A BIZOTTSÁG 1535/2007/EK RENDELETE
(2007. december 20.)
az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,
e rendelet tervezetének (2) közzétételét követően,
az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendeletben állapítsa meg azt a küszöbértéket, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt összes szempontnak, és ezért nem tartoznak a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás alá.
(2)
A Bizottság alkalmazta a Szerződés 87. és 88. cikkét, így számos határozatban pontosította a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatás fogalmát. A Bizottság kezdetben az állami támogatásra vonatkozó de minimis szabályról szóló értesítésben (3), majd pedig az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben (4) - amelynek helyébe 2007. január 1-jén a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (5) lépett - kifejtette álláspontját azon de minimis küszöbértékről, amely alatt a 87. cikk (1) bekezdését nem kell alkalmazni. Figyelembe véve a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó speciális szabályokat és a kockázatot, hogy az ágazatban még a kis összegű támogatások is megfelelhetnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt szempontoknak, a 69/2001/EK rendelet a mezőgazdasági ágazatra nem vonatkozik. Ugyanígy az 1998/2006/EK rendelet hatálya sem terjed ki a mezőgazdasági termelőágazatra.
(3)
Mivel azonban az évek során szerzett tapasztalatok tanulsága az, hogy a mezőgazdasági ágazatban odaítélt igen csekély mértékű támogatások esetenként szintén nem felelnek meg a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt szempontoknak, a Bizottság az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK bizottsági rendeletben (6) szabályokat állapított meg, amelyek lehetővé teszik a de minimis támogatások nyújtását. E rendelet - amelynek alapján az ugyanazon vállalkozás számára odaítélt de minimis támogatás összegét úgy kell tekinteni, hogy az nem felel meg a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése valamennyi szempontjának, ha hároméves időszakonként nem haladja meg a kedvezményezettenkénti 3 000 EUR-t, illetve a támogatások halmozott összege nem haladja meg a tagállamonként megállapított, a mezőgazdasági ágazat éves termelésének 0,3 %-ának megfelelő értéket - egyszerre vonatkozik az elsődleges termelésre és a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására.
(4)
A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységek hasonlóságokat mutatnak az ipari tevékenységekkel, ezért az ipari tevékenységekre vonatkozó de minimis támogatásokat szabályozó 1998/2006/EK rendelet hatálya alá kerültek. Ezen tevékenységeket ezért kivonták az 1860/2004/EK rendelet hatálya alól. Az átláthatóság érdekében indokolt az 1860/2004/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és helyébe új, kizárólag a mezőgazdasági termelőágazatra vonatkozó rendeletet léptetni.
(5)
A Bizottság tapasztalatainak figyelembevételével a kedvezményezettenként és hároméves időszakonként nyújtható támogatás 3 000 EUR-s maximális összege 7 500 EUR-ra, az éves mezőgazdasági termelés 0,3 %-ában megállapított küszöbérték pedig 0,75 %-ra növelhető anélkül, hogy ez befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet, hogy a verseny torzulna vagy a verseny torzulásának veszélye fennállna, illetve hogy az ilyen korlátok között odaítélt támogatások a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnének - feltéve, hogy bizonyos feltételek teljesülnek. Ez a növekedés lehetővé teszi - egyebek mellett - az adminisztratív terhek csökkentését is. A figyelembe veendő évek azok a pénzügyi évek, amelyeket az adott vállalkozás az érintett tagállamban alkalmaz. A hároméves referencia-időszakot „gördülő” módszerrel kell meghatározni, tehát minden egyes új csekély összegű (de minimis) támogatás odaítélésekor az érintett pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás teljes összegét kell figyelembe venni. A 7 500 EUR-s küszöbértéket meghaladó összegű támogatások nem oszthatók fel kisebb részekre azzal a céllal, hogy e rendelet hatálya alá kerüljenek.
(6)
E rendelet nem alkalmazható az exporttámogatásokra, sem az importtermékekkel szemben a hazai termékek felhasználását előnyben részesítő támogatásokra. Nem alkalmazható különösen más országokban lévő értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez nyújtott támogatás finanszírozására. Rendszerint nem minősül exporttámogatásnak az olyan támogatás, amely kereskedelmi kiállításokon való részvétel költségeit, illetőleg új termék bevezetéséhez vagy meglévő termék új piacon való bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadói szolgálatok igénybevételének költségeit hivatott fedezni.
(7)
Az Európai Közösségek Bírósága megállapította, hogy ha a Közösség szabályozást fogadott el a mezőgazdaság egy adott ágazatában a piac közös szervezéséről, a tagállamoknak tartózkodniuk kell minden olyan intézkedéstől, amely azt korlátozhatja vagy sértheti (7). Ezért a rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre.
(8)
Az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a de minimis küszöbérték helyes alkalmazása érdekében indokolt, hogy a tagállamok ugyanazt a számítási módszert alkalmazzák. E számítás megkönnyítése érdekében indokolt, hogy a nem pénz formájában nyújtott támogatások összegét bruttó támogatástartalomra számolják át. A pénzbeli támogatásokon vagy a több részletben odaítélt juttatásokon kívüli átlátható támogatások támogatástartalmának kiszámításakor az ilyen jellegű támogatás odaítélése idején érvényes piaci kamatlábat kell alkalmazni. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása érdekében e rendelet alkalmazásában piaci kamatlábnak az a referenciaráta tekintendő, amelyet a Bizottság objektív kritériumok alapján időszakosan rögzít, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy az interneten közzétesz. A nyújtott biztosítékok és a kedvezményezetthez kapcsolódó kockázatok miatt szükség lehet azonban arra, hogy a minimális rátát további bázispontokkal emeljék.
(9)
Ugyancsak az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a de minimis támogatásra vonatkozó küszöbérték helyes alkalmazása céljából ezt a rendeletet kizárólag az átlátható de minimis támogatásokra indokolt alkalmazni. Egy támogatást abban az esetben indokolt átláthatónak tekinteni, ha előzetesen pontosan kiszámítható a bruttó támogatástartalom anélkül, hogy kockázatértékelést kellene végezni. Ilyen pontos számítás végezhető például a pénzbeli támogatások, a kamattámogatások és a maximalizált összegű adókedvezmények vonatkozásában. A támogatott kölcsön formájában nyújtott támogatásokat átlátható de minimis támogatásként kell kezelni, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes piaci kamatok alapján számítják ki. A tőkeinjekciókból álló támogatás nem tekintendő átlátható de minimis támogatásnak, kivéve, ha az állami tőkeinjekció teljes összege alacsonyabb a kedvezményezettenkénti de minimis küszöbértéknél. A kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (8) előírtak alapján nem tekinthető átlátható de minimis támogatásnak, kivéve, ha az érintett kockázatitőke-befektetési program minden egyes célvállalkozásnak csupán a kedvezményezettenkénti de minimis küszöbérték erejéig nyújt tőkét.
(10)
Indokolt jogbiztonságot teremteni azon biztosítéki rendszerek számára, amelyekről feltételezhető, hogy nem érintik a kereskedelmet és nem torzítják a versenyt, és amelyek lehetséges hatásainak megbízható vizsgálatához elegendő adat áll rendelkezésre. E rendeletben tehát a biztosítékok vonatkozásában különleges küszöbértéket indokolt megállapítani, amelynek a biztosított hitelösszegen kell alapulnia. Indokolt, hogy a szóban forgó különleges küszöbérték az életképes vállalkozásoknak nyújtott kölcsönökre kiterjedő biztosítéki rendszerekben foglalt állami támogatás összegének értékelésén alapuljon. Helyénvaló, hogy a küszöbérték ne vonatkozzon sem a biztosítéki rendszeren kívül nyújtott egyedi ad hoc támogatásokra, sem a kölcsönnek nem minősülő alapügyletekhez nyújtott biztosítékokra, például a tőkeműveletekhez nyújtott biztosítékokra. A különleges küszöbértéket annak alapján indokolt rögzíteni, hogy - a közösségi biztosítéki rendszerek legkedvezőtlenebb alakulásának megfelelő 13 %-os maximális aránnyal (nettó nemfizetési arány) számolva - egy 56 250 EUR-nak megfelelő biztosíték bruttó támogatástartalma a 7 500 EUR-s de minimis küszöbértékkel egyenlőnek tekinthető. A szóban forgó küszöbérték alkalmazását az alapul szolgáló kölcsönnek legfeljebb 80 %-ára kiterjedő biztosítékokra indokolt korlátozni. A tagállamok a biztosíték bruttó támogatástartalmának e rendelettel összefüggésben történő meghatározására használhatnak olyan módszertant is, amelyet a Bizottság jóváhagyott a bejelentés után valamely, az állami támogatásokra vonatkozó bizottsági szabályozás alapján, ha a jóváhagyott módszertan kifejezetten a szóban forgó biztosítéktípusra és alapügylettípusra vonatkozik.
(11)
E rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (9) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra, tekintettel azokra a nehézségekre, amelyek az ilyen típusú vállalkozásoknak odaítélt támogatás bruttó támogatástartalmának meghatározásához kapcsolódnak.
(12)
A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében említett támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a de minimis támogatás odaítélési időpontjának az tekintendő, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre átruházzák.
(13)
A különböző közösségi szabályokban megszabott maximális támogatási intenzitások kijátszásának elkerülése érdekében nem szabad, hogy a de minimis támogatást ugyanazon támogatható költségek tekintetében halmozni lehessen állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi a közösségi jogban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
(14)
E rendelet nem zárja ki, hogy előfordulhasson olyan tagállami intézkedés, amely az e rendeletben foglaltaktól eltérő indokok alapján nem tekintendő a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak, tőkeinjekció vagy kezességvállalás esetén például azért, mert a szóban forgó intézkedésről a piacgazdaság szokásos feltételei között működő piaci magánbefektető elve szerint döntöttek.
(15)
A Bizottság köteles gondoskodni arról, hogy az állami támogatási szabályokat betartsák és különösen, hogy a de minimis szabály alapján folyósított támogatások a vonatkozó feltételeknek megfeleljenek. A Szerződés 10. cikkében megállapított együttműködési alapelvnek megfelelően a tagállamoknak e feladat megvalósítását a szükséges mechanizmus létrehozásával kell elősegíteniük annak érdekében, hogy a de minimis szabály alapján folyósított támogatások teljes összege ne haladja meg sem a kedvezményezettenkénti 7 500 EUR-s összeghatárt, sem pedig a Bizottság által a mezőgazdasági termelési értékek alapján megállapított átfogó küszöbértékeket. Helyénvaló ezért, hogy a tagállamok, ha de minimis támogatást nyújtanak, tájékoztassák az érintett vállalkozást e rendeletre hivatkozva a támogatás összegéről és de minimis jellegéről. Továbbá a támogatás odaítélése előtt a tagállamoknak a vállalkozástól nyilatkozatot kell szerezniük a többi de minimis támogatásról, amelyeket kapott a folyó pénzügyi év és a két előző pénzügyi év során, és gondosan ellenőrizniük kell, hogy az új támogatás nem emeli a kapott de minimis támogatások teljes összegét az alkalmazandó küszöbértékek fölé. A küszöbérték betartásának ellenőrzése központi nyilvántartás révén is biztosítható. Az Európai Beruházási Alap által kialakított biztosítéki rendszerek esetében az Európai Beruházási Alap a kedvezményezettekről jegyzéket állíthat össze és megkövetelheti, hogy a tagállamok értesítsék a kedvezményezetteket a kapott de minimis támogatásról.
(16)
Az 1860/2004/EK rendelet eredetileg 2008. december 31-én veszítette volna hatályát. Mivel e rendeletnek az említett időpontnál korábban kell hatályba lépnie, indokolt tisztázni ennek következményeit a mezőgazdasági termelőágazat vállalkozásainak az 1860/2004/EK rendelet alapján odaítélt támogatásokra való alkalmazhatóságát illetően.
(17)
Tekintettel a Bizottság tapasztalataira és különösen annak szükségességére, hogy a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az állami támogatási politikáját, célszerű korlátozni e rendelet alkalmazási idejét. Amennyiben e rendelet meghosszabbítás nélkül hatályát veszti, a rendelkezéseinek hatálya alá tartozó de minimis támogatások tekintetében a tagállamoknak hat hónapos átállási időszak áll rendelkezésére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatály
E rendeletet a mezőgazdasági termelőágazat vállalkozásainak odaítélt támogatásokra kell alkalmazni a következők kivételével:
a)
olyan támogatás, amelynek összege a piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;
b)
az exporttal kapcsolatos tevékenységek után nyújtott támogatások, nevezetesen az exportált mennyiséggel, az értékesítési hálózatok kialakításával és működtetésével, illetve az exporttevékenységhez kapcsolódó egyéb folyó kiadásokkal közvetlenül összefüggő támogatások;
c)
a hazai áruk felhasználásának az importárukéval szembeni előnyben részesítésétől függő támogatás;
d)
a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak odaítélt támogatás.
2. cikk
Meghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozások”: a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozások;
2.
„mezőgazdasági termékek”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, a 104/2000/EK tanácsi rendelet (10) alkalmazási körébe tartozó halászati és akvakultúra-termékek kivételével.
3. cikk
Csekély összegű (de minimis) támogatás
(1) Azok a támogatások, amelyek teljesítik az e cikk (2)-(7) bekezdésében megállapított feltételeket, úgy tekintendők, mint amelyek nem felelnek meg a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében szereplő szempontok mindegyikének, így nem esnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(2) Hároméves időszakonként az egyazon vállalkozásnak folyósított de minimis támogatás összege nem haladhatja meg a 7 500 EUR-t. Ezen küszöbérték a támogatás formájától és a kitűzött céltól függetlenül alkalmazandó. A figyelembe veendő időszakot azon pénzügyi évek alapján kell meghatározni, amelyeket az adott vállalkozás az érintett tagállamban alkalmaz.
Amennyiben egy támogatási program keretében odaítélt támogatás teljes összege túllépi az első albekezdésben említett küszöbértéket, a támogatás összegére nem alkalmazhatók az e rendeletben meghatározott kedvezmények, még az említett küszöbértéket meg nem haladó rész tekintetében sem. Ilyen esetben e támogatási intézkedés vonatkozásában sem az odaítéléskor, sem a későbbiekben nem lehet az e rendeletben meghatározott kedvezményekre hivatkozni.
(3) A mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásoknak bármely, három pénzügyi évig tartó időszakban nyújtott tagállami de minimis támogatások halmozott összege nem haladhatja meg a mellékletben meghatározott összeget.
(4) A (2) és (3) bekezdésben említett küszöbértékek pénzbeli támogatás formájában vannak kifejezve. Minden felhasznált számadatnak bruttó, azaz adózás vagy egyéb levonás előtti összegnek kell lennie. Amennyiben a támogatást nem pénzbeli támogatás formájában nyújtják, a bruttó támogatástartalmat kell támogatási összegként figyelembe venni.
(5) A több részletben kifizetendő támogatásokat az odaítéléskor érvényes értéken kell diszkontálni. Diszkontálás céljára és a bruttó támogatástartalom kiszámításához az odaítéléskor alkalmazandó referencia-kamatlábat kell használni.
(6) E rendelet csak olyan támogatásokra alkalmazandó, amelyeknek a támogatástartalma előzetesen pontosan kiszámítható anélkül, hogy kockázatértékelést kellene végezni („átlátható támogatás”). Különösen:
a)
a kölcsönből álló támogatás átlátható támogatásnak minősül, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes piaci kamatlábak alapján számítják ki;
b)
a tőkeinjekciókból álló támogatás nem minősül átlátható támogatásnak, kivéve, ha az állami tőkeinjekció teljes összege nem haladja meg a de minimis küszöbértéket;
c)
a kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás nem minősül átlátható támogatásnak, kivéve, ha az érintett kockázatitőke-befektetési program keretében nyújtott tőke vállalkozásonként nem haladja meg a de minimis küszöbértéket;
d)
a biztosítéki rendszer keretében olyan vállalkozásnak odaítélt egyedi támogatás, amely nincs nehéz helyzetben, akkor minősül átlátható de minimis támogatásnak, ha az alapügyletet képező kölcsön „garantált” része vállalkozásonként nem haladja meg a 56 250 EUR-t. Ha az alapügyletet képező kölcsön „garantált” része e küszöbértéknek csak egy hányada, a biztosíték bruttó támogatástartalmáról vélelmezni kell, hogy a (2) bekezdésben említett küszöbérték ugyanazon hányadának felel meg. A biztosíték nem haladhatja meg az alapkölcsön 80 %-át.
A biztosítéki rendszerek akkor is átlátható támogatási rendszereknek minősülnek, ha a következő feltételek egyszerre teljesülnek:
i.
bevezetésük előtt a Bizottság egy általa az állami támogatások vonatkozásában elfogadott rendelet alapján jóváhagyta a biztosíték bruttó támogatástartalmának e rendelet alkalmazása céljából történő kiszámítására alkalmas módszert;
ii.
a jóváhagyott módszer kifejezetten az e rendelet alkalmazása által érintett biztosítéktípusra és alapügylettípusra vonatkozik.
(7) A de minimis támogatás nem halmozható ugyanazon támogatható költségekre vonatkozó állami támogatással, ha a támogatáshalmozás magasabb támogatási intenzitást eredményezne, mint amelyet a közösségi szabályozás az adott eset sajátos körülményeinek figyelembevételével megenged.
4. cikk
Ellenőrzések
(1) Amennyiben egy tagállam de minimis támogatást szándékozik odaítélni egy vállalkozásnak, írásban tájékoztatnia kell a vállalkozást a támogatás előrelátható összegéről (bruttó támogatástartalomban kifejezve) és annak de minimis jellegéről, kifejezetten utalva e rendeletre, címének és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel adatainak megjelölésével. Ha a de minimis támogatást egyazon rendszer keretében több vállalkozásnak ítélik oda, és vállalkozásonként különbözik a támogatás összege, az érintett tagállam a szóban forgó kötelezettséget úgy is teljesítheti, hogy értesíti a vállalkozásokat a támogatás e rendszer keretében odaítélhető legnagyobb összegének megfelelő rögzített összegről. Ez esetben e rögzített összeg szolgál annak meghatározására, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében rögzített küszöbértéket betartották-e. A tagállamnak az érintett vállalkozástól még a támogatás odaítélése előtt papíron vagy elektronikus formában nyilatkozatot kell beszereznie az adott vállalkozás által az előző két pénzügyi év és a folyó pénzügyi év során kapott de minimis támogatásokról.
Az érintett tagállamoknak minden kedvezményezett vállalkozástól nyilatkozatot kell beszerezniük arról, hogy az adott vállalkozás által megszerzett támogatás összege nem haladja meg a 3. cikk (2) bekezdése szerinti küszöbértéket. E küszöbérték túllépése esetén az érintett tagállamnak gondoskodnia kell a szóban forgó túllépést eredményező támogatásnak a Bizottságnál történő bejelentéséről vagy a kedvezményezett általi visszafizetéséről.
(2) Egy tagállam csak akkor ítélhet oda de minimis támogatást, ha előzőleg meggyőződött arról, hogy az érintett pénzügyi évet és az azt megelőző két pénzügyi évet magában foglaló időszakban kapott de minimis támogatások teljes összege ezáltal nem emelkedik a 3. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti küszöbérték fölé.
(3) Amennyiben egy tagállam a de minimis támogatásoknak olyan központi nyilvántartását hozta létre, amely kimerítő adatokat tartalmaz az e rendelet hatálya alá tartozó összes olyan de minimis támogatásról, amelyet az adott tagállam hatóságai ítéltek oda, az (1) bekezdés második albekezdésében foglalt követelményt nem kell alkalmazni attól kezdve, hogy a nyilvántartás már legalább egy hároméves időszakot felölel.
(4) Ha egy támogatást egy tagállam az Európai Beruházási Alapnak adott megbízás révén az Európai Unió költségvetéséből finanszírozott biztosítékot adó biztosítéki rendszer alapján ítél oda, nem alkalmazható az (1) bekezdés első albekezdése.
Ilyen esetekben a következő ellenőrzési rendszer alkalmazandó:
a)
az Európai Beruházási Alap - évente és a pénzügyi közvetítők által neki adandó információk alapján - jegyzéket állít össze a támogatás kedvezményezetteiről és kedvezményezettenként a megszerzett bruttó támogatástartalomról; az Európai Beruházási Alap ezt az információt megküldi az érintett tagállamnak és a Bizottságnak;
b)
az érintett tagállam az információt annak átvételétől számítva három hónapon belül továbbítja a támogatás végső kedvezményezetteinek;
c)
az érintett tagállam minden kedvezményezettől nyilatkozatot szerez be arról, hogy a kedvezményezett által kapott de minimis támogatás összege nem haladja meg a de minimis küszöbértéket. E küszöbérték túllépése esetén az érintett tagállamnak gondoskodnia kell a szóban forgó túllépést eredményező támogatásnak a Bizottságnál történő bejelentéséről vagy a kedvezményezett általi visszafizetéséről.
(5) A tagállamok rögzítik és nyilvántartják az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos valamennyi információt. Az ilyen módon kialakított nyilvántartások tartalmaznak minden olyan információt, amely szükséges annak megállapításához, hogy az e rendeletben előírt feltételeket betartották-e.
Az első albekezdésben említett információkat az alábbiak szerint kell megőrizni:
a)
az egyedi de minimis támogatások tekintetében a támogatás odaítélésének időpontjától számított tíz évig;
b)
a de minimis támogatási programok tekintetében a program keretében nyújtott legutolsó egyedi támogatás odaítélésének időpontjától számított tíz évig.
(6) A Bizottság írásbeli kérelmére a tagállamok húsz munkanapon belül, illetőleg a kérelemben rögzített hosszabb határidőn belül kötelesek a Bizottsággal közölni minden olyan információt, amelyet a Bizottság szükségesnek tart az e rendeletben előírt feltételek teljesülésének megállapításához, így különösen az egy adott vállalkozásnak, illetőleg az érintett tagállam mezőgazdasági ágazatának odaítélt de minimis támogatások teljes összegét.
5. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1860/2004/EK rendelet 2008. január 1-jén hatályát veszti.
6. cikk
Átmeneti intézkedések
(1) Ezt a rendeletet alkalmazni kell azon támogatásokra is, amelyeket 2008. január 1. előtt ítéltek oda mezőgazdasági termelőágazati vállalkozásoknak, feltéve, hogy e támogatások megfelelnek az 1-4. cikkben előírt összes feltételnek, leszámítva az e rendeletre való kifejezett utalás követelményét, amely a 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében szerepel. Minden olyan támogatást, amely nem felel meg az említett feltételeknek, a Bizottság a vonatkozó keretszabályok, iránymutatások, közlemények és értesítések szerint értékel.
(2) Minden olyan de minimis támogatás, amelyet a 2005. január 1-jével kezdődő és e rendelet hatálybalépésétől számítva hat hónap elteltével végződő időszakban ítéltek oda, és amely eleget tesz a mezőgazdasági termelőágazatra e rendelet hatálybalépéséig alkalmazandó, az 1860/2004/EK rendeletben előírt feltételeknek, úgy tekintendő, mint amely nem teljesíti a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti összes feltételt, ezért mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(3) E rendelet időbeli hatályának lejárta után az e rendelet feltételeit teljesítő de minimis támogatások további hat hónapig az e rendeletben meghatározott feltételek szerint nyújthatók.
7. cikk
Hatálybalépés és időbeli hatály
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2008. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 20-án.