték, amely azt mutatná, hogy a hazai fogyasztóknak - például kereskedőknek - való értékesítést az eredeti VI alatt valójában a hazai piacra szánták, nem pedig a Közösségbe való exportra. Következésképpen nem lehetett meghatározni, hogy történtek-e exportértékesítések az eredeti VI során, vagy sem.
(14)
Nyilvánosságra hozatal után a kérelmező azt állította, hogy az ellenőrzött számlákat érintő tisztázásokat korábban, de mindenképpen a nyilvánosságra hozatalt megelőzően kellett volna kérni. Ebben a vonatkozásban megjegyezték, hogy a kapcsolt kínai gyártótól kérték az információk nyújtását, tudomására hozták a hiányosságot, és felkérték a jelenlegi eljárásban való együttműködésre, amelyet az visszautasított. Ennélfogva az e társaságra vonatkozó megállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapultak. Ilyen körülmények között az alkalmazandó határidő után minden kérést, amely további információkra irányul, helytelennek és diszkriminatívnak tekintettek a közösségi intézményeknek az együtt nem működő felekkel kapcsolatos rendes gyakorlatára való tekintettel. Megjegyezték, hogy a megállapításokat a kérelmező számára minden esetben nyilvánosságra hozták, ami bőséges lehetőséget adott a megállapításokra való megjegyzésekre.
(15)
Mindenesetre az az érv, miszerint a kapcsolt gyártó a Közösségbe exportált vagy sem, nem releváns, mert - amint azt a (13) preaumbulumbekezdés említi, és a következő, (18)-tól a (31)-ig terjedő preambulumbekezdések felvázolják - a kapcsolt gyártó nem működött együtt ebben a felülvizsgálatban, és ezért a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a kérelmezőből és a kapcsolt gyártóból álló gazdasági csoport teljesítette-e a piacgazdasági feltételek szerint működéshez szükséges követelményeket.
3.2. Piacgazdasági elbánás („PE”)
(16)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban azon gyártók számára, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak, azaz ahol beigazolódik, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. E kritériumokat összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:
-
az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik,
-
a cégek világos alapvető számviteli nyilvántartásokkal rendelkeznek, amelyeket független eljárás során ellenőriznek a nemzetközi számviteli standardokkal (international accounting standards, IAS) összhangban, és minden célra azokat alkalmazzák,
-
a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn torzulások,
-
a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak,
-
a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.
(17)
A kérelmező PE-t kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint, és felkérték, hogy töltse ki a PE igénylésére vonatkozó formanyomtatványt.
(18)
Amint a (11) preambulumbekezdésben említettük, a vizsgálat kimutatta, hogy a kérelmező kapcsolódik az érintett termék egy másik, Kínában telephellyel rendelkező gyártójához. Bár felkérték rá, a kapcsolt gyártó nem töltött ki külön PE igénylésére vonatkozó formanyomtatványt.
(19)
Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság bevett gyakorlata annak megvizsgálása, vajon a kapcsolt vállalatok valamely csoportja egészként teljesíti-e a PE feltételeit. Ezt szükségesnek ítélik annak elkerülése érdekében, hogy az intézkedések bevezetése esetén egy vállalatcsoport az értékesítéseit a csoport egyik kapcsolt vállalatán keresztül bonyolítsa. Ezért olyan esetekben, amikor egy leányvállalat vagy bármely más kapcsolt vállalat gyártója és/vagy értékesítője az érintett terméknek, valamennyi kapcsolt vállalatnak válaszolnia kell a PE iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra annak érdekében, hogy megvizsgálhassák, vajon ők is teljesítik-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának kritériumait. Következésképpen ennek elmulasztása azt eredményezi, hogy nem állapítható meg, vajon a csoport egésze megfelel-e a PE feltételeinek.
(20)
A Bizottság haladéktalanul tájékoztatta a kérelmezőt, hogy a kapcsolt gyártótól való válasz hiányában nem tudja megvizsgálni, hogy a vállalat piacgazdasági feltételek szerint működik-e.
(21)
A kérelmező azzal érvelt, hogy a két társaság versenytárs a hazai piacon, és nincsenek „jó viszonyban”. Azzal érveltek továbbá, hogy a kapcsolt társaság visszautasította az e vizsgálat céljára való bizalmas információk szolgáltatását, mert attól félt, hogy az a versenytársa, azaz a kérelmező piaci helyzetének javulását eredményezné.
(22)
Megjegyezték, hogy az alaprendelet 19. cikkével összhangban a kapcsolt gyártó kérhette volna a benyújtásra kért információk bizalmas kezelését a versenytársaknak való bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos aggodalmak enyhítésére. A kért információkat azonban nem nyújtotta be, és nem kérelmezte a bizalmas kezelést. Ezért a kérelmező érveit el kellett utasítani.
(23)
A kérelmező azzal is érvelt, hogy üzleti döntéseit a kapcsolt gyártó nem befolyásolhatja. Azon kívül, hogy ezt az érvelést semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá, nem is helytálló, mivel amint azt fent kifejtettük, a PE-t minden esetben el kell utasítani a kérelmező számára, ha a hozzá kapcsolt társaság nem tölti ki a PE formanyomtatványt, és nem tesz eleget a PE feltételeinek. Továbbá még ha a követelés megalapozottságát meg is vizsgálnák, meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi esetben a rendelkezésre álló tények azt mutatták, hogy a kérelmező követelésével ellentétben a kapcsolt gyártó, aki egy taggal részt vesz a kérelmező igazgatótanácsában, befolyásolta a kérelmező döntéshozatalát. Valójában a kapcsolt gyártó blokkolhatja a közös vállalat létesítésére és felbontására, a jegyzett tőke változásaira, és a társaság más szervezetekkel való egyesülésére vagy szétválására vonatkozó társasági döntéseket, amelyek egyhangúságot követelnek. Továbbá a kérelmező és a kapcsolt gyártó közötti közös vállalat célja - a közös vállalati megállapodás 5. fejezetében meghatározottak szerint - „a világpiacon való versenyképes pozíció elérése a minőség és az ár tekintetében”, „poliészter vágott szálak gyártása és értékesítése” és „a poliészter vágott szálakkal kapcsolatos termékek és nyersanyagok importja és exportja”, ami azt jelzi, hogy valójában mindkét társaság együttműködne, és legalábbis összhangba hozná döntéseit annak érdekében, hogy maximalizálja világpiaci helyzetét. Ezért a kérelmező érveit el kellett utasítani.
(24)
Nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező újra megismételte, hogy a kapcsolt kínai gyártónak csak csekély vagy felületi hatása van üzleti döntéseire, mivel hozzájárulása csak azon döntésekhez szükséges, amelyek a társaság, mint olyan létezésére vonatkoznak, azaz a kapcsolt kínai gyártó befektetéseihez kapcsolódó döntésekhez; míg az üzleti döntéseket a fő részvényes átfogó stratégiájával összhangban hozzák, ahol a kínai gyártóak nincs befolyása. Továbbá a kapcsolt kínai gyártót nem vonnák be a társaság irányításába.
(25)
A kérelmező azzal érvelt tovább, hogy a kérelmező PE-re irányuló követelésének elutasításáról szóló döntés, amely pusztán a kapcsolt kínai gyártó együtt nem működésén alapul, indokolatlan lenne, mert ez a kapcsolat csak egy műszaki követelményből állt, a kérelmezőt illető mindenfajta gyakorlati vonatkozás nélkül. Azt is kijelentették, hogy a társaság nem kapcsolódott a PSF egyetlen kínai exportáló gyártójához sem, amelyre a hatályos dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, mivel a kapcsolt társaság az eredeti vizsgálati időszak alatt nem exportált a Közösségbe, ennélfogva nem tudott együttműködni az eredeti vizsgálatban, és nem tudott egyéni vámot kérelmezni.
(26)
Amint a (23) preambulumbekezdésben felvázoltuk, annak lehetőségét, hogy a kapcsolt kínai társaság jelentős befolyást gyakorolhatott a kérelmező üzleti műveleteire, nem lehet csekélynek és felületinek tekinteni. Ellenkezőleg, az ilyen befolyás lényeges vonatkozásokhoz kapcsolódik, amint azt az említett preambulumbekezdés leírja. Hasonlóképpen, mivel a kapcsolt kínai társaság nem tanúsított együttműködést ebben a vizsgálatban, a Bizottság számára lehetetlen volt annak megállapítása, hogy ez a társaság nem exportált a Közösségbe az eredeti vizsgálati időszakban, amint azt állítják. A kérelmező által benyújtott megjegyzések nem tartalmaztak olyan alapot, amelyen a (13) preambulumbekezdésben tett következtetéseket felül lehetne vizsgálni. Mindenesetre az, hogy a kapcsolt társaság nem kérhetett volna PE-t vagy EE-t az eredeti vizsgálat idején, nem érvényteleníti azt, hogy a hatályos intézkedések, azaz a maradványvám vonatkozik rá.
(27)
Végezetül általánosabb alapon bizonyították, hogy a fő elemek, amelynek alapján a kérelmező PE iránti kérelmének elutasításáról határoztak (azaz a kínai kapcsolt gyártóval való kapcsolat), már ismertek voltak a Bizottság előtt a vizsgálat megkezdése előtt.
(28)
Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a kérelmező PE iránti kérelme elutasításának fő oka, amint a fenti (13), (23) és az alábbi (31) preambulumbekezdés megállapítja, nem a kapcsolt kínai gyártó, mint olyan létezése, hanem annak együtt nem működése és következésképpen többek között annak megállapításának lehetetlensége volt, hogy az állam valójában milyen mértékű befolyással bírt a kérelmező üzleti döntéseire, és hogy a kapcsolt gyártó nem exportált-e az eredeti VI alatt, amint azt állítják.
(29)
Ennélfogva a kérelmező kérelmei elutasításban részesültek.
(30)
Továbbá nem tudtak megállapítani a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből örökölt esetleges torzulásokat. A részben állami tulajdonú kapcsolt gyártó valójában a földhasználati joggal járult hozzá kérelmező jegyzett tőkéjéhez. A kapcsolt gyártó együttműködésének hiányában lehetetlen volt arra a következtetésre jutni, hogy nincsenek ilyen torzulások.
(31)
A fentiekre való tekintettel és a kérelmező kapcsolt gyártójától származó, megfelelően alátámasztott PE igénylésre vonatkozó formanyomtatvány kitöltésének hiányában a Bizottság nem tudott következtetésre jutni, hogy a társaságcsoport, azaz a kérelmező és kapcsolt gyártója teljesítik-e a PE kritériumokat.
3.3. Egyéni elbírálás („EE”)
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában országos vám jön létre adott esetben, kivéve azokat az eseteket, amikor a társaságok képesek bizonyítani, hogy egyéni elbíráláshoz az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumot teljesítették.
(33)
A kérelmező, a PE iránti kérelem mellett EE-t is igényelt, amennyiben nem kapna PE-t. Amint a (11) preambulumbekezdés leírja, a részben állami tulajdonú PSF gyártó kapcsolódik a kérelmezőhöz. Mivel a kapcsolt gyártó nem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban, a Bizottság szolgálatai nem tudtak következtetésre jutni, hogy az állami beavatkozás olyan volt-e, ami lehetővé teszi a kijátszást. Ezért az a döntés született, hogy a kérelmezőnek nem adhatják meg az EE-t.
(34)
A kérelmező jelezte, hogy a jelenlegi esetben a kijátszás valószínűleg nem fordulna elő, mivel a két társaság versenytársi viszonyban lenne, és ezért a kapcsolt gyártó sosem szándékozná gyártásának semmilyen részét a kérelmezőn keresztül továbbítani közösségi exportra.
(35)
Meg kell jegyezni, hogy mivel a két társaság kapcsolódik egymáshoz, a kapcsolt gyártó viselkedését nehéz kiszámítani. Továbbá, és amint azt a fenti (23) preambulumbekezdés említi, a két társaság közötti közös vállalat célja mindkét társaság világpiaci helyzetének maximalizálása volt. A kijátszás kockázatát, mely abból ered, hogy az egyik társaság alacsonyabb dömpingkülönbözetet élvez, mint a másik, ezért fenyegetőnek tekintették. A kérelmező nem nyújtott be semmilyen információt, ami azt mutatja, hogy a kijátszás ilyen kockázata eléggé kizárható.
(36)
A kérelmező vitatta az EE igényének visszautasítására vonatkozó döntést jelezve, hogy lehetséges kijátszást az alaprendelet 13. cikkével összhangban vizsgálat kezdeményezésével kell intézni, és hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában semmi nem helyez akadályt a Kínában található társaságok elé annak kimutatására vonatkozóan, hogy nem játszanak ki dömpingellenes intézkedést.
(37)
Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése világosan megfogalmazza az egyéni vám kiszabására alkalmazandó feltételeket, amikor a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, mint a jelen esetben is, mivel nem lehetett arra a következtetésre jutni, hogy a kérelmező teljesítette a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának kritériumait. Az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének e) pontja megállapítja, hogy az állami beavatkozásnak nem szabad olyannak lennie, amely lehetővé teszi a kijátszást. Amint azt a fenti (35) preambulumbekezdésben felvázoltuk, az egyik kapcsolt társaság részéről való együttműködés hiányában lehetetlen volt arra a következtetésre jutni, hogy az EE feltételek teljesültek.
(38)
Ezért az a döntés született, hogy a kérelmezőnek ne adják meg az EE-t.
4. KÖVETKEZTETÉSEK
(39)
Ezen felülvizsgálat célja annak megállapítása volt, hogy a kérelmező egyéni dömpingkülönbözete, amely állítólag eltért a jelenlegi maradványkülönbözettől, amely a KNK-ból származó érintett termék importjára alkalmazandó. A kérelem főként azon az állításon alapult, hogy a kérelmező teljesítette a PE kritériumokat.
(40)
Mivel a vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a kapcsolt gyártó részéről való együttműködés hiányában a kérelmezőnek sem PE-t, sem EE-t nem adnak, a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a kérelmező egyéni dömpingkülönbözete valójában eltér az eredeti vizsgálatban megállapított maradvány dömpingkülönbözettől. Ennélfogva a kérelmező által beadott kérelmet el kell utasítani, és az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot le kell zárni. Az eredeti vizsgálat során talált maradvány dömpingellenes vámot, azaz a 49,7 %-ot következésképpen fenn kell tartani.
5. A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES BESZEDÉSE
(41)
A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet a 342/2006/EK rendelet 3. cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre.
6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(42)
Minden érintett felet tájékoztattak a fenti következtetésekhez vezető alapvető tényekről és megfontolásokról, és felkérték őket arra, hogy az alaprendelet 20. cikkével összhangban tegyék meg megjegyzéseiket. A felek észrevételeit indokolt esetben figyelembe vették.
(43)
Ez a felülvizsgálat nem érinti az 1333/2005/EK rendelettel módosított 428/2005/EK tanácsi rendelet által kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárata időpontját,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A 342/2006/EK rendelet által indított új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat lezárult.
(2) A 428/2005/EK rendelet 1. cikkének megfelelően, a Kínai Népköztársaságban található „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vámot 2006. február 26-i hatállyal beszedik a poliészter vágott szálak azon behozatalaira, amelyeket a 342/2006/EK rendelet 3. cikkének megfelelően vettek nyilvántartásba.
(3) A vámhatóságok ezennel azt az utasítást kapják, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó, a Huvis Sichuan által gyártott és a közösségi kivitelre értékesített érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.
(4) Ellentétes értelmű rendelkezés hiányában a hatályban lévő vámszabályozás alkalmazandó.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. november 7-én.