AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/81/EK IRÁNYELVE
(2009. július 13.)
a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1)
A nemzetbiztonság a védelem és a biztonság tekintetében egyaránt továbbra is az egyes tagállamok kizárólagos felelőssége.
(2)
A honvédelmi felszerelések európai piacának fokozatos kialakítása nélkülözhetetlen az európai védelmi technológiai és ipari bázis megerősödéséhez, valamint az európai biztonság- és védelempolitika végrehajtásához szükséges katonai kapacitások kifejlesztéséhez.
(3)
A tagállamok egyetértenek abban, hogy elő kell mozdítani, ki kell fejleszteni és fenn kell tartani egy olyan európai védelmi technológiai és ipari bázist, amely felszerelten működik, hozzáértő és versenyképes. E cél elérése érdekében a tagállamok a közösségi jognak megfelelően különböző eszközöket alkalmazhatnak a honvédelmi felszerelések tényleges európai piacának kialakítására, és egyenlő feltételek megteremtésére európai és globális szinten egyaránt. A tagállamoknak hozzá kell járulniuk az európai védelmi piachoz kapcsolódó beszállítói bázis változatosságának mélyreható fejlesztéséhez, különösen a kis- és középvállalkozások (KKV-k) és a nem hagyományos beszállítók európai védelmi technológiai és ipari bázisban való részvételének a támogatása, az ágazati együttműködés elősegítése, valamint a hatékony és az igényekre reagáló alvállalkozók ösztönzése révén. Ebben a tekintetben figyelembe kell venniük a Bizottság 2006. december 7-i, a Szerződés 296. cikkének a védelmi beszerzések területén történő alkalmazásáról szóló értelmező közleményét, valamint a Bizottság 2007. december 5-i, „Stratégia az erősebb és versenyképesebb európai védelmi iparért” című közleményét.
(4)
A honvédelmi felszerelések európai piacának megteremtése a megfelelő jogszabályi keretek kialakításán keresztül valósítható meg. A beszerzések területén e célkitűzés érdekében össze kell hangolni a tagállamok biztonsági érdekeinek és a Szerződésből adódó kötelezettségeknek egyaránt eleget tevő beszerzési eljárásokat.
(5)
E cél megvalósítása érdekében az Európai Parlament a védelmi beszerzésről szóló zöld könyvre vonatkozó 2005. november 17-i állásfoglalásában (3) felszólította a Bizottságot, hogy készítsen a tagállamok biztonsági érdekeit különösen figyelembe vevő olyan irányelvtervezetet, amely továbbfejleszti a közös kül- és biztonságpolitikát, támogatja a nagyobb európai kohéziót, valamint megőrzi az Európai Unió „civil hatalom” jellegét.
(6)
Az odaítélési eljárások jobb koordinációja - például a logisztikai szolgáltatásokkal, szállítással és raktározással kapcsolatos szerződések esetén - szintén hozzájárulhat a védelmi ágazat kiadásainak csökkentéséhez, és jelentősen mérsékelheti az ágazat környezetre gyakorolt hatását.
(7)
Ezen eljárásoknak tükrözniük kell az Unió által a stratégiai környezet változásaira válaszul megalkotott globális biztonsági megközelítést. Az aszimmetrikus, nemzeteken átívelő fenyegetések megjelenése ugyanis a külső és belső illetve katonai és polgári biztonság közötti határok fokozatos elmosódását eredményezte.
(8)
A honvédelmi és biztonsági eszközök kulcsfontosságú szereppel bírnak mind a tagállamok biztonsága és szuverenitása, mind az Unió önállósága szempontjából. Következésképpen a honvédelem és a biztonság területén meghirdetett, áruk beszerzésére vagy szolgáltatásokra irányuló beszerzések gyakran érzékeny jellegűek.
(9)
Mindezek a tényezők sajátos követelményeket támasztanak, nevezetesen az ellátás biztonsága és az információk biztonsága területén. E követelmények elsősorban a fegyveres erőknek szánt fegyverek, lőszerek és hadianyagok beszerzésére (valamint az ezekhez közvetlenül kapcsolódó munkálatokra), valamint egyes különösen érzékeny nem katonai jellegű biztonsági beszerzésekre vonatkoznak. Ezeken a területeken az uniós szintű rendszerek hiánya akadályozza a tagállamok közötti védelmi és biztonsági piacok nyitottságát. Ez a helyzet sürgős beavatkozást tesz szükségessé. Különösen hasznos volna egy uniós szintű információbiztonsági rendszer megalkotása, amely kiterjed a nemzeti biztonsági tanúsítványok kölcsönös elismerésére, és lehetővé teszi a minősített információk ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők és európai vállalatok közötti cseréjét. Ugyanakkor a tagállamoknak konkrét lépéseket kell tenniük az egymás közötti ellátás biztonságának növelésére, és egy olyan rendszer fokozatos kidolgozását kell célul tűzniük, amely megfelelő garanciákkal rendelkezik.
(10)
Ezen irányelv alkalmazásában katonai felszerelések különösen a fegyverek, lőszerek és hadianyagok a Tanács 1958. április 15-i 255/58 határozatában (4) található jegyzékében felsorolt terméktípusok, és a tagállamok kizárólag ezen irányelv átültetése során korlátozhatják magukat erre a jegyzékre. Ez a jegyzék kizárólag olyan felszereléseket tartalmaz, amelyeket kifejezetten katonai célokra terveztek, fejlesztettek ki és gyártottak. A jegyzék azonban általános, és tágan kell értelmezni a technológiai fejlődés, valamint a folyamatosan változó beszerzési politikák és katonai szükségeltek fényében, amelyek újfajta felszerelések kifejlesztéséhez vezetnek, például az Európai Unió katonai felszereléseket tartalmazó közös listája alapján. Ezen irányelv alkalmazásában a „katonai felszerelések” kifejezésnek magában kell foglalnia az olyan termékeket is, amelyeket bár eredetileg civil használatra fejlesztettek ki, később átalakítják katonai célokra, és fegyverekként, lőszerekként és háborús eszközökként használnak.
(11)
A nem katonai jellegű biztonság önálló területén ezen irányelvet alkalmazni kell az olyan beszerzésekre, amelyek a védelmi beszerzésekhez hasonló tulajdonságúak, és ugyanolyan érzékenynek minősülnek. Ez különösen olyan területeken fordulhat elő, amikor a katonai és a nem katonai erők működnek együtt ugyanannak a küldetésnek a végrehajtásában, és/vagy amikor a beszerzés célja az Unió és/vagy a tagállamok saját területükön belüli vagy azon kívüli biztonságának védelme nem katonai és/vagy nem kormányzati szereplők által jelentett komoly fenyegetések ellen. Ez magában foglalhat például határvédelmet, rendőrségi tevékenységeket vagy válságkezelő küldetéseket.
(12)
Ezen irányelvnek figyelembe kell vennie az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő szükségleteit a termékek egész életciklusa alatt, úgymint a kutatás és fejlesztés, az ipari fejlesztés, a gyártás, a javítás, a modernizálás, a módosítás, a karbantartás, a logisztika, a képzés, a tesztelés, a visszavonás és a használatból való kivonás. Ezek a szakaszok magukban foglalhatják például a következőket: tanulmányok, értékelés, tárolás, szállítás, beépítés, szervizelés, szétszerelés, megsemmisítés, és az eredeti tervet követő minden egyéb szolgáltatás. Egyes szerződések kiterjedhetnek alkatrészek, összetevők és/vagy szerkezetek termékekbe való beépítésére vagy azokhoz való csatlakoztatásra, és/vagy különleges eszközök, tesztelési és támogatási létesítmények biztosítására.
(13)
Ezen irányelv alkalmazásában a „kutatás és fejlesztés” kifejezésnek magában kell foglalnia az alapkutatást, az alkalmazott kutatást és a kísérleti fejlesztést is. Az alapkutatás kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok gyakorlati alkalmazását vagy felhasználását. Az alkalmazott kutatás esetében szintén új ismeretek megszerzése érdekében folytatnak eredeti tevékenységeket. Ez azonban elsődlegesen egy konkrét gyakorlati célkitűzést szolgál. A kísérleti fejlesztés a kutatás és/vagy gyakorlati tapasztalat útján már megszerzett, meglévő ismereteken alapuló munka, amelynek célja új anyagok, termékek vagy készülékek gyártásának elindítása, új eljárások, rendszerek és szolgáltatások kialakítása, valamint a meglévők jelentős mértékű továbbfejlesztése. A kísérleti fejlesztés kiterjedhet technológiai demonstráló eszközök, azaz olyan készülékek megalkotására, amelyek releváns vagy reprezentatív környezetben mutatják be egy új koncepció vagy új technológia működését.
A „kutatás és fejlesztés” nem foglalja magában a gyártás előtti prototípusok és eszközök elkészítését és minősítését, valamint az ipari technológiát, ipari tervezést vagy gyártást.
(14)
Ezen irányelvnek figyelembe kell vennie az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő olyan építésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos igényeit, amelyek bár nem kötődnek közvetlenül katonai vagy érzékeny felszerelések biztosításához, szükségesek bizonyos katonai vagy biztonsági követelmények megvalósítása érdekében.
(15)
A tagállamokban a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében az ajánlatkérő szervek, valamint az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében az ajánlatkérő szervek által odaítélt szerződéseknek meg kell felelniük a Szerződés elveinek, nevezetesen az áruk szabad mozgására, a letelepedés szabadságára és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó elveknek, illetve az egyenlő elbánás, a megkülönböztetés-mentesség, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság fentiekből következő elveinek.
Az ezen irányelv tekintetében meghatározott alkalmazási értékhatárok alá eső szerződések esetében az átláthatóságra és a versenyre vonatkozó kötelezettségeket a tagállamoknak kell meghatározniuk a fenti elveknek megfelelően, különösen a határokon átnyúló helyzeteket figyelembe véve. A tagállamok feladata, hogy megtalálják a legmegfelelőbb elrendezést az ilyen szerződések odaítélésére.
Bizonyos értéket meghaladó szerződések esetében tanácsos rendelkezéseket hozni az ilyen szerződések odaítélésére vonatkozó nemzeti eljárások közösségi összehangolására vonatkozóan, amely rendelkezéseknek az említett elveken kell alapulniuk annak érdekében, hogy érvényesülésüket biztosítsák, valamint, hogy a beszerzések verseny előtti tényleges megnyitását garantálják. Következésképpen az összehangoló rendelkezéseket a fentiekben felsorolt szabályokkal és elvekkel illetve a Szerződés egyéb szabályaival összhangban kell értelmezni.
(16)
A Szerződés 30., 45., 46., 55. és 296. cikke egyedi kivételeket állapít meg a Szerződésben kinyilatkoztatott elvek, és következésképpen az azokból fakadó jogszabályok alkalmazása alól. Mindebből következően ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem tartalmazhat a Szerződés idézett rendelkezései által jogosnak elismert érdekek megóvásához szükségesnek bizonyuló intézkedések meghozatalára, illetve alkalmazására vonatkozó tiltásokat.
Ez különösen azt jelenti, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések mentesíthetők ez utóbbi alól, amennyiben ez közbiztonsági okokból indokolt, vagy egy tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme érdekében szükséges. Ez az eset fennállhat a védelem és a biztonság területére vonatkozó olyan szerződéseknél, amelyek annyira magas ellátásbiztonsági követelményeket támasztanak, vagy annyira bizalmas jellegűek és/vagy fontosak a nemzeti szuverenitás szempontjából, hogy még ezen irányelv egyedi rendelkezései sem elegendőek a tagállamok alapvető biztonsági érdekeinek védelmére, melyek meghatározása a tagállamok kizárólagos felelőssége.
(17)
Az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján ugyanakkor a hasonló eltérések alkalmazásának lehetőségét úgy kell értelmezni, hogy azok hatásai nem terjedhetnek túl az idézett cikkek által szolgált legitim érdekek védelméhez szigorúan szükséges mértéken. Így az ezen irányelv nem alkalmazásának arányosnak kell lennie a kitűzött célokkal, és a lehető legkevésbé szabad korlátoznia az áruk szabad mozgását vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságát.
(18)
A honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által fegyverek, lőszerek és hadianyagok beszerzésére kiírt pályázatok nem tartoznak a Világkereskedelmi Szervezet keretében megkötött kormányzati beszerzési megállapodás (a továbbiakban: a GPA) hatálya alá. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyéb szerződések a GPA XXIII. cikke alapján szintén kívül esnek a GPA megállapodás hatályán. A Szerződés 296. cikkének és a GPA XXIII. cikke 1. pontjának hatálya eltérő, és rájuk eltérő bírósági felülvizsgálati norma vonatkozik. A tagállamok abban az esetben, ha a Szerződés 296. cikkére nem lehet hivatkozni, továbbra is folyamodhatnak a GPA XXIII. cikkének 1. pontjához. A két rendelkezésnek ezért különböző alkalmazási feltételeket kell teljesítenie.
Ez a kizárás azt is jeleni, hogy a védelmi és biztonsági piac tekintetében a tagállamoknak jogukban áll azt eldönteni, hogy ajánlatkérő szervük/ajánlatkérőjük engedélyezi-e a harmadik országokban működő gazdasági szereplők beszerzési eljárásokban való részvételét. Ezt a döntés az ár-érték arány alapján kell meghozniuk, elismerve a globális szinten versenyképes európai védelmi technológiai és ipari bázis létrejöttének szükségességét, a nyitott és méltányos piacok fontosságát és a kölcsönös előnyszerzés jelentőségét. A tagállamoknak sürgetniük kell az egyre nyitottabb piacok kialakítását. Partnereiknek - nemzetközileg elfogadott szabályok alapján - szintén nyitottságot kell mutatniuk, különösen a nyitott és méltányos piac tekintetében.
(19)
Egy szerződés csak akkor tekinthető építési beruházásra irányuló szerződésnek, ha tárgya kifejezetten a Közös Közbeszerzési Szószedetről (CPV) szóló 2002. november 5-i 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: „a CPV”) (7) által megállapított Közös Közbeszerzési Szójegyzék 45. fejezete alá tartozó tevékenységek megvalósítására irányul, még akkor is, ha a szerződés tartalmazhat egyéb, e tevékenységek megvalósításához szükséges szolgáltatásokat is. A szolgáltatásokra irányuló szerződések egyes esetekben építési munkálatokat is magukba foglalhatnak. Ezek az építési munkálatok azonban, amennyiben járulékos jellegűek és éppen ezért a szerződés fő tárgyának csak következményét vagy kiegészítését alkotják, nem igazolhatják a szerződés építési beruházásra irányuló közbeszerzésként történő besorolását.
(20)
A honvédelmi és biztonsági szerződések gyakran tartalmaznak érzékeny információkat, amelyeket az érintett tagállam törvényei, rendeletei vagy igazgatási rendelkezései írnak elő biztonsági okokból az illetéktelenek hozzáférésének megakadályozása érdekében. A katonai területen a tagállamokban az ilyen jellegű információk katonai célú osztályozásának kidolgozott rendszerei léteznek. A nem katonai jellegű biztonsági információk tekintetében azonban a tagállamok gyakorlat nagyobb eltérést mutat azokban az esetekben, amikor más információkat is hasonló védeni kell. Ezért olyan felfogást helyénvaló alkalmazni, amely tekintetbe veszi a tagállamok gyakorlatainak sokféleségét, és lehetővé teszi a katonai és nem katonai területek egységesítését. A szóban forgó területeken kiírt beszerzések semmilyen esetben nem jelenthetik a Bizottság eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatból (8), illetve a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló 2001. március 19-i 2001/264/EK határozatból (9) következő kötelezettségek csorbulását.
A Szerződés 296. cikkének (1) bekezdése emellett lehetővé teszi a tagállamok számára azt, hogy a védelem és a biztonság területéhez egyaránt tartozó szerződéseket kivonjanak ezen irányelv hatálya alól, amennyiben ezen irányelv alkalmazása olyan információk szolgáltatására kötelezné őket, amelyek felfedését a biztonságukhoz fűződő alapvető érdekeikkel ellentétesnek tekintenek. Ez különösen érvényes lehet olyan érzékeny szerződések esetében, amelyeknek még a létezését is titkosan kell kezelni.
(21)
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni keretmegállapodások alkalmazását. Be kell vezetni a keretmegállapodás közösségi fogalommeghatározását, valamint a keretmegállapodásokra irányadó különös szabályokat. E szabályok értelmében, amennyiben egy ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő ezzel az irányelvvel összhangban keretmegállapodást köt, különösen a közzétételre, illetve az ajánlatok benyújtásának határidőire és feltételeire vonatkozóan, a keretmegállapodás érvényességi idején belül az adott keretmegállapodáson alapuló szerződéseket vagy úgy kötheti meg, hogy az abban előírt feltételeket alkalmazza, vagy - amennyiben a az nem rögzítette előre az összes feltételt - az érintett feltételek tekintetében a részes felei között a verseny újbóli megnyitásával. A verseny újbóli megnyitásának összhangban kell lennie bizonyos szabályokkal, amelyek célja, hogy biztosítsák a szükséges rugalmasságot és az alapelveknek - különösen az egyenlő bánásmód elvének - a tiszteletben tartását. Ugyanezen okból a keretmegállapodás időtartamának korlátozottnak kell lennie, és nem haladhatja meg a hét évet, kivéve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által kellően indokolt eseteket.
(22)
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők alkalmazhatnak elektronikus beszerzési módszereket, feltéve, hogy azok alkalmazása megfelel az ezen irányelv által megállapított szabályoknak, valamint az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elvének. Lévén, hogy az elektronikus árverés módszerét a jövőben várhatóan egyre többen veszik igénybe, ki kell dolgozni az ilyen árverés közösségi fogalommeghatározását, és szabályozni kell ezt a módszert annak érdekében, hogy alkalmazása teljes mértékben összhangban legyen ezen elvekkel. E célból rendelkezni kell arról, hogy az elektronikus árverés csak olyan építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében legyen alkalmazható, amelyeknél pontos ajánlattételhez szükséges dokumentációt lehet készíteni. Ez különösen az ismétlődő árubeszerzési, építési beruházási és szolgáltatási szerződéseket illetően lehetséges. Ugyanezen célból gondoskodni kell arról, hogy az ajánlattevők rangsorát az elektronikus árverés bármely szakaszában meg lehessen állapítani. Az elektronikus árverés alkalmazása révén az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők az ajánlattevőket új, lefelé korrigált árak előterjesztésére, és - amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat benyújtójának ítélik oda -, az ajánlatok árakon kívüli egyéb elemeinek javítására kérhetik. Az átláthatóság elvének való megfelelés biztosítása érdekében csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő beavatkozása és/vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek képezhetik elektronikus árverés tárgyát, azaz csak a számszerűsíthető elemek, amelyek számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők. Másrészt az ajánlatok azon vonatkozásai, amelyek esetében nem számszerűsíthető elemek értékelése szükséges, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát. Következésképpen egyes, építési beruházásra, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések, amelyek tárgya valamely szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát.
(23)
A központosított beszerzési módszerek segítik a verseny fokozását és a beszerzés egyszerűsítését. A tagállamok számára ezért lehetőséget kell adni annak előírására, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők valamely központi beszerző szerven keresztül vásárolhassanak árukat, és rendelhessenek meg építési beruházást, és/vagy szolgáltatásokat. Ezért rendelkezni kell a központi beszerző szerv közösségi definíciójáról, és azokról a feltételekről, amelyek alapján - a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvével összhangban - a központi beszerző szerveken keresztül építési beruházásra, árubeszerzésre és/vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést kötő ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők úgy tekinthetők, mint amelyek megfeleltek ennek az irányelvnek. Az ezen irányelv alkalmazására kötelezett ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek mindenképpen jogosultnak kell lennie arra, hogy központi beszerző szervként lépjen fel. Ugyanakkor a tagállamoknak biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy szabadon kinevezzenek központi beszerző szervnek olyan európai köztestületeket, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatály alá, mint például az. Európai Védelmi Ügynökség, feltéve, hogy ezen szervek olyan beszerzési szabályokat alkalmaznak a beszerzésekre, amelyek megfelelnek ezen irányelv valamennyi rendelkezésének.
(24)
Előfordulhat, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők kötelesek lesznek egy szerződést odaítélni az ezen irányelv által részben lefedett beszerzésekre, amikor is a beszerzés többi része a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozik, vagy nem tartozik sem ezen, sem pedig a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá. Ez arra az esetre vonatkozik, amikor az adott beszerzéseket objektív okokból nem lehet szétválasztani és külön szerződésekben odaítélni. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy egyetlen egy szerződést ítéljenek oda, feltéve, hogy e döntésüket nem azzal a céllal hozzák, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alól.
(25)
Az összehangolt rendelkezések alkalmazási értékhatárainak sokfélesége megnehezíti az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők helyzetét. Tekintettel a szerződések átlagos értékére a védelem és biztonság területén, a ezen irányelvben megállapított alkalmazási értékhatárokat hozzá kell igazítani azokhoz az értékhatásokhoz, amelyeket az ajánlatkérőknek a 2004/17/EK irányelv alkalmazásakor be kell tartaniuk. Az ezen irányelvben meghatározott értékhatárokat a 2004/17/EK irányelvben előírt értékhatárok módosítása során szintén felül kell vizsgálni.
(26)
Ezen túlmenően rendelkezni kell azokról az esetekről is, amelyekben nemzetközi megállapodásokból vagy tagállamok és harmadik országok közötti megállapodásokból származó különleges szerződés-odaítélési szabályok miatt ezen irányelv nem alkalmazandó. Eleve ki kell zárni az ezen irányelvben meghatározott beszerzési eljárások alkalmazásából a bizonyos megállapodások értelmében egy tagállam csapatainak más tagállamban vagy harmadik országban történő állomásoztatására, valamint egy harmadik ország csapatainak egy tagállamban történő állomásoztatására vonatkozó szabályokat. Ezen irányelv nem vonatkozik továbbá olyan szerződésekre sem, amelyeket nemzetközi szervezetek a saját érdekükben ítélnek oda, vagy amelyeket egy tagállamnak kell odaítélnie az ilyen szervezetekre vonatkozó egyedi szabályok alapján.
(27)
A védelem és biztonság területén egyes szerződések olyannyira érzékenyek, hogy - speciális jellege ellenére - nem volna helyénvaló ezen irányelv alkalmazása. Ez vonatkozik a hírszerző szolgálatok beszerzéseire és a hírszerző tevékenység valamennyi típusával összefüggő beszerzésekre, ideértve a -tagállamok fogalommeghatározásának megfelelően - a kémelhárítási tevékenységet is. Ez vonatkozik továbbá olyan különösen érzékeny beszerzésekre is, amelyek rendkívül magas minősítési szintet követelnek meg, mint például a határvédelemmel, a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő, a rejtjeltevékenységre vonatkozó, vagy a rendőrség vagy más biztonsági szervek által végrehajtott leplezett tevékenységekre vagy más hasonlóan érzékeny tevékenységekre vonatkozó beszerzések.
(28)
A tagállamok gyakran végeznek együttműködési programokat új védelmi felszerelések közös kifejlesztése céljából. Az ilyen programok különösen fontosak, mert hozzájárulnak új technológiák kifejlesztéséhez, és fedezik a bonyolult fegyverrendszerekkel kapcsolatos magas kutatási és fejlesztési költségeket. Néhány ilyen program nemzetközi szervezetek, nevezetesen a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (Organisation conjointe de coopération en matière d’armement, OCCAR) és a NATO vezetésével zajlik (meghatározott ügynökségeken keresztül), vagy az Unió ügynökségeinek vezetésével (pl. Európai Védelmi Ügynökség), amelyek a tagállamok nevében ítélnek oda szerződéseket. Ez az irányelv nem alkalmazandó az ilyen szerződésekre: Más együttműködési programok esetében a szerződéseket szintén egy vagy több tagállam nevében egy tagállam ajánlatkérő szerve/ajánlatkérője ítéli oda. Ez az irányelv ebben az esetben sem alkalmazandó.
(29)
Amennyiben a tagállamok fegyveres vagy biztonsági erői az Unió határain kívül vezetnek műveleteket, és a műveleti követelmények ezt megkívánják, engedélyezni kell a műveletek helyszínére kivezényelt ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők részére, hogy a műveletek területén található gazdasági szereplőkkel kötött szerződések esetén - beleértve a civil beszerzéseket - ne alkalmazzák ezen irányelv szabályait.
(30)
Tekintetbe véve a védelmi és biztonsági ágazat különleges jellegét, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat az eseteket, amikor egy kormány egy másiktól szerez be felszerelést, valamint rendel meg építési munkálatokat vagy szolgáltatásokat.
(31)
A szolgáltatások esetében az ingatlan vagy az ahhoz kapcsolódó jog megszerzésére vagy bérletére irányuló szerződések olyan egyedi jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek a beszerzési szabályok alkalmazását indokolatlanná teszik.
(32)
A választottbírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket, illetve akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki.
(33)
Pénzügyi szolgáltatásokkal szintén olyan feltételek mellett bíznak meg személyeket vagy szerveket, amelyek nem kompatibilisek a beszerzési szabályok alkalmazásával.
(34)
A Szerződés 163. cikke értelmében a kutatás és a technológiafejlesztés ösztönzése eszközül szolgál a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjainak erősítéséhez, és a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések megnyitása hozzájárul ehhez a célhoz. Ennek az irányelvnek nem kell kiterjednie a kutatási és fejlesztési programok társfinanszírozására. Ennélfogva a kutatási és fejlesztési szolgáltatások - kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérő szervnél/ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, és feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő fizeti meg - nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.
(35)
A foglalkoztatás és a munkavégzés az egyenlő esélyek biztosításának kulcsfontosságú eleme, és hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez. Ebben az összefüggésben a védett műhelyek és a védett munkahely-teremtési programok hatékonyan járulnak hozzá a fogyatékossággal élők munkaerőpiacra történő beilleszkedéséhez vagy újrabeilleszkedéséhez. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek a szokásos versenyfeltételek mellett nem tudnak szerződéshez jutni. Következésképpen indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok a szerződés-odaítélési eljárásban való részvétel jogát ilyen műhelyek számára tarthassák fenn, vagy a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthessék.
(36)
Ezen irányelvnek az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatási szerződésekre történő alkalmazása, valamint az ellenőrzés érdekében a szolgáltatásokat a CPV-nómenklatúra egyes fejezeteinek megfelelő kategóriákra kell osztani, és két mellékletben kell összefoglalni, a rájuk érvényes szabályozás szerint. Az II. mellékletben szereplő szolgáltatások tekintetében ezen irányelv vonatkozó rendelkezései nem sérthetik az adott szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szabályok alkalmazását. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv rendelkezései helyett ezen irányelvet alkalmazzák, rögzíteni kell, hogy a kérdéses szolgáltatási szerződések ezen irányelv hatálya alá tartoznak.
(37)
A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében ezen irányelv teljes körű alkalmazását egy átmeneti időszak erejéig olyan szerződésekre kell korlátozni, amelyek esetében az irányelv rendelkezései lehetővé teszik a megnövekedett, határokon átnyúló kereskedelem teljes potenciáljának kihasználását. Ezen átmeneti időszak során az egyéb szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket ellenőrzésnek kell alávetni, mielőtt határozat nem születik ezen irányelv teljes körű alkalmazásáról.
(38)
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a beszerzés verseny előtti megnyitását. E célból lehetővé kell tenni a műszaki megoldások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását. Ennek megfelelően egyrészről lehetővé kell tenni a műszaki leírásoknak a teljesítmény és a funkcionális követelmények tekintetében történő kidolgozását, másrészről amennyiben az európai szabványra vagy a nemzeti vagy nemzetközi szabványra történik hivatkozás, beleértve magának a honvédelem területének szabványait is, az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek el kell bírálnia más egyenértékű szabályokon alapuló ajánlatokat. Az egyenértékűséget nevezetesen az interoperabilitási és operatív hatékonysági követelmények alapján kell elbírálni. Az egyenértékűség bizonyításához az ajánlattevők számára a bizonyítékok minden formájának használatát engedélyezni kell. Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek minden olyan döntését meg kell tudnia indokolni, amely szerint az adott esetben az egyenértékűség nem áll fenn. Egyébiránt léteznek nemzetközi szabványosítási megállapodások, amelyek a fegyveres erők interoperabilitását hivatottak biztosítani, és amelyek jogerővel rendelkezhetnek a tagállamokban. Amennyiben e megállapodások valamelyike alkalmazható, az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők előírhatják a szóban forgó megállapodásban megállapított szabványoknak való megfelelést. A műszaki leírást egyértelműen kell megfogalmazni, hogy minden ajánlattevő tudja, mit tartalmaznak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megállapított követelmények.
(39)
A műszaki leírás részleteit és a szerződésekre vonatkozó kiegészítő információkat - a tagállamokban már szokásos módon - az egyes szerződésekre vonatkozó dokumentációban vagy egyéb, azzal egyenértékű dokumentációban kell megadni.
(40)
Az esteleges alvállalkozókat tilos állampolgárságuk alapján megkülönböztetni. A védelem és biztonság területén az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő kötelezheti arra a nyertes pályázót, hogy átlátható és megkülönböztetésmentes versenyt bonyolítson le alvállalkozói szerződések harmadik feleknek történő odaítélésekor. Ez a kötelezettség vonatkozhat valamennyi alvállalkozói szerződésre, vagy csak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által kiválasztott bizonyos szerződésekre.
Emellett helyénvalónak tűnik az ajánlattevő alvállalkozók szerződtetésére vonatkozó jogának kiegészítése azzal a lehetőséggel, hogy a tagállam engedélyezhesse vagy ajánlatkérő szerveitől/ajánlatkérőitől megkövetelhesse azt, hogy a szerződés értékének legalább bizonyos részét képviselő alvállalkozói szerződéseket harmadik feleknek ítéljék oda, azzal a feltétellel, hogy a kapcsolt vállalkozások nem tekintendőek harmadik feleknek. Amennyiben szükség van egy ilyen megosztásra, a nyertes ajánlattevőnek átlátható és megkülönböztetés-mentes módon kell odaítélnie az alvállalkozói szerződéseket, hogy minden érdekelt vállalkozásnak ugyanolyan lehetősége legyen az alvállalkozói szerződés előnyeit élvezni. Ugyanakkor a sikeres ajánlattevő ellátási láncának megfelelő működése ezzel nem veszélyeztethető. Ezért az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő kérésére harmadik feleknek alvállalkozói szerződés keretében odaítélhető rész nagyságának megfelelően kell tükröznie a szerződés célját és értékét.
Alvállalkozásra vonatkozó követelményekre kiterjedő tárgyalásos eljárás vagy versenypárbeszéd során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő és az ajánlattevők megvitathatják az alvállalkozással kapcsolatos követelményeket vagy ajánlásokat, annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő teljes körű tájékoztatásban részesüljön az alvállalkozással kapcsolatos különböző lehetőségek - különösen az árra, a minőségre vagy a kockázatokra gyakorolt - hatásairól. A nyertes ajánlattevő által eredetileg javasolt alvállalkozók mindenesetre szabadon részt vehetnek alvállalkozói szerződések odaítélése céljából szervezett versenyekben.
A védelmi és biztonsági piacok tekintetében a tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell a legjobb gyakorlatok kidolgozását és a tagállamok és az európai ipar közötti terjesztését is, a szabad mozgás és a versenyképesség uniós alvállalkozói piacokon történő előmozdítása, valamint a szállítók és a KKV-k hatékony irányításának elősegítése érdekében, hogy ennek következtében a legjobb ár-érték arányt lehessen elérni. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell minden nyertes ajánlattevőt az átlátható és a versenyeztetésen alapuló beszerzésből, valamint a szállítók változatosságából adódó előnyökről az alvállalkozói szerződések tekintetében, és ki kell fejleszteniük és el kell terjeszteniük a védelmi és a biztonsági piacokon működő ellátásilánc-menedzsment legjobb gyakorlatát.
(41)
A szerződésteljesítési feltételek akkor egyeztethetők össze az irányelvvel, ha nem tartalmaznak közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést, és szerepelnek a szerződési hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban.
(42)
A szerződésteljesítési feltételek tartalmazhatnak különösen az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által meghatározott, az információk biztonságára valamint az ellátás biztonságára vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények - az ezen irányelv hatálya alá tartozó eszközök érzékeny jellegéből fakadóan - rendkívül fontosak, és az ellátási lánc egészére vonatkoznak.
(43)
Az információbiztonság biztosítása érdekében az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők különösen megkövetelhetik a fő- és az alvállalkozóktól egyaránt, hogy kötelezettséget vállaljanak a titkos információk illetéktelen hozzáférés elleni védelmére, és megfelelő tájékoztatást nyújtsanak számukra ebbéli képességeikről. Az információbiztonságra vonatkozó közösségi rendszer hiányában az ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek vagy a tagállamoknak kell meghatározniuk e követelményeket a nemzeti jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően, és nekik kell meghatározniuk azt is, hogy egy másik tagállam nemzeti jogának megfelelően kiadott biztonsági tanúsítványt a saját illetékes hatóságaik által kiadott tanúsítványokkal egyenértékűnek tekintenek-e.
(44)
Az ellátásbiztonság számos követelménnyel járhat, ideértve például a leányvállalat és az anyavállalat között a szellemi tulajdonjog tekintetében alkalmazott belső szabályokat is, vagy alapvető fontosságú szervizelési, fenntartási és generáljavítási képességek biztosítását a megvásárolt felszerelés egész életciklusán keresztüli támogatás biztosítása érdekében.
(45)
A szerződés feltételei semmilyen esetben sem vonatkozhatnak egyéb, a szerződés végrehajtásához kapcsolódó követelményektől eltérő követelményekre.
(46)
Azokat a - mind nemzeti, mind pedig közösségi szintű - törvényeket, rendeleteket és kollektív szerződéseket, amelyek a munkavégzési feltételek és a munkahelyi biztonság terén hatályosak, alkalmazni kell a szerződés teljesítése során, feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása megfelel a közösségi jognak. Az olyan határokon átnyúló helyzetekben, amikor az egyik tagállamból származó munkavállaló szerződés teljesítése céljából egy másik tagállamban nyújt szolgáltatást, a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) állapítja meg azokat a minimumfeltételeket, amelyeket a fogadó országnak e kiküldött munkavállalók tekintetében be kell tartania. Ha a nemzeti jog tartalmaz erre vonatkozó rendelkezéseket, e kötelezettségek be nem tartása súlyos kötelességszegésnek vagy az érintett gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek minősülhet, amely akár az adott gazdasági szereplőnek a beszerzési eljárásból való kizárásához is vezethet.
(47)
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződéseket a komplexitás, az információk biztonsága és az ellátás biztonsága tekintetében sajátos követelmények jellemzik. A követelményeknek való megfeleléshez gyakran mélyreható tárgyalásokra van szükség a szerződés megkötésekor. Következésképpen az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők a meghívásos eljáráson kívül a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást is alkalmazhatják.
(48)
A különösen összetett projektet megvalósító ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő önhibáján kívül olyan helyzetbe is kerülhet, hogy objektíve nem képes meghatározni azokat az eszközöket, amelyek az igényeit kielégítenék, illetve megítélni azt, hogy a piac milyen műszaki megoldásokat és/vagy pénzügyi vagy jogi megoldásokat tud kínálni. Ilyen helyzet különösen akkor állhat elő, ha jelentős, integrált közlekedési infrastruktúra, vagy nagy számítógépes hálózat kiépítéséről, vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó, amely esetében a pénzügyi és a jogi konstrukciót előre nem lehet meghatározni. Ebben az esetben a meghívásos eljárás vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás nem alkalmazható, mivel lehetetlen volna elég pontosan meghatározni a szerződést ahhoz, hogy a jelöltek megfogalmazhassák ajánlatukat. Olyan rugalmas eljárást kell bevezetni, amely nem csak a versenyt tartja fenn a gazdasági szereplők között, hanem azt is lehetővé teszi, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden egyes részvételre jelentkezővel megvitassa a szerződés valamennyi összetevőjét. Az ilyen eljárást azonban nem lehet úgy alkalmazni, hogy - különösen az ajánlatok alapvető összetevőinek megváltoztatása, vagy a nyertes ajánlattevő számára további új követelmények előírása, vagy a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlatot tevőként kiválasztott ajánlattevőtől eltérő ajánlattevő bevonása révén - a versenyt korlátozza vagy torzítsa.
(49)
Beszerzési eljárás megindítása előtt az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők - technikai párbeszéd keretében - az ajánlattételhez szükséges dokumentáció elkészítése során felhasználható tanácsot kérhetnek és fogadhatnak el, feltéve azonban, hogy az adott tanácsnak nincs versenyt kizáró hatása.
(50)
Bizonyos kivételes körülmények lehetetlenné vagy teljesen alkalmatlanná tehetik a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás alkalmazását. Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők számára ezért lehetővé kell tenni, hogy egyes pontosan meghatározott esetekben és körülmények között a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazzák.
(51)
Egyes körülmények részben azonosak lehetnek a 2004/18/EK irányelvben előírt körülményekkel. E tekintetben nevezetesen figyelemmel kell lenni arra a tényre, hogy a honvédelmi és biztonsági eszközök gyakran műszaki szempontból igen összetettek. Következésképpen az inkompatibilitást illetve a használat és a karbantartás műszaki nehézségeinek aránytalanságát, amely a kiegészítő szállításokra irányuló közbeszerzési eljárások esetében indokolttá teszi a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását, ezen összetettségre, valamint az interoperabilitásra és a kapcsolódó eszközökre vonatkozó szabványokra figyelemmel kellene értékelni. Ez az eset áll fent például, amikor új elemeket kell integrálni meglévő rendszerekbe, vagy modernizálni kell a meglévő rendszereket.
(52)
Előfordulhat, hogy az ezen irányelv hatálya alá eső egyes beszerzések esetében csak egyetlen egy gazdasági szereplő képes a szerződés teljesítésére, mert kizárólagos joggal rendelkezik vagy technikai okokból. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek biztosítani kell azt a jogot, hogy közvetlenül ennek az egyetlen gazdasági szereplőnek ítéljen oda szerződéseket vagy kössön vele keret-megállapodásokat. Szigorúan kell meghatározni és minden esetben külön meg kell indokolni ugyanakkor azokat a technikai okokat, amelyek alapján a szerződést csak egyetlen egy gazdasági szereplő tudja végrehajtani. Ilyen ok lehet például az, hogy a kiválasztott gazdasági szereplőtől eltérő jelentkező számára a meghatározott cél megvalósítása technikailag gyakorlatilag lehetetlen, vagy olyan különleges know-how, eszközök vagy módszerek alkalmazására van szükség, amelyekkel csak egy gazdasági szereplő rendelkezik. Ez történhet például egy különlegesen bonyolult felszerelés megváltoztatásánál vagy utólagos modernizálásánál. A technikai okok olyan egyedi interoperabilitási vagy biztonsági követelményekből is adódhatnak, amelyeknek a fegyveres vagy a biztonsági erők működésének biztosítása érdekében teljesülniük kell.
(53)
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések sajátosságai megmutatják annak szükségességét, hogy számoljunk az olyan új körülményekkel is, amelyek az irányelv által érintett területeken adódhatnak.
(54)
Előfordulhat például, hogy a tagállamok fegyveres erőinek külföldi válságokba kell beavatkozniuk, például békefenntartó műveletek részeként. Egy hasonló fellépés megindításakor illetve annak folyamán a tagállamok és fegyveres erőik biztonsága a közbeszerzések olyan gyorsasággal történő odaítélését teszi szükségessé, amely összeegyeztethetetlen az ezen irányelv által a szerződéskötésre vonatkozóan előírt szokásos határidőkkel. Hasonló sürgősségi helyzetek adódhatnak a biztonsági erők szükséghelyzetében is, például az Unió területén bekövetkező terrortámadás esetén.
(55)
A kutatás és fejlesztés támogatása létfontosságú feltétele az európai védelmi technológiai és ipari bázis megerősítésének, és a beszerzési piacok megnyitása hozzájárul e célkitűzés megvalósításához. A kutatás és fejlesztés fontossága e különleges területen maximális rugalmasságot követel meg a kutatással kapcsolatos árukra és szolgáltatásokra vonatkozó beszerzésekben. Ennek a rugalmasságnak ugyanakkor nem szabad a szabad verseny kizárásához vezetnie a termék életciklusának későbbi szakaszaiban. A kutatásra és fejlesztésre vonatkozó szerződéseknek ezért csak az addig a szakaszig tartó tevékenységeket kell lefedniük, amikor az új technológiák kiforrottságát már ésszerűen lehet megítélni és kockázatmentessé nyilvánítani. E szakasz után a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó szerződések nem használhatók fel ezen irányelv rendelkezéseinek megkerülésére, például azáltal, hogy előre meghatározzák a későbbi szakaszokra kiválasztott ajánlattevőt.
Másrészről az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ne kelljen külön beszerzéseket kiírnia a következő szakaszokra, amennyiben a kutatási tevékenységekre vonatkozó szerződés már tartalmaz opciót ezen szakaszokra, és azt meghívásos eljárás, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás, vagy adott esetben versenypárbeszéd keretében ítélték oda.
(56)
Az átláthatóság biztosítása érdekében rendelkezéseket kell hozni annak szabályozására, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők megfelelő tájékoztatást nyújtsanak a beszerzési eljárást megelőzően és annak végén. Emellett további tájékoztatást kell nyújtani a jelölteknek és az ajánlattevőknek az eljárás eredményeiről. Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők részére azonban biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy bizonyos kért információkat visszatartsanak, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, valamint sértené a gazdasági szereplők törvényes üzleti érdekeit, vagy sérthetné a köztük lévő tisztességes versenyt. Az ezen irányelv által lefedett építési beruházások, árubeszerzések és szolgáltatások természetére és jellegzetességeire figyelemmel a nemzeti közpolitika - nevezetesen a védelem és biztonság - hatálya alá tartozó nemzeti kötelező előírásoknak való megfelelésből adódó közérdekű okok különlegesen fontosak ebben a tekintetben.
(57)
Szem előtt tartva az információtechnológia és a távközlési technológia fejlődését és azt, hogy e fejlődés milyen mértékben egyszerűsítheti le a beszerzési eljárásokat, az elektronikus eszközöket ugyanúgy kell kezelni, mint a kommunikáció és az információcsere hagyományos eszközeit. A választott eszköznek és technológiának a lehetséges mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a más tagállamokban használt technológiákkal.
(58)
Annak érdekében, hogy az ezen irányelv által lefedett beszerzések terén hatékony verseny alakuljon ki, a tagállamok ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői által készített szerződési hirdetményeket a Közösség egész területén közzé kell tenni. Az e hirdetményekben szereplő adatok alapján a Közösségben működő gazdasági szereplőknek el kell tudniuk dönteni, hogy a felajánlott szerződések érdeklik-e őket. Ezért helyénvaló megfelelően tájékoztatni a gazdasági szereplőket a szerződések tárgyáról és a kapcsolódó feltételekről. A közbeszerzési hirdetmények fokozott nyilvánosságát megfelelő eszközökkel kell biztosítani, így pl. szabványos hirdetmény-űrlapok és a szerződések referencia nómenklatúrájaként használatos CPV segítségével.
(59)
Ezen irányelv keretében az információ elektronikus úton történő továbbítására az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11), valamint a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (12) kell alkalmazni. A beszerzési eljárások az említett irányelvekben előírtnál magasabb biztonsági és titkossági szintet tesznek szükségessé. Ennek megfelelően az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek további különleges követelményeknek kell megfelelniük. E célból az elektronikus aláírások, különösen a fokozott biztonságú elektronikus aláírások használatát a lehető legnagyobb mértékben ösztönözni kell. Emellett az önkéntes akkreditációs rendszerek kedvező keretet képezhetnek az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás minőségének emelésére.
(60)
Az elektronikus eszközök használatával idő takarítható meg. Következésképpen rendelkezni kell a az ajánlatok és ajánlati jelentkezések befogadására vonatkozó minimum-határidők elektronikus eszközök használata esetében történő csökkentéséről, azonban arra a feltételre is figyelemmel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a közösségi szinten előirányzott meghatározott adatátviteli móddal.
(61)
A részvételre jelentkezők alkalmassága ellenőrzésének és kiválasztásuknak átlátható feltételek mellett kell történnie. Ebből a célból meg kell jelölni azokat a megkülönböztetés-mentes szempontokat, amelyeket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a pályázók kiválasztásánál alkalmazhat, és azokat az eszközöket, amelyek segítségével a gazdasági szereplők az ilyen szempontoknak való megfelelésüket bizonyíthatják. Úgyszintén az átláthatóság jegyében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára elő kell írni, hogy amint a szerződésre pályázatot ír ki, adja meg azokat a kiválasztási szempontokat, amelyeket alkalmazni fog, és a szakmai alkalmasságnak azt a szintjét, amelyet a gazdasági szereplőktől a beszerzési eljárásban való részvételük engedélyezéséhez szükség esetén megkövetel.
(62)
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben korlátozhatja a részvételre jelentkezők számát. A részvételre jelentkezők számának korlátozására a szerződési hirdetményben közzétett, objektív szempontok alapján kerülhet sor. A gazdasági szereplők személyes helyzetére vonatkozó szempontok tekintetében elegendő a szerződési hirdetményben egy általános utalás az ezen irányelvben szereplő helyzetekre.
(63)
A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben, tekintetbe véve az adott esetben szükséges rugalmasságot és a közbeszerzés e formáihoz kapcsolódó jelentős költségeket, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára lehetővé kell tenni, hogy rendelkezhessen az eljárás egymást követő szakaszokra osztásáról annak érdekében, hogy az előzetesen megjelölt szerződés-odaítélési szempontok alapján fokozatosan csökkentse azoknak az ajánlatoknak a számát, amelyekre vonatkozóan a továbbiakban megbeszéléseket, illetve tárgyalásokat folytat. E csökkentés mellett - amennyire a megfelelő megoldások, illetve részvételre jelentkezők száma lehetővé teszi - a valódi versenynek biztosítottnak kell lennie.
(64)
Az oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló, megfelelő közösségi szabályok akkor alkalmazandók, ha a közbeszerzési eljárásban való részvételhez egy adott képesítés igazolása szükséges.
(65)
Mellőzni kell a szerződések olyan gazdasági szereplők részére történő odaítélését, akik, illetve amelyek bűnszervezetben vettek részt, vagy akiket, illetve amelyeket korrupció vagy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit károsító csalás, pénzmosás, terrorista tevékenység finanszírozása vagy terrorista illetve a terrorizmushoz kapcsolódó cselekmények vádjával bűnösnek találtak. Adott esetben az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek fel kell hívnia a részvételre jelentkezőket vagy az ajánlattevőket arra, hogy nyújtsák be a vonatkozó dokumentumokat, és - amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérőnek kétsége támad valamely jelentkező vagy ajánlattevő személyes helyzetét illetően - együttműködés végett az érintett tagállam illetékes hatóságát is megkeresheti. E gazdasági szereplőket akkor kell kizárni, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő tudomást szerez az említett bűncselekmények tekintetében a nemzeti joggal összhangban meghozott jogerős ítéletről. Ha a nemzeti jog tartalmaz erre vonatkozó rendelkezést, a jogellenes megállapodásokról szóló, beszerzésre vonatkozó jogszabályok megsértése, amelyről jogerős ítélet vagy azzal azonos hatályú határozat született, az adott gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek vagy súlyos kötelességszegésnek minősülhet. Lehetővé kell emellett tenni a gazdasági szereplők kizárását abban az esetben, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő olyan, - szükség esetén védett forrásokból származó - információkkal rendelkezik, amelyek értelmében az érintett gazdasági szereplők tekintetében nem lehet megbízhatóan kizárni a tagállam biztonságát veszélyeztető kockázatot. Az ilyen kockázatok eredhetnek a jelentkező által biztosított termékek bizonyos tulajdonságaiból, vagy a jelentkező részvényes struktúrájából.
(66)
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvet (13) és a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló, 1976. február 9-i 76/207/EGK tanácsi irányelvet (14) átültető nemzeti rendelkezések megsértése, amelyről jogerős ítélet vagy azzal azonos hatályú határozat született, az adott gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek vagy súlyos kötelességszegésnek minősülhet.
(67)
Tekintetbe véve a szektor érzékenységét, a szerződéseket elnyerő gazdasági szereplők megbízhatósága döntő jelentőségű. A gazdasági szereplők megbízhatóságát főként az biztosítja, ha képesek teljesíteni az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által az ellátás biztonságára, illetve az információk biztonságára vonatkozóan előírt követelményeket. Ezenkívül az ezen irányelvbe foglalt egyetlen rendelkezés sem akadályozhatja meg az ajánlatkérő szervet/ajánlatkérőt abban, hogy az eljárás bármely szakaszában kizárjon egy gazdasági szereplőt, amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő olyan információkkal rendelkezik, amelyek értelmében kockázatot jelentene a tagállam alapvető biztonsági érdekeire nézve az, ha a szerződés egészét vagy egy részét az adott gazdasági szereplőnek ítélnék oda.
(68)
Az információbiztonságra vonatkozó közösségi rendszer hiányában az ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek vagy a tagállamoknak kell meghatározniuk a technikai képességek azon szintjét, amellyel rendelkezni kell ahhoz, hogy e tekintetben részt lehessen venni egy beszerzési eljárásban, és nekik kell értékelniük, hogy a jelentkezők teljesítik-e a szükséges biztonsági szintet. A tagállamok egyébiránt kétoldalú biztonsági megállapodásokkal rendelkeznek, amelyek szabályozzák a nemzeti biztonsági tanúsítványok kölcsönös elismerését. A más tagállamokból származó gazdasági szereplők információbiztonság tekintetében fennálló képességeit még akkor is ellenőrizni lehet, ha léteznek ilyen megállapodások; az ilyen ellenőrzést a megkülönböztetés-mentesség, az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveivel összhangban kell elvégezni.
(69)
A szerződéseket olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását, és garantálják, hogy az ajánlatokat a valódi verseny feltételei mellett, átlátható és objektív módon bírálják el. Ennek eredményeképpen helyénvaló, hogy csupán két szerződés-odaítélési szempont, „a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás” és „a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” alkalmazása legyen megengedett.
(70)
Az egyenlő bánásmód elvének a szerződések odaítélése során történő alkalmazását biztosítandó, helyénvaló arra vonatkozó - a joggyakorlatban kialakított - kötelezettséget megállapítani, hogy biztosítani kell a szükséges átláthatóságot annak érdekében, hogy valamennyi jelentkező ésszerű mértékű tájékoztatást kapjon a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztása tekintetében alkalmazott szempontokról és szabályokról. Ezért legyen az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők feladata, hogy a szerződés odaítélésének szempontjait és e szempontok relatív súlyozását kellő időben az ajánlattevők tudomására hozzák, hogy ez utóbbiak az ajánlat elkészítésekor ezekkel tisztában legyenek. Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők - kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni - mellőzhetik az odaítélési szempontok súlyozásának feltüntetését, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, előre nem állapítható meg. Ebben az esetben fel kell tüntetniük a szempontok csökkenő fontossági sorrendjét.
(71)
Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy dönt, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján ítéli oda a szerződést, úgy kell elbírálnia az ajánlatokat, hogy megállapítsa, melyik esetében a legkedvezőbb a minőség/ár arány. Ennek érdekében meg kell határoznia azokat a gazdasági és minőségi szempontokat, amelyek összességükben véve lehetővé teszik annak megállapítását, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára melyik a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat. E szempontok meghatározása függ a szerződés tárgyától, mivel a szempontoknak lehetővé kell tenniük az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintnek a szerződés - műszaki leírásban meghatározott - tárgya ismeretében történő elbírálását és az egyes ajánlatokban szereplő minőség/ár arány mérését.
(72)
Az átláthatóságra és a versenyre vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést egy hatékony jogorvoslati rendszernek kell biztosítania, amely a 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) által módosított 89/665/EGK (16), és a 92/13/EGK (17) tanácsi irányelv által előírt rendszeren alapul a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében. Különösen az odaítélésre vonatkozó eljárás elleni, még a szerződéskötés előtt benyújtott jogorvoslat lehetőségéről kell rendelkezni, illetve a hatékony jogorvoslati kérelemhez szükséges garanciákról, például a szerződéskötési tilalmi időszakról is. Biztosítani kell a közvetlen illegális odaítélések vagy szerződések óvásának lehetőségét is, amelyek megkötése ezen irányelv megszegésének minősül.
(73)
Azonban a jogorvoslati eljárásoknak figyelembe kell venniük a jogorvoslati szervek eljárásaival kapcsolatos védelmi és biztonsági érdekek védelmét, a kiválasztott ideiglenes intézkedéseket, illetve az átláthatóságra és a versenyre vonatkozó kötelezettségek megsértése miatti szankciókat. Különösen a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől független jogorvoslati szerv nem ítélhet érvénytelennek egy szerződést annak ellenére, hogy azt az ezen irányelvben említett indokok alapján jogellenesen ítéltek oda, ha a jogorvoslati szerv valamennyi releváns szempont megvizsgálását követően úgy ítéli meg, hogy az adott eset kivételes körülményei folytán valamely általános érdekkel kapcsolatos kényszerítő indokokat tiszteletben kell tartani. Az ezen irányelv által lefedett építési beruházások, árubeszerzések és szolgáltatások természetére és jellegzetességeire figyelemmel, az ilyen kényszerítő indokoknak elsősorban a tagállamok általános védelmi és biztonsági érdekeivel kell összefüggésben állniuk. Ilyen lehet például, ha egy szerződés érvénytelensége következtében súlyosan veszélyeztetve lenne nemcsak a szerződésben leírt adott projekt megvalósulása, hanem a projekt részét képező szélesebb körű védelmi és/vagy biztonsági program.
(74)
A változó műszaki követelményekhez igazodva egyes műszaki feltételeket és különösen azokat, amelyek a hirdetményekre, a statisztikai jelentésekre és az alkalmazott nómenklatúrára vonatkoznak, valamint a nómenklatúrára történő hivatkozás feltételeit ki kell igazítani és módosítani kell. Ezért helyénvaló erre a célra egy rugalmas és gyors elfogadási eljárást bevezetni.
(75)
Meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az ezen irányelv végrehajtása összhangban legyen a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (18) rendelkezéseivel.
(76)
A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy felülvizsgálja a szerződések értékhatárait, és azokat a 2004/17/EK irányelvben megállapított értékhatárokhoz igazítsa, módosítsa a CPV nómenklatúra egyes hivatkozási számait és a hirdetményekben a CPV egyes rovataira történő hivatkozás módját, valamint az elektronikus átvételre szolgáló eszközök műszaki adatait és jellemzőit.
Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(77)
Amennyiben a rendkívüli sürgősségre tekintettel, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidők nem tarthatók be, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (6) bekezdésében meghatározott sürgősségi eljárás alkalmazására ezen intézkedések elfogadásához.
(78)
A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (19) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy - a maguk számára, illetve a Közösség érdekében - készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.
(79)
A Bizottságnak rendszeres időközönként értékelést kell végeznie annak megvizsgálására, hogy a honvédelmi felszerelések európai piaca nyílt, átlátható és piaci alapon működik-e, ideértve az irányelv piacra gyakorolt hatását is, például a KKV-k részvétele tekintetében,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
TARTALOMJEGYZÉK
I. CÍM
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, HATÁLY ÉS ALAPELVEK
1. cikk
Fogalommeghatározások
2. cikk
Hatály
3. cikk
Vegyes szerződések
4. cikk
A szerződések odaítélésének elvei
II. CÍM
A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
5. cikk
Gazdasági szereplők
6. cikk
Az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre vonatkozó titoktartási követelmények
7. cikk
A minősített információk védelme
II. FEJEZET
Értékhatárok, központi beszerző szervek és kizárások
1. szakasz
Értékhatárok
8. cikk
A szerződések értékhatárai
9. cikk
A szerződések és keretmegállapodások becsült értékének kiszámításához használt módszerek
2. szakasz
Központi beszerző szervek
10. cikk
Központi beszerző szervek által odaítélt szerződések és keretmegállapodások
3. szakasz
Kizárt szerződések
11. cikk
A kizárás alkalmazása
12. cikk
Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések
13. cikk
Különleges kizárások
4. szakasz
Különleges szabályozás
14. cikk
Fenntartott szerződések
III. FEJEZET
Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre vonatkozó szabályozás
15. cikk
Az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
16. cikk
A II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
17. cikk
Vegyes, az I. és a II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
IV. FEJEZET
Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok
18. cikk
Műszaki leírás
19 cikk
Változatok
20. cikk
Szerződésteljesítési feltételek
21. cikk
Alvállalkozás
22 cikk
Az információk biztonsága
23 cikk
Az ellátás biztonsága
24 cikk
Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek
V. FEJEZET
Eljárások
25. cikk
Alkalmazandó eljárások
26. cikk
Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás
27. cikk
Versenypárbeszéd
28. cikk
Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokoló esetek
29. cikk
Keretmegállapodások
VI. FEJEZET
A közzététel és az átláthatóság szabályai
1. szakasz
A hirdetmények közzététele
30. cikk
Hirdetmények
31. cikk
Nem kötelező közzététel
32. cikk
A hirdetmények közzétételének formája és módja
2.szakasz
Határidők
33. cikk
A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidők
3. szakasz
A tájékoztatás tartalma és módja
34. cikk
Ajánlattételre, versenypárbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívások
35. cikk
A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása
4. szakasz
Kommunikáció
36. cikk
A kommunikációra vonatkozó szabályok
5. szakasz
Jelentések
37. cikk
A jelentések tartalma
VII. FEJEZET
Az eljárás menete
1. szakasz
Általános rendelkezések
38. cikk
A résztvevők alkalmasságának ellenőrzése, a résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése
2. szakasz
A minőségi kiválasztás kritériumai
39. cikk
A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete
40. cikk
A szakmai tevékenység ellátására való megfelelés
41. cikk
Gazdasági és pénzügyi kapacitás
42. cikk
Műszaki és/vagy szakmai alkalmasság
43. cikk
Minőségirányítási rendszerekre vonatkozó szabványok
44. cikk
Környezetgazdálkodási szabványok
45. cikk
Kiegészítő iratok és további információ
46. cikk
Az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzéke és a közjogi vagy magánjogi szervezetek által végzett tanúsítás
3. szakasz
A szerződések odaítélése
47. cikk
A szerződés odaítélésének szempontjai
48. cikk
Elektronikus árverés alkalmazása
49. cikk
Kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat
III. CÍM
A KOMMUNIKÁCIÓRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Sikeres pályázók által odaítélt alvállalkozói szerződések, amennyiben ezek nem ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők
50. cikk
Hatály
51. cikk
Alapelvek
52. cikk
Értékhatárok és a közzététel szabályai
53. cikk
Az alvállalkozók minőségi kiválasztásának kritériumai
II. FEJEZET
Sikeres ajánlattevők által odaítélt alvállalkozói szerződések, amennyiben ezek ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők
54. cikk
Alkalmazandó szabályok
IV. CÍM
A JOGORVOSLAT SORÁN ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK
55. cikk
A jogorvoslati eljárások hatálya és rendelkezésre állása
56. cikk
A jogorvoslati eljárásokra vonatkozó előírások
57. cikk
Szerződéskötési tilalmi időszak
58. cikk
Eltérések a szerződéskötési tilalmi időszaktól
59. cikk
A jogorvoslati kérelem benyújtásának határideje
60. cikk
Érvénytelenség
61. cikk
Ezen cím megsértése és alternatív szankciók
62. cikk
Határidők
63. cikk
Korrekciós mechanizmus
64. cikk
Az önkéntes előzetes átláthatóságra vonatkozó hirdetmény tartalma
V. CÍM
STATISZTIKAI KÖTELEZETTSÉGEK, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
65. cikk
Statisztikai kötelezettségek
66. cikk
A statisztikai jelentés tartalma
67. cikk
A bizottság eljárása
68. cikk
Az értékhatárok felülvizsgálata
69. cikk
Módosítások
70. cikk
A 2004/17/EK irányelv módosítása
71. cikk
A 2004/18/EK irányelv módosítása
72. cikk
Átültetés
73. cikk
Felülvizsgálat és jelentéstétel
74. cikk
Hatálybalépés
75. cikk
Címzettek
MELLÉKLETEK
I. melléklet
A 2. és 15. cikkben említett szolgáltatások
II. melléklet
A 2. és 16. cikkben említett szolgáltatások
III. melléklet
A 18. cikkben említett egyes műszaki leírások meghatározása
IV. melléklet
A 30. cikkben említett hirdetményekben feltüntetendő adatok
V. melléklet
A 52. cikkben említett alvállalkozói hirdetményekben feltüntetendő információk
VI. melléklet
A közzététel jellemzői
VII. melléklet
Nyilvántartások
VIII. melléklet
A részvételi jelentkezések és ajánlatok elektronikus átvételéhez szükséges eszközökre vonatkozó követelmények
I. CÍM
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, HATÁLY ÉS ALAPELVEK
1. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1.
„Közös közbeszerzési szójegyzék” (Common Procurement Vocabulary, CPV): a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott, az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre alkalmazandó referencia-nómenklatúra.
2.
„Szerződés”: a 2004/17/EK irányelv 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja, illetve a 2004/18/EK irányelv 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében írásban megkötött visszterhes szerződés.
3.
„Építési beruházásra irányuló szerződés”: olyan szerződés, amelynek tárgya a CPV 45. fejezetében említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési projekt vagy egy építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése együtt, vagy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése; Az „építmény” magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.
4.
„Árubeszerzésre irányuló szerződés”: az építési beruházásokon kívüli egyéb célzatú szerződés, amelynek tárgya termékek megvétele, bérlete, haszonbérlete, részletvétele vagy pénzügyi lízingje, vételi joggal vagy anélkül.
Azt a termékek szállítására irányuló szerződést, amely mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjed, árubeszerzésre irányuló szerződésnek kell tekinteni.
5.
„Szolgáltatásra irányuló szerződés”: szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés, az építési beruházásra irányuló szerződések és árubeszerzésre irányuló szerződések kivételével.
Az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra egyaránt irányuló szerződést szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek kell tekinteni abban az esetben, ha az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben szereplő árubeszerzés értékét.
Azt a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést, amely a XII. melléklet szerinti tevékenységeket a szerződés fő tárgyához képest csak járulékos elemként foglalja magában, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek kell tekinteni.
6.
„Katonai eszközök”: speciálisan katonai célokra tervezett vagy alkalmazott, fegyverként, lőszerként vagy hadianyagként történő felhasználásra szánt eszközök.
7.
„Érzékeny felszerelés”, „érzékeny építési beruházás” és „érzékeny szolgáltatás”: biztonsági célokat szolgáló, minősített információkat érintő, megkövetelő és/vagy tartalmazó felszerelés, építési beruházás vagy szolgáltatás.
8.
„Minősített információ”: átadásuk formájától, természetétől vagy módjától függetlenül minden olyan információ vagy anyag, amelyhez meghatározott biztonsági besorolási vagy védelmi szintet rendeltek, és amely az érintett tagállam nemzetbiztonsága érdekében és a tagállam hatályos törvényei, rendeletei vagy igazgatási rendelkezései szerint védelmet igényel a visszaélés, megsemmisülés, eltávolítás, nyilvánosságra hozatal, adatvesztés, illetéktelen hozzáférés, vagy bármilyen más kockázat ellen.
9.
„Kormányzat”: valamely tagállam vagy harmadik ország állami, regionális vagy helyi kormányzata.
10.
„Válság”: valamely tagállam illetve harmadik ország területén bekövetkező helyzet, amelynek során a mindennapi élet kárt okozó eseményeinek mértékét egyértelműen túllépő és sok ember életét és egészségét jelentősen veszélyeztető, a vagyontárgyak értékére jelentős hatást gyakorló vagy a népesség létfontosságú ellátása érdekében intézkedéseket követelő esemény zajlik le; akkor is válságról van szó, ha közeleg az ilyen kárt okozó esemény bekövetkezte; a fegyveres konfliktusok és háborúk ezen irányelv értelmében válságnak minősülnek.
11.
„Keretmegállapodás”: egy vagy több ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és - szükség szerint - az előirányzott mennyiségre vonatkozóan.
12.
„Elektronikus árverés”: olyan ismétlődő folyamat, amelyben elektronikus eszköz segítségével mutatják be az új - lefelé kiigazított - árakat és/vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket, és amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után történik, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.
Következésképpen egyes szolgáltatásnyújtásra és egyes építési beruházásra irányuló szerződések, amelyek tárgya szellemi teljesítmény, például egy építési terv, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát.
13.
„Vállalkozó”, „szállító” és „szolgáltató”: természetes vagy jogi személy, vagy közjogi jogalany, illetve e személyek és/vagy szervezetek csoportja, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, áruk szállítását, illetve szolgáltatások nyújtását kínálja.
14.
„Gazdasági szereplő”: a vállalkozó, szállító vagy szolgáltató. E kifejezés csupán az egyszerűség kedvéért használatos.
15.
„Részvételre jelentkező”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, vagy a versenypárbeszédben való részvételre történő meghívásért folyamodó gazdasági szereplő.
16.
„Ajánlattevő”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, vagy a versenypárbeszédben ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő.
17.
„Ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő”: a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szervek, valamint a 2004/17/EK irányelv 2. cikkében meghatározott ajánlatkérők.
18.
„Központi beszerző szerv”: a 2004/18/EK irányelv 1. cikk (9) bekezdésében és a 2004/17/EK irányelv 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, vagy európai köztestület, amely
-
ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek szánt árukat szerez be és/vagy szolgáltatásokat rendel meg, vagy
-
ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra irányuló szerződéseket ítél oda vagy ilyen keret-megállapodásokat köt.
19.
„Meghívásos eljárás”: olyan eljárás, amelynek során bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, de csak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által meghívott gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot.
20.
„Tárgyalásos eljárás”: olyan eljárás, amelynek során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő meghívja a saját maga által kiválasztott gazdasági szereplőket, és közülük eggyel, vagy többel tárgyalja meg a szerződés feltételeit.
21.
„Versenypárbeszéd”: olyan eljárás, amelynek során bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, és amelynek keretében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő párbeszédet folytat az eljárásba bevont jelentkezőkkel, azzal a céllal, hogy a követelményeinek megfelelő egy vagy több alternatívát dolgozzon ki, amelynek, illetve amelyeknek az alapján a kiválasztott jelentkezőket ajánlattételre hívja fel.
Az első albekezdésben említett eljárás alkalmazása céljából egy szerződés akkor minősül „különösen összetettnek”, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő:
-
ténylegesen nincs abban a helyzetben, hogy a 18. cikk (3) bekezdésének b), c) vagy d) pontjával összhangban meghatározza azokat a műszaki eszközöket, amelyek igényeinek vagy céljainak megfelelnek, és/vagy,
-
ténylegesen nincs abban a helyzetben, hogy meghatározza egy projekt jogi és/vagy pénzügyi feltételeit.
22.
„Alvállalkozási szerződés”: valamely szerződésre sikeresen ajánlatot tevő jelentkező és egy vagy több gazdasági szereplő között írásban, az előbbi szerződés végrehajtása érdekében megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya építési beruházás kivitelezése, áru szállítása, vagy szolgáltatás nyújtása.
23.
„Kapcsolt vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely felett a sikeres ajánlattevő akár közvetlenül akár közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat, illetve amely a sikeres ajánlattevő jogosult felett meghatározó befolyást gyakorolhat, illetve amely a sikeres ajánlattevő jogosulttal együtt egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, tulajdonjognál, pénzügyi részvételnél vagy a vállalkozást szabályozó rendelkezéseknél fogva. A vállalkozás meghatározó befolyását kell vélelmezni akkor, ha az valamely vállalkozás vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve:
-
a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik, vagy
-
a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik, vagy,
-
a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint felét kinevezheti.
24.
„Írásbeli” vagy „írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető. Tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is.
25.
„Elektronikus út”: elektronikus berendezés használata olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik.
26.
„Életciklus”: valamely termék összes egymást követő lehetséges életciklusa, úgy mint a kutatás és fejlesztés, az ipari fejlesztés, a gyártás, a javítás, a modernizálás, a módosítás, a karbantartás, a logisztika, a képzés, a tesztelés, a visszavonás és a használatból való kivonás.
27.
„Kutatás és fejlesztés”: alap- és alkalmazott kutatásokat, valamint kísérleti fejlesztéseket magában foglaló minden olyan tevékenység, ahol az utóbbi tevékenység technológiai prototípusok, azaz valamely új koncepció vagy technológia teljesítményének a releváns vagy reprezentatív környezetben történő bemutatására szolgáló eszköz megvalósítására is kiterjed.
28.
„Civil beszerzés”: a 2. cikk hatálya alá nem tartozó, nem katonai jellegű, logisztikai célú termékekre, építési beruházásokra vagy szolgáltatásokra irányuló, a 17. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban megkötött szerződések.
2. cikk
Hatály
A Szerződés 30., 45., 46., 55. és 296. cikkére is figyelemmel ez az irányelv a honvédelem és a biztonság területén kötött azon szerződésekre alkalmazandó, amelyek tárgya:
a)
katonai felszereléseknek, azok alkatrészeinek, összetevőinek és/vagy szerkezeteinek beszerzése;
b)
érzékeny felszereléseknek, azok alkatrészeinek, összetevőinek és/vagy szerkezeteinek beszerzése;
c)
az a) és b) pontban említett felszerelésekhez azok teljes életciklusa során közvetlenül kapcsolódó építési beruházásokra, árubeszerzésekre és szolgáltatásokra irányuló szerződések;
d)
kifejezetten katonai célú építési beruházások vagy szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások vagy szolgáltatások.
3. cikk
Vegyes szerződések
(1) Az ezen irányelv, valamint részben a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó építési beruházásokra, árubeszerzésekre vagy szolgáltatásokra irányuló szerződéseket ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, feltéve, hogy az egységes szerződés odaítélését objektív érvek igazolják.
(2) Az olyan, építési beruházásokra, árubeszerzésekre vagy szolgáltatásokra irányuló szerződéseket, amelyek részben ezen irányelv hatálya alá esnek, de a fennmaradó részük nem tartozik sem ezen irányelv, sem a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá, nem ezen irányelv alapján kell odaítélni, feltéve, hogy az egységes szerződés megkötését objektív érvek igazolják.
(3) Az egyetlen szerződés odaítélésével kapcsolatos döntést ugyanakkor nem szabad azzal a céllal meghozni, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alól.
4. cikk
A szerződések odaítélésének elvei
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesítik, és átlátható módon járnak el.
II. CÍM
A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
5. cikk
Gazdasági szereplők
(1) Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.
Azonban a szolgáltatásnyújtásra és az építési beruházásra irányuló szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat és/vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és megfelelő szakképesítését.
(2) Gazdasági szereplők csoportjai is tehetnek ajánlatot, illetve jelentkezhetnek részvételre. E csoportok számára az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők nem írhatják elő, hogy meghatározott társasági formát hozzanak létre az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében; azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.
6. cikk
Az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre vonatkozó titoktartási követelmények
Ezen irányelv rendelkezéseinek - különösen az odaítélt szerződések közzétételére és a részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek a 30. cikk (3) bekezdésében és a 35. cikkben előírt tájékoztatására vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatos rendelkezések - sérelme nélkül, és az ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre irányadó nemzeti joggal, különösen pedig az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályokkal összhangban a szerződés által biztosított jogokra figyelemmel az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek; ilyen adatok különösen a műszaki vagy kereskedelmi titkok és az ajánlatok bizalmas vonatkozásai.
7. cikk
A minősített információk védelme
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők olyan kötelezettségeket is előírhatnak a gazdasági szereplők számára, amelyek célja az általuk a pályáztatási és szerződéskötési eljárás során átadott titkos információk védelme. Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők annak biztosítását is előírhatják a gazdasági szereplők számára, hogy alvállalkozóik is feleljenek meg ezen előírásoknak.
II. FEJEZET
Értékhatárok, központi beszerző szervek és kizárások
1. szakasz
Értékhatárok
8. cikk
A szerződések értékhatárai
Ezt az irányelvet olyan szerződésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (héa) nélküli becsült értéke eléri a következő értékhatárt:
a)
412 000 EUR az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében;
b)
5 150 000 EUR az építési beruházásokra irányuló szerződések esetében.
9. cikk
A szerződések és keretmegállapodások becsült értékének kiszámításához használt módszerek
(1) Egy szerződés becsült értékének kiszámítása az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által becsült, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul. E számítás során figyelembe kell venni a becsült teljes összeget, beleértve az opció bármely formáját és a szerződés esetleges meghosszabbítását.
Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a szerződés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.
(2) A becsült értéknek a 32. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetmény feladásának időpontjában, vagy - amennyiben ilyen hirdetményre nincs szükség - a közbeszerzési eljárás ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő általi megkezdésének időpontjában kell érvényesnek lennie.
(3) Az építési beruházási projektek és egy adott mennyiségű áru beszerzése vagy szolgáltatás megrendelése nem oszthatók fel azonos, vagy különböző különálló részekre az ezen irányelv hatálya alá kerülés megakadályozása céljából.
(4) Az építési beruházásra irányuló szerződések tekintetében, a becsült érték kiszámításakor figyelembe kell venni mind az építési munkák költségét, mind pedig az építési munka kivitelezéséhez szükséges, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által az ajánlattevő részére teljesített árubeszerzés teljes becsült értékét.
(5)
a)
Amennyiben egy építési projekt vagy valamely szolgáltatások igénybevétele egy időben odaítélt, több részből álló szerződés odaítélését eredményezheti, az összes ilyen tétel becsült összértékét figyelembe kell venni.
Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 8. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azonban eltérhet ezen irányelv alkalmazásától azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke a szolgáltatások esetében 80 000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 000 000 EUR-nál kevesebb, feltéve, hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át;
b)
Amennyiben egy hasonló áruk beszerzésére irányuló ajánlat egy időben odaítélt, több részből álló szerződést eredményezhet, a 8. cikk a) és b) pontjának alkalmazásakor az összes rész becsült összértékét figyelembe kell venni.
Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 8. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azonban eltérhet az említett alkalmazástól azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke 80 000 EUR-nál kevesebb, feltéve, hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át.
(6) Olyan árubeszerzésre irányuló szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy bérlet-adásvételére irányul, a becsült szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:
a)
határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 12 hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó becsült összérték, ha időtartama meghaladja a 12 hónapot, a becsült maradványértéket is magában foglaló összérték;
b)
határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték 48-szorosa.
(7) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan szerződések esetében, amelyek rendszeres jellegűek, vagy amelyek egy adott időszakon belül megújíthatók, a szerződés becsült értékét a következők alapján kell kiszámítani:
a)
az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során odaítélt, egymást követő, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő 12 hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke; vagy
b)
az első szállítást követő 12 hónap, illetve költségvetési év - amennyiben az 12 hónapnál hosszabb - folyamán odaítélt, egymást követő szerződések becsült értéke.
A szerződés becsült értékének kiszámításához használt módszer kiválasztása nem irányulhat az adott szerződésnek ezen irányelv hatálya alól történő kivonására.
(8) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések becsült szerződési értékének kiszámításához szükség szerint a következő értékeket kell figyelembe venni:
a)
az alábbi szolgáltatások esetében:
i.
biztosítási szolgáltatások: a fizetendő biztosítási díj és a díjazás egyéb módjai;
ii.
tervezési szerződések: a fizetendő díjak és jutalékok, valamint a díjazás egyéb módjai;
b)
a teljes árat nem tartalmazó szolgáltatási szerződések esetében:
i.
határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;
ii.
határozatlan időtartamú vagy 48 hónapot meghaladó időtartamú szerződéseknél: a havi érték 48-szorosa.
(9) A keretmegállapodások tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legnagyobb becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.
2. szakasz
Központi beszerző szervek
10. cikk
Központi beszerző szervek által odaítélt szerződések és keretmegállapodások
(1) A tagállamok előírhatják, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők valamely központi beszerző szervtől vagy azon keresztül rendelhessenek meg építési beruházást, vásárolhassanak árukat és/vagy rendelhessenek meg szolgáltatásokat.
(2) Azokat az ajánlatkérő szerveket/ajánlatkérőket, amelyek az 1. cikk (18) bekezdésében említett esetekben valamely központi beszerző szervtől vagy azon keresztül rendelnek meg építési beruházást, vásárolnak árut és/vagy rendelnek meg szolgáltatást, úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek, amennyiben:
-
a központi beszerző szerv is megfelel az irányelvnek, vagy
-
amennyiben a központi beszerző hatóság nem ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, akkor a szerződés odaítélésére vonatkozó szabályoknak meg kell felelniük ezen irányelv összes rendelkezésének, az odaítélt szerződésekkel kapcsolatban a IV. címben szereplő jogorvoslati lehetőségekkel egyenrangú jogorvoslatot kell biztosítani.
3. szakasz
Kizárt szerződések
11. cikk
A kizárás alkalmazása
Az ebben a szakaszban említett szabályok, eljárások, programok, megállapodások vagy szerződések egyikét sem szabad az irányelv rendelkezéseinek megkerülésére használni.
12. cikk
Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyeket az alábbiak szabályoznak:
a)
egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország által kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés alapján sajátos eljárási szabályokat tartalmazó szerződések;
b)
csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintően kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés alapján sajátos eljárási szabályokat tartalmazó szerződések;
c)
valamely nemzetközi szervezet sajátos eljárási szabályainak hatálya alá tartozó, a saját céljai érdekében történő beszerzést tartalmazó szerződések, illetve azok a szerződések, amelyeket ezekkel a szabályokkal összhangban valamely tagállamnak kell odaítélnie.
13. cikk
Különleges kizárások
Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:
a)
azokra a szerződésekre, amelyek esetében az ezen irányelv szabályainak alkalmazása olyan információk átadására kötelezné a tagállamot, amelyek felfedése ellentétes a tagállam biztonságához fűződő alapvető érdekeivel;
b)
hírszerzési tevékenységek céljából kötött szerződések;
c)
legalább két tagállam által közösen folytatott, új termék kifejlesztésére irányuló, illetve adott esetben e termék teljes életciklusára vagy annak egy részére vonatkozó kutatáson és fejlesztésen alapuló együttműködési programok keretében odaítélt szerződések. Ilyen, kizárólag tagállamok közötti együttműködési program létrehozása esetén a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kutatási és fejlesztési kiadások arányáról a program teljes költségéhez képest, a költségmegosztási megállapodásról, valamint adott esetben a tagállam által eszközölni szándékozott beszerzések arányáról;
d)
azokra a harmadik országokban kiírt beszerzésekre, a civil célú beszerzéseket is beleértve, amelyeket a haderőknek az Unió területén kívül történő állomásoztatása során kerül sor, ahol a műveleti igények megkövetelik, hogy e szerződéseket a műveletek körzetében tevékenykedő gazdasági szereplőkkel kössék meg;
e)
azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződésekre, amelyek tárgya föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;
f)
valamely kormányzat által egy másik kormányzatnak odaítélt, az alábbiakra vonatkozó szerződések:
i.
katonai vagy érzékeny felszerelés szállítása;
ii.
közvetlenül ezekhez a felszerelésekhez kapcsolódó építési beruházások vagy szolgáltatások; vagy
iii.
kifejezetten katonai célú építési beruházások vagy szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások vagy szolgáltatások;
g)
választottbírósági és egyeztető szolgáltatások;
h)
pénzügyi szolgáltatások, a biztosítási szolgáltatások kivételével;
i)
munkaviszony;
j)
az olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások, amelyek haszna nem kizárólag az ajánlatkérő szervnél/ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során -, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő fizeti meg.
4. szakasz
Különös rendelkezések
14. cikk
Fenntartott szerződések
A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek számára, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a közbeszerzési szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, amennyiben az érintett alkalmazottak többsége fogyatékos személy, akik - fogyatékosságuk jellege vagy súlyossága miatt - szokásos körülmények között nem folytathatnak keresőtevékenységet.
Az ajánlati felhívásban hivatkozni kell erre a rendelkezésre.
III. FEJEZET
Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre vonatkozó szabályozás
15. cikk
Az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
Az I. mellékletben felsorolt, a 2. cikk hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződéseket a 18-54. cikkel összhangban kell odaítélni.
16. cikk
Az II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
Az II. mellékletben felsorolt, a 2. cikk hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések odaítélésére kizárólag a 18. cikket és a 30. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni.
17. cikk
Vegyes, az I. és II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
A 2. cikk hatálya alá tartozó és az I. mellékletben és a II. mellékletben egyaránt szereplő szolgáltatások nyújtására irányuló szerződéseket a 18-54. cikkel összhangban kell odaítélni, amennyiben az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások értéke nagyobb, mint a II. mellékletben felsorolt szolgáltatásoké. Egyéb esetekben a szerződést a 18. cikkel és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban kell odaítélni.
IV. FEJEZET
Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok
18. cikk
Műszaki leírás
(1) A II. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban).
(2) A műszaki leírásnak egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie valamennyi ajánlattevő számára, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a beszerzés verseny előtti megnyitását.
(3) A műszaki leírásokat a közösségi joggal való összeegyeztethetőségének feltétele mellett a kötelező nemzeti műszaki előírások (a termékbiztonságra vonatkozó előírásokat is beleértve), valamint a tagállamok számára nemzetközi szabványügyi megállapodások által az interoperabilitás garantálása érdekében előírt műszaki követelmények sérelme nélkül az alábbi módon kell megfogalmazni:
a)
vagy a III. mellékletben meghatározott műszaki leírásra való hivatkozással és - a következő fontossági sorrendben - a következőkre történő hivatkozással:
-
az európai szabványokat átültető nemzeti civil szabványok,
-
európai műszaki engedélyek,
-
közös civil műszaki leírások,
-
a nemzetközi szabványokat átültető nemzeti civil szabványok,
-
egyéb nemzetközi civil szabványok,
-
az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek, vagy - ezek hiányában - egyéb, az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint a termékek felhasználására vonatkozó nemzeti civil szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások,
-
az iparból származó és ott széles körben elismert civil műszaki leírások, vagy
-
a III. melléklet 3. pontjában meghatározott nemzeti „honvédelmi szabványok” és védelmi célú anyagok e szabványokhoz hasonló leírása.
Valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell követnie;
b)
vagy a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények alapján; ez utóbbi környezetvédelmi jellemzőket is tartalmazhat.
E paramétereknek azonban kellően pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését;
c)
vagy a b) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással;
d)
vagy egyes jellemzők tekintetében az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig a b) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.
(4) Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él a (3) bekezdés a) pontjában említett leírásokra történő hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő termékek és szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott leírásoknak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásokban meghatározott követelményeknek.
Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.
(5) Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények megállapításának a (3) bekezdésben meghatározott lehetőségével, nem utasíthat vissza olyan, termékre, szolgáltatásra vagy építési beruházásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt átültető nemzeti szabványnak, európai műszaki tanúsítványnak, közös műszaki leírásnak, nemzetközi szabványnak vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszernek, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.
Az ajánlattevőnek az ajánlatában - az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel - bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési beruházás megfelel az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.
Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.
(6) Amennyiben az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők környezetvédelmi jellemzőket állapítanak meg a (3) bekezdés b) pontjában említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények tekintetében, használhatják az európai vagy nemzeti (illetve nemzetközi) ökocímkék vagy bármely más ökocímke által meghatározott részletes leírásokat, vagy szükség esetén azok egy részét, feltéve, hogy:
-
ezek a leírások megfelelőek a szerződés tárgyát képező árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására,
-
a címke követelményeit tudományos adatok alapján állapítják meg,
-
az ökocímkét olyan eljárás keretében fogadták el, amelyben valamennyi érdekelt fél - így kormányzati szerv, fogyasztó, gyártó, forgalmazó és környezetvédelmi szervezet - részt vehetett, és
-
a leírások valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők.
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők jelezhetik, hogy az ökocímkével ellátott termékek és szolgáltatások esetében vélelmezik az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megállapított műszaki leírásnak való megfelelést; el kell fogadniuk valamennyi megfelelő bizonyítási eszközt, mint például a gyártótól származó műszaki dokumentációt vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentést.
(7) „Elismert szervek”: e cikk alkalmazásában olyan vizsgáló és kalibráló laboratóriumok, valamint tanúsító és ellenőrző szervek, amelyek megfelelnek az alkalmazandó európai szabványoknak.
Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elfogadják a más tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervek által kiadott tanúsítványokat.
(8) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével, a műszaki leírás nem hivatkozhat olyan adott márkára vagy forrásra, illetve különleges eljárásra, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, amely egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítését vagy kiszorítását eredményezné. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (3) és (4) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása; az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.
19. cikk
Változatok
(1) Ha a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szolgál a szerződés odaítélésének szempontjául, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő engedélyezheti az ajánlattevőknek több változat benyújtását.
(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben közli, hogy engedélyezi-e több változat benyújtását. Több változat benyújtása ilyen tartalmú közlés nélkül nem megengedett.
(3) A több változat benyújtását engedélyező ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeknek kell megfelelniük, és azokat milyen egyéb követelmények szerint kell elkészíteni.
Csak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatok vehetők figyelembe.
(4) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélési eljárásai esetében azok az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők, amelyek engedélyezték változatok benyújtását, nem utasíthatnak el valamely változatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott változat, amennyiben sikeres, inkább szolgáltatásnyújtásra, mint árubeszerzésre irányuló szerződést eredményezne, vagy inkább árubeszerzésre, mint szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést eredményezne.
20. cikk
Szerződésteljesítési feltételek
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő különleges feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy e feltételek összeegyeztethetők a közösségi joggal és szerepelnek a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban). Ezek a feltételek különösen az alvállalkozói szerződéskötés kezelésére, illetve az érzékeny információknak, illetve az ellátásnak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a 21., 22. és 23. cikk értelmében megkövetelt biztonságának biztosítására vonatkozhatnak, vagy szociális és környezetvédelmi szempontok tekintetbe vételén alapulhatnak.
21. cikk
Alvállalkozás
(1) A sikeres ajánlattevő szabadon választhatja meg alvállalkozóit az összes olyan szerződésre, amelyekre nem vonatkoznak a (3) és (4) bekezdésben említett követelmények és különösen azt nem lehet tőlük megkövetelni, hogy állampolgárságuk alapján megkülönböztetést gyakoroljanak a lehetséges alvállalkozókkal szemben.
(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam felkérésére az alábbiakat kérheti az ajánlattevőtől:
-
annak közlése, hogy a szerződésnek mekkora részét szándékozik harmadik felek felé további alvállalkozói szerződésekkel kiszervezni, hogy milyen alvállalkozókat javasol, valamint hogy milyen tárgyban javasolja további alvállalkozói szerződések megkötését, és/vagy
-
tájékoztatás a szerződés teljesítése során az alvállalkozók szintjén bekövetkező változásokról.
(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam felkérésére előírhatja a sikeres ajánlattevő számára a III. címben szereplő rendelkezések alkalmazását a harmadik felek számára odaítélni kívánt bizonyos alvállalkozói szerződések, vagy azok mindegyike vonatkozásában.
(4) A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy felkérésre kérheti a sikeres ajánlattevőtől a szerződés egy részének alvállalkozói szerződésekkel történő kiszervezését. A kiszervezést előíró ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minimális és maximális százalékos értéket tartalmazó sáv formájában közli a kiszervezendő rész arányát. A kiszervezett rész aránya nem haladhatja meg a szerződés értékének 30 %-át. A megadott sávnak arányosnak kell lennie a szerződés tárgyával és értékével, valamint az érintett ágazat természetével, beleértve az adott piacon tapasztalható verseny intenzitását és az ipari alapok vonatkozó műszaki képességeit is beleértve.
A kiszervezett résznek az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megjelölt értéksávba eső százalékát az ezen bekezdésben előírt kiszervezési kötelezettség teljesítésének kell tekinteni.
Az ajánlattevők a szerződésnek az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által meghatározott értékhatárt meghaladó mértékű kiszervezésére is javaslatot tehetnek.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felkéri az ajánlattevőket, hogy pályázatukban jelöljék meg az első albekezdésben szereplő kötelezettség teljesítése érdekében kiszervezni szándékozott részt vagy részeket.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam általi követelmény alapján kérheti az ajánlattevőktől, hogy a megkövetelt arányon felül ajánlatuk mely részeit szándékoznak kiszervezni, valamint hogy eddig milyen alvállalkozókat választottak ki.
A sikeres ajánlattevő az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a III. cím rendelkezéseinek megfelelően kiszervezni rendelt aránynak megfelelő részben alvállalkozói szerződéseket ítél oda.
(5) Minden olyan esetben, amikor valamely tagállam úgy rendelkezik, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elutasíthatják az ajánlattevő által a fő szerződés odaítélési eljárása folyamán vagy a sikeres ajánlattevő által a szerződés teljesítése során kiválasztott alvállalkozókat, az elutasításnak a fő szerződéssel kapcsolatban alkalmazott kiválasztási kritériumokon kell alapulnia. Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő elutasít egy alvállalkozót, írásban kell indokolnia az ajánlattevő vagy sikeres pályázó felé ebbéli döntését, amely indokolás tartalmazza, hogy szerinte az alvállalkozó miért nem felel meg a követelményeknek.
(6) A (2)-(5) bekezdésben említett követelményeket fel kell tüntetni az ajánlati felhívásban.
(7) Az (1)-(5) bekezdések nem érintik a fő gazdasági szereplő felelősségének kérdését.
22. cikk
Az információk biztonsága
Az olyan szerződések esetében, amelyek minősített információkat használnak fel, igényelnek és/vagy tartalmaznak, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban) meghatározza az érintett információk megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket.
E célból az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkövetelheti, hogy az ajánlat tartalmazza többek között a következőket:
a)
kötelezettségvállalás az ajánlattevő és a már azonosított alvállalkozók részéről arra vonatkozólag, hogy megfelelően biztosítják az összes, birtokukban lévő, illetve a szerződés időtartama alatt vagy annak lezárása után tudomásukra jutó minősített információ védelmét a vonatkozó törvényekkel, rendeletekkel és igazgatási rendelkezésekkel összhangban;
b)
kötelezettségvállalás az ajánlattevő részéről arra vonatkozólag, hogy az a) pontban előírt kötelezettségvállalást megszerzi a szerződés teljesítése során általa alkalmazott többi alvállalkozótól;
c)
elegendő információt a már azonosított alvállalkozókról, amelyek az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára lehetővé teszik annak megállapítását, hogy ezek mindegyike rendelkezik a szükséges kapacitásokkal mindazon minősített információ védelméhez, amelyekhez hozzáférnek, illetve amelyek az alvállalkozásban elvégzett teljesítés során keletkeznek;
d)
az ajánlattevők kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy az alvállalkozói szerződések odaítélése előtt az új alvállalkozókkal kapcsolatban átadják a c) pontban megkövetelt információkat.
A nemzeti biztonsági tanúsítványrendszerek közösségi szintű harmonizálásának hiányában a tagállamok megkövetelhetik, hogy a második albekezdésben említett intézkedések és követelmények feleljenek meg a biztonsági tanúsítványokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseiknek. A tagállamok elismerik az általuk a saját nemzeti jogukkal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy amennyiben szükségesnek ítélik, saját vizsgálatokat folytassanak és vegyenek figyelembe.
23. cikk
Az ellátás biztonsága
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban) megállapítja az ellátás biztonságára vonatkozó követelményeket.
E célból az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkövetelheti, hogy az ajánlat tartalmazza többek között a következőket:
a)
olyan tanúsítványok vagy dokumentumok, amelyek bizonyítják az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára, hogy az ajánlattevő képes lesz teljesíteni a szerződéshez kapcsolódó áruk exportjával, szállításával és továbbításával kapcsolatos kötelezettségeit, beleértve az érintett tagállam vagy tagállamok részéről ezt alátámasztó dokumentációt;
b)
az ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre vonatkozó minden olyan korlátozás feltüntetése, amely a termékek vagy szolgáltatások, illetve e termékek vagy szolgáltatások eredményének nyilvánosságra hozatalára, átadására vagy használatára vonatkozik, és amely exportkorlátozást vagy biztonsági intézkedéseket eredményezhet;
c)
tanúsítványok vagy dokumentumok, amelyek bizonyítják, hogy az ajánlattevő ellátási láncának elhelyezkedése és megszervezése lehetővé teszi számára az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által az ellátás biztonságára vonatkozóan az ajánlattételi dokumentációban előírt követelmények teljesítését, valamint arra vonatkozó kötelezettségvállalás, hogy az ellátási láncban a szerződés teljesítése során bekövetkező változások nem gátolják majd az e követelményeknek való megfelelést;
d)
az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő válság eredményeképp megnövekedett igényeinek kielégítése érdekében kapacitásokat hoz létre és/vagy tart fenn a közösen megállapított feltételeknek megfelelően;
e)
az ajánlattevő nemzeti hatóságaitól származó bármilyen dokumentum annak alátámasztására, hogy az ajánlattevő válság esetén eleget tesz az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő válság eredményeképp megnövekedett igényeinek;
f)
az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy biztosítja a szerződés tárgyát képező áruk karbantartását, korszerűsítését és fejlesztését;
g)
az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy időben értesíti az ajánlatkérő szervet/ajánlatkérőt a szervezetében, ellátási láncában vagy ipari stratégiájában bekövetkezett olyan változásokról, amelyek érinthetik az ajánlatkérő hatóság/szerv irányában fennálló kötelezettségeit;
h)
az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy a közösen megállapított feltételeknek megfelelően minden, a pótalkatrészek, összetevők, összeállított egységek és speciális tesztberendezések készítéséhez szükséges eszközt az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezésére bocsát, amennyiben ő maga többé nem képes ezek biztosítására.
Az ajánlattevő nem kötelezhető arra, hogy olyan kötelezettségvállalást szerezzen be valamely tagállamtól, amely korlátozza az adott tagállam azon szabadságát, hogy az engedélyező határozat meghozatalakor a vonatkozó nemzetközi és közösségi joggal összhangban saját hatályos, az exportra, a szállításra és az áthaladásra vonatkozó nemzeti engedélyezési kritériumait alkalmazza.
24. cikk
Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek
(1) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megnevezheti - vagy valamely tagállam által kötelezhető arra, hogy megnevezze - azt a szervet vagy szerveket, amelytől, illetve amelyektől a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő megfelelő tájékoztatást kaphat az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatás teljesítése szerinti tagállamban, régióban, településen, vagy harmadik országban hatályos, adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségekről, amelyek az építési területen végzendő építési munkákra, illetve a szerződés teljesítése során nyújtott szolgáltatásokra vonatkoznak.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást adó ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőket arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén hatályos munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségeket.
Az első albekezdés nem sérti a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatok vizsgálatára vonatkozó 49. cikk rendelkezéseinek alkalmazását.
V. FEJEZET
Eljárások
25. cikk
Alkalmazandó eljárások
A szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ezen irányelv céljaihoz igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza.
E szerződéseket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő meghívásos eljárás vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás keretében ítélheti oda.
A 27. cikkben kifejezetten megjelölt körülmények között az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződéseit versenypárbeszéd segítségével is odaítélheti.
A 28. cikkben kifejezetten megemlített különleges esetekben és körülmények között az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő alkalmazhatja a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást.
26. cikk
Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás
(1) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő tárgyalást folytat az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott ajánlatokról, azoknak a hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, és adott esetben a kiegészítő iratokban meghatározott követelményekhez történő hozzáigazítása érdekében, valamint a legjobb ajánlatnak a 47. cikkel összhangban történő meghatározása végett.
(2) A tárgyalások során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden ajánlattevő tekintetében egyenlő bánásmódot alkalmaz. Különösen tartózkodnia kell attól, hogy megkülönböztető módon adjon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttat.
(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy a tárgyalásos eljárás egymást követő szakaszokban bonyolódjék le annak érdekében, hogy a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentse a megvitatandó ajánlatok számát. A hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban közölni kell, hogy e lehetőség igénybe vételére sor került-e.
27. cikk
Versenypárbeszéd
(1) A különösen összetett szerződések esetében a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megítélése szerint a meghívásos eljárás vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás nem tenné lehetővé a szerződés odaítélését, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő e cikkel összhangban versenypárbeszédet alkalmazhat.
A szerződés kizárólag a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szempontja alapján ítélhető oda.
(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé, amelyben megfogalmazza igényeit és követelményeit, amelyeket e hirdetményben és/vagy egy ismertetőben tovább pontosít.
(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 38-46. cikk vonatkozó rendelkezései szerint kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet kezd, amellyel célja az, hogy megtalálja és meghatározza azokat az eszközöket, amelyek a leginkább alkalmasak igényei kielégítésére. E párbeszéd folyamán az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott részvételre jelentkezőkkel.
A párbeszéd során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő köteles minden ajánlattevő tekintetében egyenlő bánásmódot tanúsítani. Különösen tartózkodnia kell attól, hogy megkülönböztető módon adjon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttat.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a párbeszédben részt vevő egyik jelentkező által javasolt megoldásokat és egyéb általa közölt bizalmas információt a jelentkező beleegyezése nélkül nem közölhet a többi résztvevővel.
(4) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy az eljárás egymást követő szakaszokban bonyolódjék le annak érdekében, hogy a hirdetményben vagy az ismertetőben szereplő odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentse a párbeszéd folyamán megvitatandó megoldások számát. A hirdetményben vagy az ismertetőben közölni kell, hogy e lehetőség igénybe vételére kerül sor.
(5) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő addig folytatja a párbeszédet, amíg - szükség esetén a megoldásokat összehasonlítva - meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) igényei kielégítésére alkalmas(ak).
(6) Miután bejelentette, hogy a párbeszéd lezárult és erről tájékoztatta a résztvevőket, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felkéri a résztvevőket, hogy a párbeszéd folyamán bemutatott és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő kérésére ezek az ajánlatok pontosíthatók és javíthatók. Azonban az ajánlatok pontosítása, javítása, illetve a kiegészítő tájékoztatás nem változtathatja meg az ajánlat vagy az ajánlati felhívás alapvető jellemzőit úgy, hogy az torzítsa a versenyt, vagy diszkriminatív hatást gyakoroljon.
(7) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ismertetőben megállapított odaítélési szempontok alapján bírálja el a beérkezett ajánlatokat, és a 47. cikkel összhangban választja ki a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot.
Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy kívánja, az az ajánlattevő, amely az elbírálás alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be, felkérhető arra, hogy pontosítsa az ajánlat elemeit, vagy erősítse meg az ajánlatban foglalt kötelezettségvállalásait, feltéve, hogy ez nem módosítaná az ajánlat vagy az ajánlati felhívás lényeges elemeit, nem torzítaná a versenyt és nem okozna diszkriminációt.
(8) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a versenypárbeszédben résztvevőket megillető díjakról vagy kifizetésekről rendelkezhet.
28. cikk
Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokoló esetek
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az alábbi esetekben hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítélhet oda szerződést, ám ezen eljárás alkalmazását a 30. cikk (3) bekezdésének megfelelően a szerződés odaítéléséről szóló hirdetményben meg kell indokolnia:
1.
építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló szerződés esetében:
a)
amennyiben meghívásos eljárást, hirdetmény közzétételével indult tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság részére, amennyiben kéri, jelentést küldenek;
b)
ha meghívásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően szabálytalan ajánlatokat nyújtottak be, vagy olyan ajánlatokat, amelyek a 5., a 19. és a 21-24. cikkekkel, valamint a II. cím VII. fejezetével összeegyeztethető nemzeti rendelkezések szerint elfogadhatatlanok, amennyiben:
i.
a szerződés eredeti feltételei tekintetében nincs lényeges változás; és
ii.
ha a tárgyalásos eljárásba bevonja mindazokat és csak azokat az ajánlattevőket, akik, illetve amelyek teljesítik a 39-46. cikkben foglalt feltételeket, és akik, illetve amelyek ezt megelőzően meghívásos eljárásban vagy versenypárbeszéd során a közbeszerzési eljárás formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtottak be;
c)
ha a válsághelyzet vagy fegyveres konfliktus miatt előállt helyzet sürgőssége összeegyeztethetetlen a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén előírt határidőkkel, ideértve a 33. cikk (7) bekezdése szerinti rövidített határidőket is. Ez vonatkozhat például a 23. cikk második bekezdés d) pontjában említett esetekre is;
d)
amennyiben feltétlenül szükséges, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás határideje - ideértve a 33. cikk (7) bekezdése szerinti rövidített határidőket is - nem tartható be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek betudhatók;
e)
ha műszaki, illetve a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy meghatározott gazdasági szereplőnek ítélhető oda;
2.
szolgáltatásra és árubeszerzésre irányuló szerződés esetében:
a)
a 13. cikkben említettektől eltérő kutatási és fejlesztési szolgáltatások esetében;
b)
a kutatási és fejlesztési szolgáltatások, valamint kizárólag kutatás és fejlesztés céljából gyártott termékek esetében; ez a rendelkezés azonban nem terjed ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre;
3.
árubeszerzésre irányuló szerződés esetében:
a)
a korábbi nyertes szállító általi olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy a mindennapi áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne;
Az ilyen szerződések, illetve az ismétlődő szerződések tartama nem haladhatja meg az öt évet, kivéve a kivételes körülményeket, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor;
b)
árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;
c)
akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás vagyonfelügyelőjétől vagy felszámolójától - csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében - különösen előnyös feltételek mellett történő árubeszerzés esetében;
4.
építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében:
a)
a legelőször elbírált projektben vagy az eredeti szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt az ott leírt építési beruházások, illetve szolgáltatások teljesítéséhez szükségessé vált kiegészítő építési munkák vagy szolgáltatások esetében, azzal a feltétellel, hogy a szerződést az ilyen építési beruházást kivitelező, illetve szolgáltatást teljesítő gazdasági szereplőnek ítélik oda:
i.
amennyiben az ilyen kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások műszaki vagy gazdasági szempontból nem választhatók külön az eredeti szerződéstől anélkül, hogy az ne okozna jelentős nehézségeket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára; vagy
ii.
amennyiben az ilyen építési munkák, illetve szolgáltatások, bár az eredeti szerződés teljesítésétől különválaszthatók, feltétlenül szükségesek a teljesítés befejezéséhez.
A kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások teljesítése céljából odaítélt szerződések egybeszámított értéke azonban nem haladhatja meg az eredeti szerződés értékének 50 %-át;
b)
olyan új építési munkákat, illetve szolgáltatások esetében, amelyek attól a gazdasági szereplőtől megrendelt munkák megismétléséből állnak, akinek, illetve amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák, illetve szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az eredeti szerződést meghívásos eljárást, hirdetmény közzétételével indult tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően ítélték oda.
Amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ez az eljárás alkalmazható, és az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 8. cikk alkalmazásakor figyelembe veszi a későbbi építési munkák, illetve szolgáltatások becsült összköltségét.
Ezt az eljárást kizárólag az eredeti szerződés megkötését követő öt éven belül lehet alkalmazni, kivéve a kivételes körülményeket, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor.
5.
a külföldön bevetett vagy bevetendő tagállami fegyveres vagy biztonsági erőknek nyújtott légi és tengeri szállítási szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében, amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő olyan gazdasági szereplőktől köteles e szolgáltatásokat beszerezni, amelyek csupán rövid ideig tudják garantálni ajánlatuk érvényességét, és ezért a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás határideje - ideértve a 33. cikk (7) bekezdése szerinti rövidített határidőket is - nem tartható be.
29. cikk
Keretmegállapodások
(1) A tagállamok rendelkezhetnek a keretmegállapodások ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők általi megkötésének lehetőségéről.
(2) A keretmegállapodás megkötése céljából az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ebben az irányelvben említett eljárási szabályokat követi minden szakaszban, egészen a keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésig. A keretmegállapodás feleit a 47. cikkel összhangban megállapított odaítélési szempontok alkalmazásával kell kiválasztani.
A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni. Az említett eljárások csak olyan ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők és gazdasági szereplők között alkalmazhatók, amelyek a keretmegállapodás eredeti részes felei.
A keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésekor a felek semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben.
A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a hét évet, kivéve kivételes körülmények esetén, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor.
Ebben az esetben az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők a 30. cikk (3) bekezdésében említett felhívásban megfelelő indoklást adnak e kivételes körülményekről.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem élhet vissza a keretmegállapodással, és nem alkalmazhatja azt oly módon, hogy az a verseny akadályozásához, korlátozásához vagy torzításához vezetne.
(3) Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egyetlen gazdasági szereplővel kerül sor, a megállapodáson alapuló szerződéseket a keretmegállapodásban megállapított feltételek keretei között kell odaítélni.
E szerződések odaítélése érdekében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő írásban konzultálhat a keretmegállapodásban részt vevő gazdasági szereplővel, szükség szerint ajánlatának kiegészítését kérve.
(4) Ha a keretmegállapodás megkötésére több gazdasági szereplővel kerül sor, ez utóbbiak száma legalább három kell, hogy legyen, amennyiben megfelelő számú gazdasági szereplő felel meg a kiválasztási szempontoknak és/vagy megfelelő számú elfogadható ajánlat felel meg az odaítélési szempontoknak.
A több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélése a következőképpen történhet:
-
a keretmegállapodásban megállapított feltételek alkalmazásával a verseny újbóli megnyitása nélkül, vagy
-
amennyiben nem minden feltétel szerepel a keretmegállapodásban, a felek új - és ha szükséges, pontosabban megfogalmazott - feltételek mellett, továbbá adott esetben a keretmegállapodás ajánlattételhez szükséges dokumentációjában említett egyéb feltételek melletti ismételt versenyeztetésével, a következő eljárással összhangban:
a)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden odaítélendő szerződés esetében írásban konzultál a szerződés teljesítésére képes gazdasági szereplőkkel;
b)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő meghatároz egy határidőt, amely kellően hosszú ahhoz, hogy minden egyes szerződésre vonatkozóan megtörténhessen az ajánlatok benyújtása, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a szerződés tárgyának összetettsége és az ajánlatok benyújtásához szükséges idő;
c)
az ajánlatokat írásban kell benyújtani, és tartalmuk az ajánlattételi határidő lejártáig bizalmas marad;
d)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden egyes szerződést annak az ajánlattevőnek ítél oda, aki, illetve amely a keretmegállapodás ajánlattételhez szükséges dokumentációjában megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatot nyújtotta be.
VI. FEJEZET
A közzététel és az átláthatóság szabályai
1. szakasz
Hirdetmények közzététele
30. cikk
Hirdetmények
(1) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő - a Bizottság által közzétett vagy a VI. melléklet 2. pontjában leírt „felhasználói oldalán” általa közzétett - előzetes tájékoztató útján nyilvánosságra hozhatja a következőket:
a)
árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült összértékét termékcsoportonként, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni.
A termékcsoportot az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a CPV-nómenklatúrára való hivatkozással állapítja meg;
b)
szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült összértékét minden egyes szolgáltatáskategóriában, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni;
c)
építési beruházásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások alapvető jellemzőit, amelyeket oda kíván ítélni.
Az első albekezdésben említett hirdetményeket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által odaítélni kívánt szerződéshez vagy keretmegállapodáshoz kapcsolódó tervet jóváhagyó döntés után a lehető leghamarabb el kell küldeni a Bizottságnak, vagy közzé kell tenni a felhasználói oldalon.
A felhasználói oldalukon előzetes tájékoztatót közzétevő ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elektronikus formában hirdetményt küldenek a Bizottságnak az előzetes tájékoztató hirdetmény felhasználói oldalon történő közzétételéről, a hirdetmények megküldésének a VI. melléklet 3. pontjában feltüntetett formátumával és részletes eljárásával összhangban.
Az első albekezdésben említett hirdetmények közzététele csak akkor kötelező, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő csökkentésének a 33. cikk (3) bekezdésében megállapított lehetőségével.
Ez a bekezdés nem alkalmazható a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásoknál.
(2) Az az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, amely egy szerződést vagy egy keretmegállapodást meghívásos eljárással, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárással, vagy versenypárbeszédet alkalmazva kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben teszi közzé.
(3) Az az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, amely szerződést ítélt oda vagy keretmegállapodást kötött, a szerződés odaítélésétől, illetve a keretmegállapodás megkötésétől számított 48 napon belül hirdetményt küld a közbeszerzési eljárás eredményéről.
A 29. cikkel összhangban megkötött keretmegállapodások esetében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem köteles az említett megállapodáson alapuló minden egyes szerződés esetében hirdetményt küldeni a közbeszerzési eljárás eredményéről.
Egyes, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére vonatkozó információk közlése mellőzhető, amennyiben ezen információ közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel (és különösen védelmi és/vagy biztonsági érdekekkel), vagy sértené egy bizonyos - magán vagy állami tulajdonú - gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
31. cikk
Nem kötelező közzététel
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 32. cikkel összhangban közzétehet olyan szerződésekkel kapcsolatos hirdetményeket, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmények hatálya alá.
32. cikk
A hirdetmények közzétételének formája és módja
(1) A hirdetményeknek a IV. mellékletben említett adatokat és adott esetben bármely más, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által hasznosnak ítélt adatot, a Bizottság által a 67. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott szabvány-formanyomtatványok formájában kell tartalmazniuk.
(2) Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által a Bizottságnak küldött hirdetményeket vagy a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton, vagy más módon kell elküldeni. A 33. cikk (7) bekezdésében megállapított gyorsított eljárás alkalmazása esetén a hirdetményeket vagy telefaxon vagy a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton kell elküldeni.
A hirdetményeket a VI. melléklet 1. pontjának a) és b) alpontjában megállapított közzétételi technikai jellemzőknek megfelelően kell közzétenni.
(3) A VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton készített és továbbított hirdetményeket elküldésük után legkésőbb öt nappal közzé kell tenni.
Azokat a hirdetményeket, amelyeket nem elektronikus úton, nem a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban továbbítanak, elküldésük után legkésőbb tizenkét nappal kell közzétenni; a 33. cikk (7) bekezdésében megállapított gyorsított eljárás esetén ez az időtartam 5 nap.
(4) A hirdetményt teljes terjedelmében, a Közösség valamely, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni, és ez az eredeti nyelvi változat tekintendő az egyetlen hiteles szövegnek. A többi hivatalos nyelven az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását kell közzétenni.
A hirdetmények Bizottság általi közzétételének költségeit a Közösség viseli.
(5) A hirdetmény és annak tartalma a Bizottság részére történő elküldésének időpontja előtt nemzeti szinten vagy felhasználói oldalon nem tehető közzé.
A nemzeti szinten közzétett hirdetmények nem tartalmazhatnak a Bizottságnak elküldött vagy a 30. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban felhasználói oldalon közzétett hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, de meg kell említeniük a hirdetmény Bizottság részére történő feladásának vagy felhasználói oldalon történő közzétételének időpontját.
Az előzetes tájékoztató hirdetmény a felhasználói oldalon az ebben a formában történt közzétételéről szóló hirdetménynek a Bizottság részére történő feladása előtt nem tehető közzé; és tartalmaznia kell e feladás időpontját.
(6) A nem a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton továbbított hirdetmények terjedelme körülbelül 650 szóra korlátozódik.
(7) Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek tudnia kell bizonyítani a hirdetmények feladásának időpontját.
(8) A Bizottság visszaigazolja az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek az elküldött adatok közzétételét, megemlítve e közzététel időpontját. Ez a visszaigazolás a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.
2. szakasz
Határidők
33. cikk
A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidők
(1) A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő figyelembe veszi különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, az e cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.
(2) Meghívásos eljárásban, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd alkalmazása esetében a részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje a hirdetmény feladásától számított 37 nap.
Meghívásos eljárás esetében az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlati felhívás feladásától számított 40 nap.
(3) Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő előzetes tájékoztató hirdetményt tett közzé, az ajánlatok beérkezésének a (2) bekezdés második albekezdésében szereplő minimális határideje főszabályként 36 napra csökkenthető, de semmiképpen nem lehet 22 napnál rövidebb.
A határidő attól a naptól számítandó, amikor az ajánlati felhívást feladták.
Az első albekezdésben említett rövidített határidők akkor megengedettek, ha az előzetes tájékoztató hirdetmény a IV. mellékletben a hirdetményre vonatkozóan előírt valamennyi adatot tartalmazza, amennyiben ezek az adatok a hirdetmény közzétételekor rendelkezésre állnak, és az előzetes tájékoztató hirdetményt a hirdetmény elküldése előtt legalább 52 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.
(4) Amennyiben a hirdetményeket - az adattovábbításnak a VI. melléklet 3. pontjában leírt formátumával és eljárásaival összhangban - elektronikus úton készítik el és továbbítják, az ajánlatok beérkezésének a (2) bekezdés első albekezdésében említett határideje hét nappal csökkenthető.
(5) Az ajánlatok beérkezésének a (2) bekezdés második albekezdésében említett határideje öt nappal csökkenthető, amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő - a VI. melléklettel összhangban - elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és bármely más kiegészítő dokumentumhoz a hirdetmény közzétételének az időpontjától, megadva a hirdetmény szövegében azt az internetcímet, amelyen e dokumentáció elérhető.
Ez a csökkentés a (4) bekezdésben említett csökkentéshez hozzáadható.
(6) Ha bármely okból az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és a kiegészítő dokumentumok vagy további információ rendelkezésre bocsátása, bár időben kérték, a 34. cikkben említett határidőn belül nem történt meg, vagy amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése, vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, az ajánlatok beérkezésének határidejét meg kell hosszabbítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról.
(7) Meghívásos eljárás és hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetében, amennyiben a sürgősség miatt nem lehet alkalmazni az e cikkben megállapított határidőket, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a következő határidőket határozhatja meg:
-
a részvételi jelentkezés beérkezésének határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint a hirdetmény feladásától számított tizenöt nap, illetve tíz nap, ha a hirdetményt a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton adták fel, és
-
meghívásos eljárások esetében az ajánlatok beérkezésének határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint az ajánlati felhívás időpontjától számított tíz nap.
3. szakasz
A tájékoztatás tartalma és módja
34. cikk
Ajánlattételre, versenypárbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívások
(1) A meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás során és a versenypárbeszéd keretében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő egyidejűleg és írásban hívja fel a kiválasztott részvételre jelentkezőket ajánlatuk megtételre, illetve a tárgyalásban való részvételre, vagy versenypárbeszéd esetében a párbeszédben való részvételre.
(2) A részvételre jelentkezőknek küldött felhívásnak tartalmaznia kell a következők valamelyikét:
-
az ajánlattételhez szükséges dokumentáció vagy az ismertető, valamint az esetleges kiegészítő dokumentumok egy példányát, vagy
-
az első francia bekezdésben említett dokumentumokhoz való hozzáférés módjára történő hivatkozást, amennyiben azokat a 33. cikk (5) bekezdésével összhangban elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetővé tették.
(3) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, az ismertető és/vagy bármely kiegészítő irat a közbeszerzési eljárásért felelős ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől eltérő jogalanynál található, a felhívásnak tartalmaznia kell azt a címet, ahonnan az említett dokumentáció megkérhető, továbbá tartalmaznia kell adott esetben az ezen iratok megkérésére vonatkozó határidőt, az iratokért fizetendő összeget és a fizetés módját. Az illetékes szervezeti egység a kérés beérkezése után haladéktalanul megküldi a dokumentációt a gazdasági szereplőnek.
(4) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra, az ismertetőre és/vagy a kiegészítő iratokra vonatkozó további információkat, feltéve, hogy azokat kellő időben kérték, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő vagy az illetékes szervezeti egység az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal küldi meg. Meghívásos vagy gyorsított eljárás esetében ez az időtartam négy nap.
(5) A (2), (3) és (4) bekezdésben előírt elemeken kívül a felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a)
a közzétett hirdetményre való hivatkozást;
b)
az ajánlatok beérkezésének utolsó napját, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit. Versenypárbeszéd esetén ennek az információnak nem a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásban kell szerepelnie, hanem az ajánlattételi felhívásban;
c)
versenypárbeszéd esetében a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, valamint a használt nyelv(ek)et;
d)
azokra az iratokra való hivatkozást, amelyeket adott esetben vagy az ajánlattevők által a 38. cikkel összhangban tett, ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztása végett, vagy az említett cikkben szereplő adatok kiegészítése végett kell benyújtani a 41. és 42. cikkben megállapított eljárással összhangban;
e)
a bírálati szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben a gazdasági szempontból legkedvezőbb ajánlat bírálati szempontjainak csökkenő fontossági sorrendjét, amennyiben a hirdetmény, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció vagy az ismertető nem tartalmazza ezeket.
35. cikk
A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása
(1) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatja a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket a keretmegállapodás megkötésével vagy a szerződés odaítélésével kapcsolatos döntésekről, beleértve az okokat, amelyekért nem került sor egy olyan keretmegállapodás megkötésére vagy szerződés odaítélésére, amely versenyeztetésen alapuló ajánlattételi eljárás tárgyát képezte, vagy az eljárás újraindítására vonatkozó indokokat; ezt a tájékoztatást az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek - kérésre - írásban kell megadnia.
(2) Az érintett fél kérésére az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő - a (3) bekezdésre is figyelemmel - a lehető legrövidebb időn belül, legkésőbb az erre vonatkozó írásbeli kérelem kézhezvételétől számított tizenöt napon belül tájékoztatást ad:
a)
a sikertelen részvételre jelentkezőnek jelentkezése elutasításának indokairól;
b)
a sikertelen ajánlattevőnek ajánlata elutasításának indokairól, beleértve - különösen a 18. cikk (4) és (5) bekezdésében említett esetekben - az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek, valamint a 22. és 23. cikkben említett esetekben az arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az ajánlat nem felel meg az információk és az ellátás biztonságával kapcsolatos követelményeknek;
c)
minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható, de elutasított ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a sikeres ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről.
(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azonban dönthet úgy, hogy egyes, az (1) bekezdésben említett, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel (és különösen védelmi és/vagy biztonsági érdekekkel), vagy sértené - akár magán- vagy állami tulajdonú - gazdasági szereplők törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
4. szakasz
Kommunikáció
36. cikk
A kommunikációra vonatkozó szabályok
(1) Az e címben említett valamennyi kommunikáció és információcsere - az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő választása szerint - történhet postai úton, telefaxon, a (4) és az (5) bekezdésnek megfelelően elektronikus úton, a (6) bekezdésben említett esetekben és körülmények között telefonon, vagy pedig e módokat kombinálva.
(2) A választott kommunikációs eszközöknek széles körben rendelkezésre kell állniuk, és így nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljáráshoz való hozzáférését.
(3) A kommunikációt, az információcserét és az adattárolást olyan módon kell végezni, hogy az biztosítsa az adatok sértetlenségének, valamint a részvételi jelentkezések és ajánlatok bizalmasságának megőrzését, továbbá azt, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő csak azután vizsgálja meg a részvételi jelentkezések és ajánlatok tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.
(4) Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek biztosítaniuk kell a megkülönböztetés-mentességet, valamint általánosan elérhetőnek és a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel kompatibilisnek kell lenniük.
(5) Az ajánlatok elektronikus továbbításához és átvételéhez használt eszközökre, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközökre a következő szabályokat kell alkalmazni:
a)
az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információt - az adatvédelmi kódolást is beleértve - az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani. Ezenkívül az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük a VIII. mellékletben szereplő követelményeknek;
b)
a tagállamok az 1999/93/EK irányelv 5. cikkének megfelelően előírhatják, hogy az elektronikus ajánlatokat - annak (1) bekezdésével összhangban - fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni;
c)
a tagállamok önkéntes akkreditációs rendszereket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn, amelyek célja, hogy az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás színvonalát emeljék;
d)
a részvételre jelentkezők vállalják, hogy az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések benyújtására megállapított határidő lejárta előtt benyújtják a 39-44. cikkben és a 46. cikkben említett dokumentumokat, tanúsítványokat és nyilatkozatokat, amennyiben azok elektronikus formátumban nem állnak rendelkezésre.
(6) A részvételi jelentkezések továbbítására a következő szabályokat kell alkalmazni:
a)
a beszerzési eljárásban való részvételre vonatkozó jelentkezést írásban vagy telefonon kell megtenni;
b)
ha a részvételi jelentkezést telefonon teszik meg, azt a beérkezésére megállapított határidő lejárta előtt írásban meg kell erősíteni;
c)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a telefaxon küldött részvételi jelentkezést postai vagy elektronikus úton erősítsék meg, amennyiben jogi bizonyítás céljából szükséges. Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek minden ilyen követelményt - a teljesítés határidejével együtt - fel kell tüntetnie a hirdetményben.
5. szakasz
Jelentések
37. cikk
A jelentések tartalma
(1) Annak megerősítése érdekében, hogy a kiválasztási eljárás átláthatóan és diszkriminációtól mentesen került lebonyolításra, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő valamennyi szerződésről és keretmegállapodásról írásbeli jelentést készít, amelynek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő neve és címe és a szerződés és a keretmegállapodás tárgya és értéke;
b)
a kiválasztott beszerzési eljárás;
c)
versenypárbeszéd esetében az ilyen eljárás lefolytatását igazoló körülmények;
d)
hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás esetén a 28. cikkben említett körülmények, amelyek az eljárás alkalmazását indokolták; adott esetben a 28. cikk (3) bekezdésének a) pontjában és a 28. cikk (4) bekezdése b) pontjának harmadik albekezdésében rögzített határidők túllépésének és a 28. cikk (4) bekezdése a) pontjának második albekezdésében szereplő 50 %-os határ túllépésének indoklása;
e)
adott esetben a hét évet meghaladó időtartamú keretmegállapodások esetén az időtartam hosszúságának indokai;
f)
a kiválasztott részvételre jelentkezők neve és kiválasztásuk indokai;
g)
az elutasított részvételre jelentkezők neve és elutasításuk indokai;
h)
az ajánlatok elutasításának indokai;
i)
a sikeres ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai, és - ha ismeretes - a szerződésnek vagy a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a sikeres ajánlattevő harmadik személlyel kíván vagy lesz köteles alvállalkozói szerződést kötni;
j)
amennyiben szükséges, annak indokolása, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő miért döntött úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést vagy a keretmegállapodást.
(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megteszi a megfelelő lépéseket az elektronikus úton folytatott közbeszerzési eljárások menetének dokumentálása érdekében.
(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a Bizottság kérésére közli a Bizottsággal az írásbeli jelentést vagy annak főbb jellemzőit.
VII. FEJEZET
Az eljárás menete
1. szakasz
Általános rendelkezések
38. cikk
A résztvevők alkalmasságának ellenőrzése, a résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése
(1) A szerződéseket a 47. és a 49. cikkben megállapított feltételek alapján - a 19. cikk figyelembevételével - kell odaítélni, miután az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 39. vagy a 40. cikk alapján ki nem zárt gazdasági szereplők alkalmasságát a 41-46. cikkben említett, gazdasági és pénzügyi helyzetre, a szakmai és műszaki ismeretekre vagy alkalmasságra vonatkozó szempontoknak, valamint adott esetben a (3) bekezdésben említett megkülönböztetés-mentességi szabályoknak és szempontoknak megfelelően megvizsgálta.
(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 41. és a 42. cikkel összhangban megkövetelheti a részvételre jelentkezőktől egy minimális teljesítményszint elérését.
A 41. és a 42. cikkel említett adatok körének és az egy adott szerződés esetében megkövetelt minimális teljesítményszintnek a szerződés tárgyával összefüggőnek és azzal arányosnak kell lennie.
A minimális teljesítményszintet közölni kell a hirdetményben.
(3) A meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő korlátozhatja azoknak az alkalmas jelentkezőknek a számát, amelyeket ajánlattételre, illetőleg párbeszédre hív fel. Ebben az esetben:
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben közli azokat az objektív és megkülönböztetés-mentes szempontokat, amelyeket alkalmazni kíván, a meghívni tervezett részvételre jelentkezők minimális létszámát és, adott esetben, ezek maximális létszámát. A meghívni tervezett jelentkezők száma nem lehet alacsonyabb háromnál,
-
ezt követően az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő legalább annyi részvételre jelentkezőt hív meg, amennyi az általa előre megadott minimális létszám, feltéve, hogy kellő számú megfelelő jelentkező áll rendelkezésre.
Amennyiben a kiválasztási szempontoknak és a minimális képességi szintnek megfelelő jelentkezők száma a minimális létszámot nem éri el, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő folytathatja az eljárást a szükséges jellemzőkkel rendelkező jelentkező vagy jelentkezők meghívásával.
Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy véli, hogy az alkalmas jelentkezők száma túlságosan alacsony ahhoz, hogy biztosítható legyen a tényleges verseny, elrendelheti az eljárás felfüggesztését és az eredeti hirdetmény ismételt közzétételét a 30. cikk (2) bekezdésének és a 32. cikknek megfelelően, egyben új határidőt jelölve ki a részvételi jelentkezések benyújtására. Ebben az esetben a 34. cikk értelmében az első közzétételt követően kiválasztott jelentkezők és a második közzétételt követően kiválasztott jelentkezőket egyaránt fel kell kérni az ajánlattételre. Ez a lehetőség nem sértheti az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő jogát arra, hogy törölje a folyamatban lévő eljárást, és helyette új eljárást indítson.
(4) A szerződés-odaítélési eljárás keretében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem vonhat be olyan gazdasági szereplőket, amelyek a részvételre nem jelentkeztek, és olyan jelentkezőket, amelyek nem rendelkeznek a megkívánt képességekkel.
(5) Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él a megtárgyalandó megoldások vagy ajánlatok számának a 26. cikk (3), illetve a 27. cikk (4) bekezdésében foglalt csökkentésének lehetőségével, ezt a csökkentést a hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy az ismertetőben megállapított bírálati szempontokat alkalmazva kell végrehajtania. Az utolsó szakaszban ennek a számnak lehetővé kell tennie a tényleges versenyt, vagyis elegendő számú megoldásnak vagy ajánlattevőnek kell maradnia.
2. szakasz
A minőségi kiválasztás kritériumai
39. cikk
A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete
(1) Ki kell zárni a beszerzési eljárásban való részvételből azt a részvételre jelentkezőt és ajánlattevőt, akit, illetve amelyet a következőkben felsorolt egy vagy több okból jogerősen elítéltek, és erről a jogerős ítéletről az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek tudomása van:
a)
a 98/733/IB együttes fellépés (20) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott bűnszervezetben való részvétel miatt;
b)
az 1997. május 26-i jogi aktus (21) 3. cikkében meghatározott korrupció, és a 2003/568/IB kerethatározat (22) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció miatt;
c)
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (23) 1. cikke szerinti csalás miatt;
d)
a 2002/475/IB kerethatározat (24) 1. és 3. cikke szerinti terrorista cselekmény vagy terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmény miatt, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet miatt;
e)
a 2005/60/EK irányelv (25) 1. cikke szerinti pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása miatt.
E bekezdés végrehajtási feltételeit nemzeti jogukkal összhangban és a közösségi jog figyelembevételével a tagállamok határozzák meg.
A tagállamok nyomós közérdekből az első albekezdésben említett követelményektől való eltérésről is rendelkezhetnek.
E bekezdés alkalmazása céljából az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő szükség esetén köteles felhívni a részvételre jelentkezőket, illetve az ajánlattevőket arra, hogy nyújtsák be a (3) bekezdésben említett dokumentumokat, és amennyiben kétsége támad e részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők személyes helyzetével kapcsolatban, az illetékes hatóságokat is megkeresheti az érintett részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők személyes helyzetére vonatkozóan általa szükségesnek tartott adatok beszerzése végett. Amennyiben az adat olyan jelentkezőre vagy ajánlattevőre vonatkozik, aki, illetve amely nem az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő székhelye szerinti államban letelepedett, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő együttműködés végett megkeresheti az illetékes hatóságokat. Tekintettel a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők letelepedése szerinti tagállam nemzeti jogára, e kérelmeknek jogi és/vagy természetes személyekre kell vonatkozniuk, beleértve adott esetben cégvezetőket és bármely olyan személyt, aki a részvételre jelentkezőnél vagy az ajánlattevőnél képviseleti, döntési vagy ellenőrzési joggal rendelkezik.
(2) A közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárható minden gazdasági szereplő, aki, illetve amely:
a)
csődeljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, amennyiben tevékenységét bíróság igazgatja, amennyiben a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, amennyiben üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van;
b)
csődeljárás, bírósági felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás, csődegyezség vagy bármilyen, a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás alanya;
c)
az érintett ország jogi rendelkezései szerinti jogerős ítéletben szakmai magatartásával kapcsolatosan elkövetett bűncselekmény - például a védelmi és/vagy biztonsági felszerelések kivitelére vonatkozó hatályos jogszabályok megsértése - miatt elítélték;
d)
súlyos kötelességszegést követett el, amely bármely, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezésére álló bizonyítási eszközzel bizonyítható, például valamely korábbi beszerzési eljárás során megszegte az információk biztonságával vagy az ellátás biztonságával kapcsolatos kötelezettségeit;
e)
bármilyen bizonyíték alapján, ideértve a védett adatforrásokat is, bebizonyosodott, hogy nem kellően megbízható a tagállam biztonságával kapcsolatos kockázatok kizárásához;
f)
a letelepedése szerinti ország, illetve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogi rendelkezései szerint nem tett eleget a társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségeinek;
g)
a letelepedése szerinti ország, illetve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogi rendelkezései szerint nem tett eleget az adófizetési kötelezettségeinek;
h)
az e szakaszban előírt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során hamis nyilatkozatot tett, vagy nem közölte a kért adatokat.
E bekezdés végrehajtási feltételeit nemzeti jogukkal összhangban és a közösségi jog figyelembevételével a tagállamok határozzák meg.
(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a következőket fogadja el elegendő bizonyítéknak arra nézve, hogy a gazdasági szereplő tekintetében az (1) bekezdésben, illetve a (2) bekezdés a), b), c), f) és g) pontjában említett esetek egyike sem áll fenn:
a)
az (1) bekezdés, valamint a (2) bekezdés a), b) és c) pontja vonatkozásában, erkölcsi bizonyítvány kivonatának bemutatása, vagy ennek hiányában a származás vagy letelepedés szerinti ország illetékes igazságügyi vagy közigazgatási szerve által kibocsátott, ezzel egyenértékű okirat bemutatása, amelyek az említett követelményeknek való megfelelést igazolják;
b)
a (2) bekezdés f) és g) pontja vonatkozásában az érintett tagállam illetékes hatósága által kibocsátott hatósági bizonyítvány.
Ha a kérdéses ország nem bocsát ki ilyen okiratot, illetve hatósági bizonyítványt, vagy amennyiben ezek nem terjednek ki az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában említett valamennyi esetre, ezeket az érintett személy által egy, a származása vagy letelepedése szerinti ország illetékes igazságügyi vagy közigazgatási szerve, közjegyzője vagy hatáskörrel rendelkező szakmai szervezete előtt eskü alatt tett nyilatkozattal, illetve - azokban a tagállamokban, ahol eskü alatt tett nyilatkozatra vonatkozó rendelkezések nincsenek - esküvel egyenértékű nyilatkozattal lehet helyettesíteni.
(4) A tagállamok kijelölik a (3) bekezdésben említett okiratok, hatósági bizonyítványok és nyilatkozatok kibocsátására jogosult hatóságokat és szerveket, és erről tájékoztatják a Bizottságot. Ez az értesítés nem sérti az adatvédelem tekintetében alkalmazandó jogot.
40. cikk
A szakmai tevékenység ellátására való megfelelés
Amennyiben a jelentkező szakmai tevékenységének gyakorlása érdekében a származás vagy székhely szerinti tagállamban köteles valamely szakmai vagy cégnyilvántartásban bejegyeztetni magát, felhívható arra, hogy igazolja az ilyen nyilvántartások egyikébe a történt bejegyzését, vagy eskü alatt nyilatkozatot tegyen, vagy hatósági bizonyítványt nyújtson be, az építési beruházásra irányuló szerződések esetében a VII. melléklet A. részében, beszerzési szerződések esetében a VII. melléklet B. részében, a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a VII. melléklet C. részében meghatározottak szerint. A VII. mellékletben található listák irányadók. A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot a nyilvántartásaikban bekövetkező változásokról, illetve az e listákon szereplő bizonyítási módokról.
A szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződések odaítélésének eljárása során, amennyiben az ajánlattevőnek meghatározott engedéllyel kell rendelkeznie vagy meghatározott szervezet tagjának kell lennie ahhoz, hogy származási országában az adott szolgáltatást nyújthassa, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkívánhatja tőle, hogy bizonyítsa, rendelkezik ilyen engedéllyel, illetve tagsággal.
E cikk nem sértheti a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatos közösségi jogot.
41. cikk
Gazdasági és pénzügyi kapacitás
(1) A gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitásának igazolása főszabály szerint a következő egy vagy több dokumentummal történhet:
a)
bankoktól származó megfelelő nyilatkozatok vagy, adott esetben, a vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása;
b)
a mérleg vagy a mérlegkivonat bemutatása, ha a gazdasági szereplő letelepedési helye szerinti ország joga előírja a mérlegek közzétételét;
c)
a vállalkozás összforgalmáról és, adott esetben, a szerződés tárgyát képező tevékenységi terület forgalmáról szóló kimutatás, legfeljebb az előző három üzleti évre vonatkozóan attól függően, hogy mikor jött létre a vállalkozás, vagy a gazdasági szereplő mikor kezdte meg a tevékenységét, amennyiben ilyen forgalmi adatok rendelkezésre állnak.
(2) A gazdasági szereplő szükség esetén és egy adott szerződés tekintetében egyéb szervezetek képességére is támaszkodhat, a velük fennálló kapcsolatának jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára, hogy a szükséges erőforrások rendelkezésére fognak állni, például olyan módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.
(3) Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 4. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a képességére.
(4) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben meghatározza, hogy az (1) bekezdésben említettek közül mely dokumentumot vagy dokumentumokat választotta ki, és milyen egyéb dokumentumot kell még benyújtani.
(5) Ha a gazdasági szereplő bármilyen jogos okból nem tudja az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által kért dokumentumokat benyújtani, bármely egyéb, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi kapacitását.
42. cikk
Műszaki és/vagy szakmai alkalmasság
(1) A gazdasági szereplő műszaki alkalmasságát - az építési beruházás, az árubeszerzés, illetve a szolgáltatás jellegétől, mennyiségétől vagy jelentőségétől és rendeltetésétől függően - főszabályként a következő módon vagy módokon lehet bizonyítani:
a)
i.
az elmúlt öt évben megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére vonatkozó igazolásokkal. Ezeknek az igazolásoknak tartalmazniuk kell az építési beruházások értékét, időpontját és helyszínét, továbbá azt, hogy a beruházásokat a szakmai szabályoknak megfelelően valósították meg és szabályszerűen fejezték be. Adott esetben az illetékes hatóság közvetlenül nyújtja be ezeket az igazolásokat az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek;
ii.
főszabályként az elmúlt öt évben leszállított áruk, illetve teljesített főbb szolgáltatások listája, összegekkel, időpontokkal és közületi vagy magán megrendelőkkel együtt. A szállítás és a szolgáltatásteljesítés bizonyítékát az alábbiak adják:
-
amennyiben ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő volt a megrendelő, az illetékes hatóság által kibocsátott vagy ellenjegyzett hatósági bizonyítvány,
-
amennyiben magánmegrendelőről van szó, a vevő által adott igazolás vagy - ennek hiányában - a gazdasági szereplő nyilatkozata;
b)
a részt vevő szakemberekről vagy műszaki szervezetekről - különösen a minőség-ellenőrzés felelőseiről - készült tájékoztatás, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplő vállalkozása alkalmazza-e őket, vagy sem, továbbá építési beruházásra irányuló beszerzési szerződés esetében azon személyekről készült tájékoztatás, akiket a vállalkozó az építmény kivitelezése során igénybe vehet;
c)
a gazdasági szereplő által igénybe vett műszaki háttér, a minőség biztosítása végett alkalmazott intézkedéseik, valamint a vállalkozás tanulmányi és kutatási létesítményeinek leírása, valamint a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos belső szabályzata;
d)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által elvégzett vagy nevében a szállító, illetve a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország egy erre illetékes hivatalos szerve által - e szerv beleegyezése alapján - elvégzett vizsgálat, amely a szállító termelési kapacitására, illetve a gazdasági szereplő műszaki kapacitására, valamint szükség szerint a rendelkezésükre álló tanulmányi és kutatási eszközökre, és minőségellenőrzési intézkedéseikre vonatkozik;
e)
építési beruházásra, szolgáltatásnyújtásra, valamint beállítási és üzembe helyezési műveleteket vagy szolgáltatásokat is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a gazdasági szereplő és/vagy a vállalkozás vezetőinek és különösen a szolgáltatások teljesítéséért, illetve a beruházás irányításáért felelős személynek vagy személyeknek az iskolai végzettsége és szakképzettsége;
f)
építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződéseknél, és csak indokolt esetben, azon környezetvédelmi vezetési intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;
g)
az utolsó három évre vonatkozóan a szolgáltató, illetve a vállalkozó éves átlagos munkaerő-létszámáról és vezetői létszámáról készült kimutatás;
h)
a szerződés teljesítéséhez, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő valamely válsághelyzet miatt megnövekedett igényeinek kielégítéséhez, vagy a szerződés tárgyát képező áruk karbantartásának, korszerűsítésének és fejlesztésének biztosításához a gazdasági szereplő rendelkezésére álló szerszámok, berendezések, műszaki felszerelés, személyzet létszáma és szakértelem és/vagy ellátási források leírása - a gazdasági szereplő földrajzi elhelyezkedésének közlésével, amennyiben az az Unió területén kívül található;
i)
a leszállítandó termékek tekintetében:
i.
minták, leírások és/vagy fényképek, amelyek hitelességét az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő kívánságára igazolni kell;
ii.
hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőségellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított bizonyítványok, amelyek leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek megfelelőségét;
j)
a minősített információkat felhasználó, igényelő és/vagy tartalmazó beszerződési szerződések esetében arra vonatkozó bizonyítékok, hogy a részvételre jelentkező alkalmas az ilyen információknak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által elvárt biztonsági szinten történő feldolgozására, tárolására és továbbítására.
A nemzeti biztonsági tanúsítványrendszerek közösségi szintű harmonizálásának hiányában a tagállamok megkövetelhetik, hogy e bizonyíték feleljen meg a biztonsági tanúsítványokról szóló nemzeti szabályozásuk vonatkozó rendelkezéseinek. A tagállamok elismerik az általuk a saját nemzeti jogukkal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy amennyiben szükségesnek ítélik, saját vizsgálatokat folytassanak és vegyenek figyelembe.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ilyen tanúsítvánnyal nem rendelkező jelentkezőknek adott esetben további időt adhat e tanúsítvány megszerzésére. Ebben az esetben a hirdetményben jeleznie kell ezt a lehetőséget és az e célból rendelkezésre álló határidőt.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felkérheti a részvételre jelentkező tagállamának nemzetbiztonsági hatóságát vagy ezen tagállam által kijelölt biztonsági szervet, hogy ellenőrizze a szerződésteljesítés során felhasználni kívánt helységek és berendezések, és alkalmazni kívánt ipari és adminisztratív eljárások illetve információ-kezelési módok és/vagy a bevonni kívánt személyzet személyes helyzetének megfelelőségét.
(2) Egy gazdasági szereplő szükség esetén és egy adott szerződés tekintetében egyéb szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a velük fennálló kapcsolatának jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára, hogy a szerződés teljesítéséhez ezek az erőforrások a rendelkezésére fognak állni, például olyan módon, hogy bemutatja az említett szervezetek arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a szükséges erőforrásokat a gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátják.
(3) Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 5. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek az alkalmasságára.
(4) A beállítási és üzembe helyezési műveleteket, valamint szolgáltatás nyújtását és/vagy építési beruházás kivitelezését is igénylő áruszállításra irányuló beszerzési szerződések odaítélési eljárásában a gazdasági szereplőnek a szolgáltatás nyújtására vagy az üzembe helyezési műveletek, illetve az építési beruházás megvalósítására való alkalmasságát különösen a szakértelmére, hatékonyságára, tapasztalatára és megbízhatóságára tekintettel lehet megítélni.
(5) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben meghatározza, hogy az (1) bekezdésben szereplők közül melyeket választotta, és mely egyéb dokumentumok benyújtását kívánja meg.
(6) Ha a gazdasági szereplő bármilyen jogos okból nem tudja az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által kért dokumentumokat benyújtani, bármely egyéb, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja műszaki és/vagy szakmai alkalmasságát.
43. cikk
Minőségirányítási rendszerszabványok
Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a gazdasági szereplő bizonyos minőségirányítási rendszerszabványoknak való megfeleléséről szóló, független akkreditált szervek által kiállított tanúsítványt kér, akkor az akkreditációval és tanúsítással kapcsolatos európai szabványoknak megfelelő független akkreditált szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványokon alapuló minőségirányítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elismerik a többi tagállamban székhellyel rendelkező független akkreditált szervek által kibocsátott egyenértékű tanúsítványokat. A gazdasági szereplőktől el kell fogadnia az egyenértékű minőségirányítási rendszerek egyéb bizonyítékait is.
44. cikk
Környezetgazdálkodási szabványok
A 42. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett esetekben, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő környezetvédelmi vezetési szabványoknak való megfelelésről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását kéri, akkor a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a tanúsítással kapcsolatos közösségi jogszabályoknak, illetve a vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő szervek által tanúsított, vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat. A gazdasági szereplőktől el kell fogadnia az egyenértékű környezetvédelmi vezetési intézkedések egyéb bizonyítékait is.
45. cikk
Kiegészítő iratok és további információ
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felhívhatja a gazdasági szereplőket arra, hogy egészítsék ki vagy pontosítsák a 39-44. cikk szerint benyújtott igazolásokat és iratokat.
46. cikk
Az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzéke és a közjog vagy magánjog szervezetek által végzett tanúsítás
(1) A tagállamok vagy elismert vállalkozók, szállítók és szolgáltatók hivatalos jegyzékeit, vagy közjogi, illetve magánjogi tanúsító szervezetek által végzett tanúsítást vezethetnek be.
A tagállamok az e jegyzékekbe történő felvétel és a tanúsító szervezetek által történő tanúsítvány-kibocsátás feltételeit a 39. cikk (1) bekezdésében, a 39. cikk (2) bekezdése a)-d) és h) pontjában, a 40. cikkben, a 41. cikk (1), (4) és (5) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdése a)-i) pontjában, a 42. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 43 cikkben, és szükség szerint a 44. cikkben foglalt rendelkezésekhez igazítják.
A tagállamok az említett feltételeket a 41. cikk (2) bekezdéséhez és a 42. cikk (2) bekezdéséhez is hozzáigazítják olyan gazdasági szereplők bejegyzés iránti kérelme tekintetében, akik, illetve amelyek egy csoporthoz tartoznak, és a csoport más társaságai által rendelkezésükre bocsátott forrásokra támaszkodnak. Ilyen esetben e gazdasági szereplőknek igazolniuk kell a hivatalos jegyzéket készítő hatóság számára, hogy a hivatalos jegyzékbe történő felvételüket igazoló hatósági bizonyítvány teljes érvényességi ideje alatt rendelkezésükre fognak állni az említett források, és hogy ugyanezen idő alatt az említett társaságok továbbra is teljesítik a második albekezdésben említett cikkekben megállapított minőségi kiválasztási követelményeket, amelyekre a gazdasági szereplők bejegyzés iránti kérelmükben hivatkoznak.
(2) A hivatalos jegyzékben nyilvántartott vagy tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők minden szerződés esetében benyújthatják az ajánlatkérő szervhez/ajánlatkérőhöz az illetékes hatóság által kibocsátott nyilvántartási igazolást, vagy az illetékes tanúsító szervezet által kibocsátott tanúsítványt. Ezekben az iratokban szerepelnie kell, hogy mi alapján történt a gazdasági szereplő nyilvántartásba vétele vagy részére a tanúsítvány kiadása, és szerepelnie kell az adott jegyzékben megadott minősítésnek.
(3) Az illetékes hatóság által a hivatalos jegyzékbe történő bejegyzésről kiadott igazolás, illetve a tanúsító szervezet által kibocsátott tanúsítvány a többi tagállam ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői számára nem keletkeztethet az alkalmasságra vonatkozó vélelmet, kivéve a 39. cikk (1) bekezdése és (2) bekezdésének a)-d) és h) pontja, a 40. cikk, a 41. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja tekintetében, valamint a 42. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja, b)-g) pontja tekintetében a vállalkozók esetében, a 42. cikk (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja, és b)-e), illetve i) pontja tekintetében a szállítók esetében, végül a 42. cikk (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja, b)-e) pontja és g) pontja tekintetében a szolgáltatók esetében.
(4) A hivatalos jegyzékben való nyilvántartásból, illetve a tanúsítványból kitűnő adatokat indokolás nélkül nem lehet vitatni. A szerződéskötés felajánlásakor a társadalombiztosítási járulékfizetésre és az adófizetésre vonatkozóan bármely bejegyzett gazdasági szereplőtől kiegészítő igazolás kérhető.
A többi tagállam ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői a (3) bekezdésben és az e bekezdés első albekezésében foglalt rendelkezéseket csak a hivatalos jegyzékkel rendelkező tagállamban letelepedett gazdasági szereplőkre alkalmazzák.
(5) Más tagállamok gazdasági szereplőinek hivatalos jegyzékbe történő bejegyzéséhez, illetve az (1) bekezdésben említett szervezetek által számukra kiadott tanúsításhoz csak azok a bizonyítékok, illetve nyilatkozatok - és mindenképpen kizárólag a 39-43. és adott esetben a 44. cikkben előírtak - követelhetők meg, amelyeket a tagállamok saját gazdasági szereplőiktől is kérnek.
Más tagállamok gazdasági szereplői azonban nem kötelezhetők ilyen bejegyzés vagy tanúsítás megszerzésére ahhoz, hogy a közbeszerzési eljárásban részt vehessenek. Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat. El kell fogadnia egyéb egyenértékű bizonyítási eszközöket is.
(6) A gazdasági szereplők bármikor kérelmezhetik hivatalos jegyzékbe történő bejegyzésüket, illetve tanúsítvány kiadását. A gazdasági szereplőket ésszerűen rövid időn belül tájékoztatni kell a jegyzéket készítő szerv, illetve a hatáskörrel rendelkező tanúsító szervezet döntéséről.
(7) Az (1) bekezdésben említett tanúsító szervezeteknek meg kell felelniük az európai tanúsítási szabványoknak.
(8) Az (1) bekezdésben említett hivatalos jegyzékkel vagy tanúsító szervezettel rendelkező tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot és a többi tagállamot annak a szervnek a címéről, amelyhez a kérelmeket címezni kell.
3. szakasz
A szerződések odaítélése
47. cikk
A szerződés odaítélésének szempontjai
(1) Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződéseket a következő szempontok valamelyike alapján ítéli oda:
a)
ha a szerződés odaítélése az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő szempontjából gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján történik, a kérdéses beszerzési szerződés tárgyával összefüggő különböző szempontok alapján, mint például a minőség, az ár, a műszaki érték, a funkcionális jellemzők, a környezetvédelmi jellemzők, a használat illetve a teljes élettartam során felmerülő költségek, a költséghatékonyság, a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, a szállítási határnap vagy határidő, illetve a teljesítési határidő, az ellátás biztonsága, az inter-operabilitás és a működési jellemzők; vagy
b)
kizárólag a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás szempontja alapján.
(2) A harmadik albekezdés sérelme nélkül, az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden egyes, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározásához kiválasztott szempont tekintetében megállapítja annak relatív súlyozását az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (az ajánlattételi hirdetményben és dokumentumokban, az ismertetőben és a kiegészítő iratokban).
Ezeket a súlyozásokat - megfelelő maximális terjedelem megadása mellett - egy tartomány megjelölésével lehet kifejezni.
Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő véleménye szerint a súlyozás bizonyítható okokból nem lehetséges, a szempontokat a az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (az ajánlattételi hirdetményben és dokumentumokban, az ismertetőben és a kiegészítő iratokban) csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetnie.
48. cikk
Elektronikus árverés alkalmazása
(1) A tagállamok rendelkezhetnek az elektronikus árverés ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők általi alkalmazásának lehetőségéről.
(2) Hirdetmény közzétételével induló meghívásos és tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a szerződés odaítélését elektronikus árverés előzze meg, amennyiben a szerződési feltételek pontosan meghatározhatók.
Ugyanilyen körülmények között az elektronikus árverés megtartható a 29. cikk (4) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdése szerinti keretmegállapodás felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén is.
Az elektronikus árverés a következőkön alapul:
-
kizárólag az árakon, amennyiben a szerződést a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján ítélik oda, vagy
-
az árakon és/vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban feltüntetett ajánlati összetevők értékein, amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szerint ítélik oda.
(3) Az elektronikus árverés megtartása mellett döntő ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek e tényt fel kell tüntetnie az ajánlati felhívásban.
Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció többek között a következőket foglalja magában:
a)
azon összetevők, amelyek értéke elektronikus árverés tárgyát képezi, feltéve, hogy ezek az összetevők számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők;
b)
a benyújtható értékek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó leírásból következik;
c)
az elektronikus árverés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja;
d)
az elektronikus árverés menetére vonatkozó lényeges információk;
e)
az ajánlattevők árverésen való részvételének feltételei és különösen a licitáláshoz adott esetben megkövetelt minimális eltérések;
f)
a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályozásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos lényeges információk.
(4) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, mielőtt elektronikus árverést tartana, a meghatározott szerződés-odaítélési szemponttal/szempontokkal és az azok tekintetében rögzített súlyozással összhangban elvégzi az ajánlatok teljes körű első értékelését.
Az elfogadható ajánlatot benyújtott valamennyi ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell kérni arra, hogy nyújtson be új árakat és/vagy új értékeket; a felhívásnak tartalmaznia kell minden szükséges információt az alkalmazott elektronikus berendezéshez történő egyéni csatlakozással kapcsolatban, és meg kell jelölnie az elektronikus árverés kezdetének napját és időpontját. Az elektronikus árverés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árverés legkorábban a felhívások feladása után két munkanappal kezdődhet meg.
(5) Amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján ítélik oda, a felhíváshoz az érintett ajánlattevő ajánlata tekintetében a 47. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében előírt súlyozással összhangban végzett teljes körű értékelés eredményét csatolni kell.
A felhívásnak azt az elektronikus árverés során alkalmazandó matematikai képletet is tartalmaznia kell, amely a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához szükséges. A képletnek tartalmaznia kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak az ajánlati felhívásban vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő súlyozását; e célból bármely értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.
Amennyiben a változatok benyújtása megengedett, minden egyes változat tekintetében külön képletet kell meghatározni.
(6) Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek az elektronikus árverés minden szakaszában minden ajánlattevőt haladéktalanul legalább annyi információval kell ellátnia, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő egyéb benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó információt is közölhet, feltéve, hogy ennek lehetősége szerepel az ajánlattételhez szükséges dokumentációban. Ezenkívül bármikor közzéteheti az árverés adott szakaszában részt vevők számát. Azonban az elektronikus árverés egyik szakaszában sem fedheti fel az ajánlattevők kilétét.
(7) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az elektronikus árverést a következő variációk közül egy vagy több módszert alkalmazva zárja le:
a)
az árverésben való részvételre irányuló felhívásban feltüntetett, előre megállapított nappal és időponttal összhangban;
b)
lezárja abban az esetben, ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek. Ilyenkor az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az elektronikus árverésben való részvételre irányuló felhívásban feltünteti, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árverés lezárásáig;
c)
lezárja, ha az elektronikus árverésben való részvételre vonatkozó felhívásban megállapított árverési szakaszok befejeződtek.
Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy döntött, hogy az elektronikus árverést a c) ponttal összhangban - esetleg azt a b) pontban megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva - zárja le, az árverésben való részvételre vonatkozó felhívásban fel kell tüntetni minden egyes árverési szakasz ütemtervét.
(8) Az elektronikus árverés lezárása után az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződést a 47. cikkel összhangban, az elektronikus árverés eredményei alapján ítéli oda.
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem élhet vissza az elektronikus árverés alkalmazásával, és azt nem használhatja úgy, hogy ezáltal a versenyt akadályozza, korlátozza vagy torzítsa, vagy a szerződésnek a közzétett hirdetményben meghirdetett és az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott tárgyát megváltoztassa.
49. cikk
Kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat
(1) Ha egy adott szerződés esetében az ajánlatok a szolgáltatáshoz képest kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmaznak, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő - mielőtt elutasítja ezeket az ajánlatokat - írásban megkéri az ajánlat általa lényegesnek ítélt alkotóelemeinek jellemzőit.
Ezek a jellemzők különösen a következőkre vonatkozhatnak:
a)
az építési módszer, a gyártási folyamat vagy a nyújtott szolgáltatás gazdaságossága;
b)
a választott műszaki megoldások és/vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, vagy az áruk leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek;
c)
az ajánlattevő által kínált építési beruházás, áru vagy szolgáltatás eredetisége;
d)
a szolgáltatás teljesítésének helyén hatályos munkavédelmi rendelkezéseknek és munkafeltételeknek való megfelelés;
e)
az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.
(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján és a benyújtott bizonyítékok figyelembevételével ellenőrzi ezeket az alkotóelemeket.
(3) Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő ellenszolgáltatás azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevővel konzultált, és az ajánlattevő az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megállapított kellő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a kérdéses támogatást törvényesen szerezte. Az ajánlatot ilyen körülmények között elutasító ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő erről a tényről köteles tájékoztatni a Bizottságot.
III. CÍM
AZ ALVÁLLALKOZÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Sikeres ajánlattevők által odaítélt alvállalkozói szerződések, amennyiben ezek nem ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők
50. cikk
Hatály
(1) E címnek a 21. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban történő alkalmazásakor a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy azon sikeres ajánlattevők, akik nem ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők, az alvállalkozói szerződések harmadik fél számára történő odaítélésekor a 51-53. cikkben meghatározott szabályokat alkalmazzák.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem minősülnek harmadik félnek azok a vállalkozások, amelyek a szerződés megszerzése érdekében csoportot hoztak létre, valamint az e vállalkozásokhoz kapcsolt vállalkozások.
Az ajánlattevő pályázatának tartalmaznia kell az ilyen vállalkozások teljes körű jegyzékét. Ezt a jegyzéket a vállalkozások közötti viszonyban bekövetkező minden későbbi változáskor frissíteni kell.
51. cikk
Alapelvek
A sikeres ajánlattevőnek átlátható módon kell eljárnia, valamint minden lehetséges alvállalkozót egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódban kell részesítenie.
52. cikk
Értékhatárok és a közzététel szabályai
(1) Ha egy sikeres ajánlattevő, aki nem ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, olyan alvállalkozói szerződést köt, amelynek héa nélküli becsült értéke a 8. cikkben meghatározott értékhatárt meghaladja, ezt a szándékát hirdetményben kell közzétennie.
(2) Az alvállalkozói hirdetménynek az V. mellékletben említett adatokat és bármilyen más, a sikeres ajánlattevő által hasznosnak ítélt adatot - szükség esetén az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő jóváhagyásával - tartalmaznia kell.
Az alvállalkozói hirdetmény megszövegezését a Bizottság által a 67. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói bizottsági eljárással összhangban elfogadott szabvány-formanyomtatványok formájával összhangban kell elvégezni.
(3) Az alvállalkozói hirdetmény közzététele a 32. cikk (2)-(5) bekezdésével összhangban történik.
(4) Nincs szükség alvállalkozói hirdetményre, ha az alvállalkozói szerződés megfelel a 28. cikkben meghatározott feltételeknek.
(5) A sikeres ajánlattevők a 32. cikkel összhangban olyan alvállalkozói hirdetményeket is közzétehetnek, amelyek esetében nincs közzétételi kötelezettségük.
(6) A tagállamok rendelkezhetnek arról is, hogy a sikeres ajánlattevő a 21. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott alvállalkozói követelménynek megfelel, amennyiben az alvállalkozói szerződéseket az 51. és 53. cikkben, valamint ezen cikk (1)-(5) bekezdésében meghatározott szabályokkal összhangban kötött keretmegállapodás alapján ítéli oda.
Az ilyen keretmegállapodáson alapuló alvállalkozói szerződéseket a keretmegállapodásban megállapított feltételek keretei között kell odaítélni. Odaítélésük csak olyan gazdasági szereplők esetében lehetséges, amelyek a keretmegállapodás eredeti részes felei. A szerződések odaítélésekor a feleknek minden esetben a keretmegállapodás feltételeivel összhangban lévő feltételeket kell javasolniuk.
A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a hét évet, kivéve a kivételes körülményeket, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor.
A keretmegállapodással nem lehet visszaélni a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása céljából.
(7) Olyan alvállalkozói szerződés esetében, amelynek héa nélküli becsült értéke a 8. cikkben meghatározott értékhatárt nem haladja meg, a sikeres ajánlattevőnek az átláthatóságra és a versenyre vonatkozó szerződés elveit kell alkalmaznia.
(8) A 9. cikk vonatkozik az alvállalkozói szerződések becsült értékének kiszámítására.
53. cikk
Az alvállalkozókra vonatkozó minőségi kiválasztás kritériumai
A sikeres ajánlattevőnek az alvállalkozói hirdetményben közölnie kell az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által előírt minőségi kiválasztás kritériumait, illetve bármely más olyan szempontot, amelyet az alvállalkozók minőségi kiválasztásánál alkalmazni fog. Valamennyi kritériumnak objektívnek, megkülönböztetésmentesnek kell lennie és az ajánlattevő szerv/ajánlatkérő által alkalmazott szempontokkal összhangban kell lennie. A szükséges jellemzőknek az alvállalkozói szerződés tárgyával közvetlenül össze kell függeniük, illetve a teljesítményszintnek ezzel arányosnak kell lennie.
A sikeres ajánlattevőnek nem kell alvállalkozói szerződést kötnie, ha az ajánlattevő szerv/ajánlatkérő számára kielégítően bizonyítja, hogy a versenyben részt vevő semelyik alvállalkozó, illetve ajánlat sem felel meg az alvállalkozói hirdetményben közölt kritériumoknak, és ezért a sikeres ajánlattevő nem tudja teljesíteni a fő szerződésben foglalt követelményeket.
II. FEJEZET
Sikeres ajánlattevők által odaítélt alvállalkozói szerződések, amennyiben ezek ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők
54. cikk
Alkalmazandó szabályok
Amennyiben a sikeres pályázók ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők, az alvállalkozói szerződések odaítélésekor az I. és II. címben megállapított rendelkezéseknek kell megfelelniük.
IV. CÍM
A JOGORVOSLAT SORÁN ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK
55. cikk
A jogorvoslati eljárások alkalmazási köre és rendelkezésre állása
(1) E címben foglalt jogorvoslati eljárások a 2. cikkben hivatkozott szerződésekre vonatkoznak, a 12. és 13. cikkben foglalt kivételek fenntartásával.
(2) A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők határozataival szemben az 56-62. cikkben foglalt feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslattal lehessen élni azon az alapon, hogy e határozatok megsértették a beszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy ne legyen megkülönböztetés a szerződés-odaítélési eljárás vonatkozásában az érdeksérelmet bejelentő vállalkozások között az e címben a közösségi jogot végrehajtó nemzeti jogszabályok és az egyéb nemzeti jogszabályok között tett különbségtétel eredményeként.
(4) A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább azon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek az állítólagos jogsértés kárt okozott vagy okozhat.
(5) A tagállamok előírhatják, hogy a jogorvoslati eljárást igénybe venni kívánó személy előzetesen értesítse az ajánlatkérő szervet/ajánlatkérőt az állítólagos jogsértésről, és arról a szándékáról, hogy jogorvoslattal kíván élni, amennyiben ez nem érinti az 57. cikk (2) bekezdése szerinti szerződéskötési tilalmi időszakot vagy az 59. cikk szerinti, jogorvoslati kérelem benyújtására megállapított bármely más határidőt.
(6) A tagállamok előírhatják, hogy az érintett személy először az ajánlatkérő szervhez/ajánlatkérőhöz forduljon jogorvoslatért. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy az ilyen jogorvoslati kérelem benyújtása a szerződés lehetséges megkötésére azonnali felfüggesztő hatállyal bírjon.
A tagállamok meghatározzák az első albekezdés szerinti jogorvoslati kérelem benyújtásának megfelelő közlési módját, ideértve a faxon vagy elektronikus úton történő benyújtási módot is.
Az első albekezdésben említett automatikus felfüggesztés az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által faxon vagy elektronikus úton eljuttatott válasz elküldésének időpontját követő naptól számított legalább tíz naptári napig tartó időszak lejártakor, vagy egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén vagy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő válasza elküldésének időpontját követő naptól számított legalább tizenöt naptári napig tartó időszak lejártakor, vagy a válasz kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári napig tartó időszak lejártakor szűnik meg.
56. cikk
A jogorvoslati eljárásokra vonatkozó előírások
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az 55. cikkben meghatározott jogorvoslati eljárásokra vonatkozóan hozott intézkedések hatáskört biztosítanak a következőkre:
a)
a lehető legrövidebb időn belül és közbenső határozat útján ideiglenes intézkedések megtétele az állítólagos jogsértések orvoslása vagy az érintett érdekek további sérelmének elkerülése céljából, beleértve a beszerzési szerződés odaítélésére vonatkozó eljárásnak vagy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által meghozott bármely határozat végrehajtásának a felfüggesztését vagy felfüggesztetését; valamint a jogellenesen meghozott döntések semmissé nyilvánítása vagy semmissé nyilváníttatása, beleértve a megkülönböztető műszaki, gazdasági vagy pénzügyi előírások törlését az ajánlati felhívásból, az ajánlattételhez szükséges dokumentációból, illetve minden egyéb, a kérdéses szerződés-odaítélési eljárással kapcsolatos dokumentumból; vagy
b)
a lehető legrövidebb időn belül és közbenső határozat útján, és ha szükséges, az ügy érdemére vonatkozó végleges eljárással az a) pontban meghatározott intézkedésektől eltérő intézkedések meghozatala a megállapított jogsértés kiigazítása és az érintett érdekek elleni sérelem megakadályozása céljából; nevezetesen egy meghatározott összeg kifizetésének előírása olyan esetekben, amikor a jogsértést nem igazították ki vagy nem akadályozták meg;
A biztosított hatáskörök mindkét fenti esetben kiterjednek a jogsértés által hátrányosan érintett személyek részére történő kártérítés megítélésére.
(2) Az (1) bekezdésben, valamint a 60. és a 61. cikkben meghatározott hatáskörök átruházhatók a jogorvoslati eljárás különböző szempontjaiért felelős különálló szervekre.
(3) Amennyiben első fokon valamely, az ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől független szerv vizsgálja felül a szerződés-odaítélési eljárást, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő ne köthesse meg a szerződést azt megelőzően, hogy a jogorvoslati szerv meghozta volna az ideiglenes intézkedések alkalmazására vagy a jogorvoslatra vonatkozó döntését. A felfüggesztési idő leghamarabb az 57. cikk (2) bekezdésében és a 60. cikk (4) és (5) bekezdésében említett szüneteltetési idő lejártakor szűnik meg.
(4) Ezen cikk (3) bekezdésében és az 55. cikk (6) bekezdésében előírtak kivételével a jogorvoslati eljárások nem szükségszerűen függesztik fel automatikusan a kapcsolódó szerződés-odaítélési eljárásokat.
(5) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a jogorvoslati eljárások lefolytatásáéért felelős szerv figyelembe veheti az ideiglenes intézkedések valószínű következményeit valamennyi várhatóan veszélyeztetett érdekre, valamint a közérdekre - különösen a védelmi és/vagy biztonsági érdekekre - nézve, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják azok előnyeit.
Az ideiglenes intézkedések elrendelésének mellőzéséről szóló határozat nem érinti az ilyen intézkedéseket kérő személy egyéb követeléseit.
(6) A tagállamok előírhatják, hogy ha a kártérítés követelésének jogalapja az, hogy egy döntést jogellenesen hoztak meg, a vitatott döntést először a szükséges hatáskörrel rendelkező szervnek semmissé kell nyilvánítania.
(7) A 60-62. cikkben említett esetek kivételével az e cikk (1) bekezdésében említett hatáskörök gyakorlásának a szerződés odaítélése után megkötött szerződésre kifejtett hatásait a nemzeti jog határozza meg.
Továbbá az olyan esetek kivételével, amelyekben egy döntést a kártérítés megítélését megelőzően semmissé kell nyilvánítani, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az 55. cikk (6) bekezdésének, e cikk (3) bekezdésének vagy az 57-62. cikknek megfelelő szerződéskötés után a jogorvoslati eljárások lefolytatásáért felelős szerv hatásköre csak a kártérítésnek a jogosult részére történő megítélésére korlátozódik.
(8) A tagállamok biztosítják, hogy a jogorvoslati eljárásokért felelős szervek által hozott döntések ténylegesen végrehajthatók legyenek.
(9) Amennyiben a jogorvoslati eljárások lefolytatásáért felelős szervek jellegüket tekintve nem bírói testületek, határozataikat minden esetben írásban kell indokolniuk. Továbbá erre az esetre rendelkezéseket kell hozni olyan eljárások biztosítására, amelyek révén a jogorvoslati szerv által hozott valamennyi, állítólagosan jogellenes intézkedést vagy az azokra átruházott hatáskörök gyakorlása során elkövetett bármilyen állítólagos hibát bírósági felülvizsgálat vagy egy olyan más szerv által nyújtott jogorvoslat tárgyává lehet tenni, amely az EK- Szerződés 234. cikke értelmében bíróság, és mind az ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől, mind pedig a jogorvoslati szervtől független.
Az ilyen független szervek tagjainak kinevezése és hivatali idejük megszűnése a kinevezésért felelős hatóság, a hivatali idő és a visszahívhatóság tekintetében ugyanolyan feltételek mellett történik, mint a bírák esetében. Legalább e független szerv elnökének ugyanolyan jogi és szakmai képesítéssel kell rendelkeznie, mint a bírói testület tagjainak. A független testület határozatai az egyes tagállamok által meghatározott módon kötelező érvényűek.
(10) A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy a jogorvoslatért felelős szervek garantálják a minősített adatokra, illetve bármely más, a felek által továbbított aktákban található adatokra vonatkozó megfelelő szintű titoktartást, valamint azt, hogy az eljárás során a védelmi és/vagy a biztonsági érdekekkel összhangban járnak el.
E célból a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy adott szerv legyen a védelemmel és biztonsággal kapcsolatos szerződések felülvizsgálatát végző kizárólagos joghatóság.
Mindenesetre a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy csak a felülvizsgálati szerveknek a minősített adatok kezelésére személy szerinti engedéllyel rendelkező tagjai vizsgálhassák meg az ilyen adatokat tartalmazó jogorvoslat iránti kérelmeket. A jogorvoslat iránti kérelmek nyilvántartása, a dokumentumok átvétele és az akták tárolása tekintetében különleges biztonsági intézkedéseket is előírhatnak.
A tagállamok állapítják meg, hogy a jogorvoslati szerveknek hogyan kell összehangolniuk a minősített adatok titkosságát a védelemhez való jog tekintetében, valamint bírósági felülvizsgálat vagy egy olyan szerv által nyújtott jogorvoslat esetén, amely az EK- Szerződés 234. cikke értelmében bíróság, úgy kell eljárniuk, hogy az eljárás egészében megfeleljen a tisztességes eljáráshoz való jognak.
57. cikk
Szerződéskötési tilalmi időszak
(1) A tagállamok az e cikk (2) bekezdésében, valamint az 59. cikkben említett minimumfeltételeket tiszteletben tartó, szükséges rendelkezések elfogadásával biztosítják, hogy az 55. cikk (4) bekezdésében említett személyek számára az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők szerződés odaítéléséről szóló döntéseivel szembeni hatékony jogorvoslatra elegendő idő álljon rendelkezésre.
(2) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződés megkötésére a szerződés odaítéléséről szóló ajánlatkérői döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldésének időpontját követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, vagy egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén, vagy a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldésének időpontját követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt vagy a szerződés odaítéléséről szóló döntés kézhezvételének időpontját követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárata előtt nem kerülhet sor.
Az ajánlattevők akkor tekintendők érintettnek, ha határozott kizárásukra még nem került sor. A kizárás akkor végleges, ha arról az érintett ajánlattevőket értesítették, továbbá ha a kizárást egy független jogorvoslati szerv jogszerűnek ítélte, vagy ha a kizárás ellen jogorvoslati eljárásnak többé már nincs helye.
A részvételre jelentkezők akkor tekintendők érintettnek, ha a jelentkezésük elutasítására vonatkozó tájékoztatást az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem tette hozzáférhetővé az érintett ajánlattevőknek a szerződés odaítéléséről szóló döntésről való értesítését megelőzően.
A szerződés odaítéléséről szóló döntésről való tájékoztatásban minden egyes érintett ajánlattevővel és részvételre jelentkezővel közölni kell:
-
a lényeges indokok összefoglalását a 35. cikk (2) bekezdése szerint, a 35. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel, és
-
az e bekezdést átültető nemzeti jogszabályok értelmében alkalmazandó szerződéskötési tilalmi időszak pontos tartamára vonatkozó egyértelmű nyilatkozatot.
58. cikk
Eltérések a szerződéskötési tilalmi időszaktól
A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az 57. cikk (2) bekezdésében említett határidőket a következő esetekben nem kell alkalmazni:
a)
ha ezen irányelv nem írja elő az ajánlati felhívás előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;
b)
ha az 57. cikk (2) bekezdése szerinti egyetlen érintett ajánlattevő az, akinek a szerződést odaítélik, és nincsenek érintett pályázók;
c)
a 29. cikk szerinti keretmegállapodáson alapuló szerződések esetében.
Ezen eltérés alkalmazása esetén a tagállamok biztosítják, hogy a szerződés a 60. és 62. cikkel összhangban érvénytelen, amennyiben:
-
megsértették a 29. cikk (4) bekezdés második albekezdés második francia bekezdését, és
-
a szerződés becsült értéke eléri, vagy meghaladja a 8. cikkben megállapított értékhatárokat.
59. cikk
A jogorvoslati kérelem benyújtásának határideje
Amennyiben egy tagállam előírja, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárás keretében vagy azzal kapcsolatban az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által hozott döntés elleni jogorvoslati kérelmeket meghatározott határidő lejárta előtt kell benyújtani, úgy ez a határidő az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő döntésének az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező részére faxon vagy elektronikus úton való megküldésének időpontját követő naptól számított legalább tíz naptári nap, vagy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő döntésének az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező részére egyéb kommunikációs eszköz felhasználásával való megküldésének időpontját követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap vagy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő döntésének kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejártakor szűnik meg. Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő döntéséről való tájékoztatásban minden egyes ajánlattevővel vagy pályázóval közölni kell a lényeges indokok összegzését. Az 56. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett döntések elleni jogorvoslati kérelmek esetében, amely döntésekre nem vonatkozik külön értesítési szabály, a határidő az érintett döntések közzétételének időpontjától számított legalább tíz naptári nap.
60. cikk
Érvénytelenség
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az alábbi esetekben az ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől független jogorvoslati szerv a szerződést érvénytelennek nyilvánítja, vagy annak döntése következményeként a szerződés érvénytelenné válik a következő esetek egyikének fennállása esetén:
a)
amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy az ezen irányelv alapján ez nem volt megengedhető;
b)
az 55. cikk (6) bekezdésének, az 56. cikk (3) bekezdésének vagy az 57. cikk (2) bekezdésének megsértése esetén, amennyiben ez a jogsértés a jogorvoslatot kérelmező ajánlattevőt megfosztotta a szerződéskötést megelőző jogorvoslat lehetőségétől, amennyiben az ilyen jogsértés az I. vagy II. cím más megsértésével is összefüggésben áll, amennyiben ez utóbbi jogsértés hatással volt a jogorvoslati kérelmet benyújtó ajánlattevőnek a szerződés megszerzésére vonatkozó esélyeire;
c)
az 58. cikk c) pontja második albekezdésében említett esetekben, amennyiben a tagállamok a dinamikus beszerzési rendszeren alapuló szerződések tekintetében éltek a szerződéskötési tilalmi időszaktól való eltérés lehetőségével.
(2) A szerződés érvénytelenségének megállapításából fakadó következményeket a nemzeti jogszabályok határozzák meg. A nemzeti jogszabályok előírhatják valamennyi szerződéses kötelezettség visszamenőleges hatályú megszüntetését, vagy a teljesítendő kötelezettségekre korlátozhatják a megszüntetés hatályát. Ez utóbbi esetben a tagállamok előírják a 61. cikk (2) bekezdése szerinti alternatív szankciók alkalmazását.
(3) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől független jogorvoslati szerv nem ítélhet érvénytelennek egy szerződést annak ellenére, hogy azt az (1) bekezdésben említett indokok alapján jogellenesen ítéltek oda, ha a jogorvoslati szerv valamennyi releváns szempont megvizsgálását követően úgy ítéli meg, hogy valamely általános érdekkel kapcsolatos kényszerítő indokok miatt - de elsősorban a védelmi és/vagy biztonsági érdekekkel összefüggésben - fenn kell tartani a szerződés hatályát.
A szerződés érvényességéhez fűződő gazdasági érdekek kizárólag akkor tekinthetők az első albekezdés szerinti valamely általános érdekkel kapcsolatos kényszerítő indoknak, ha az érvénytelenség aránytalan következményekkel járna.
Az adott szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdekek nem tekinthetők az első albekezdés szerinti általános érdekhez kapcsolódó kényszerítő indoknak. A szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdekek magukban foglalják többek között a szerződés késedelmes teljesítéséből eredő költségeket, az új közbeszerzési eljárás indításához kapcsolódó költségeket, a szerződést teljesítő gazdasági szereplő megváltozását, valamint az érvénytelenségből eredő jogi kötelezettség költségeit.
Egy szerződés általánosságban nem tekinthető érvénytelennek, ha az érvénytelenség következtében súlyosan veszélyeztetve lenne egy tagállam biztonsági érdekei szempontjából alapvető fontosságú, szélesebb körű védelmi vagy biztonsági program.
A fent említett esetekben a tagállamok e szankció helyett alkalmazandó, a 61. cikk (2) bekezdése szerinti alternatív szankciókat írnak elő.
(4) A tagállamoknak úgy kell rendelkezniük, hogy az (1) bekezdés a) pontja nem alkalmazandó, amennyiben:
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a szerződésnek a közbeszerzési eljárást megindító közlemény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését ezen irányelv megengedhetővé teszi,
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 64. cikkben leírtaknak megfelelő hirdetményt tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben kinyilvánítja a szerződés megkötésére vonatkozó szándékát, valamint
-
a szerződés megkötésére nem az e hirdetmény kihirdetését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt került sor.
(5) A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az (1) bekezdés c) pontja nem alkalmazandó, amennyiben:
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 29. cikk (4) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésével,
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az indokoknak az 57. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése első francia bekezdésében említett összegzésével együtt megküldte a szerződés odaítéléséről szóló döntést az érintett ajánlattevőknek, és
-
a szerződés megkötésére a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldése időpontját követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárata előtt, vagy egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén, vagy a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők részére való megküldése időpontját követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárata előtt, vagy a szerződés odaítéléséről szóló döntés kézhezvételének időpontját követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárata előtt a szerződés nem köthető meg.
61. cikk
Ezen cím megsértése és alternatív szankciók
(1) Az 55. cikk (6) bekezdésének, az 56. cikk (3) bekezdésének vagy az 57. cikk (2) bekezdésének olyan megsértése esetén, amely nem tartozik a 60. cikk (1) bekezdése b) pontjának hatálya alá, a tagállamok a 60. cikk (1)-(3) bekezdése szerinti érvénytelenséget vagy alternatív szankciókat írnak elő. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől független jogorvoslati szerv - valamennyi lényeges szempont megvizsgálását követően - határozzon arról, hogy a szerződést érvénytelennek kell-e nyilvánítani, vagy alternatív szankciókat kell-e alkalmazni.
(2) Az alternatív szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Az alternatív szankciók a következők:
-
az ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre kiszabott bírság, vagy
-
a szerződés időtartamának lerövidítése.
A tagállamok széles mérlegelési jogkört ruházhatnak a jogorvoslati szervre a tekintetben, hogy valamennyi lényeges tényezőt figyelembe vegye, ideértve a jogsértés súlyosságát, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő magatartását, valamint - a 60. cikk (2) bekezdésében említett esetekben - a szerződés hatályban maradásának mértékét.
A kártérítés megítélése e bekezdés értelmében nem minősül megfelelő szankciónak.
62. cikk
Határidők
(1) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 60. cikk (1) bekezdésének megfelelő jogorvoslat iránti kérelmet a következők szerint kell benyújtani:
a)
az azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 30. cikk (3) bekezdésének, valamint a 31. és 32. cikknek megfelelően a szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt tett közzé, feltéve, hogy ez a hirdetmény tartalmazza az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő indokolását arra a határozatára vonatkozóan, miszerint a szerződést az ajánlati felhívás előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítéli oda, vagy
-
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez a tájékoztatás tartalmazza a 35. cikk (2) bekezdésében említett lényeges indokok összefoglalását, figyelemmel a 35. cikk (3) bekezdésére is. Ez a lehetőség az 58. cikk c) pontjában említett esetekre is vonatkozik; és
b)
minden esetben a szerződés megkötésének időpontját követő naptól számított legalább hat hónap lejárta előtt.
(2) Minden más esetben, ideértve a 61. cikk (1) bekezdésének megfelelő jogorvoslat iránti kérelmet is, a jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejét - az 59. cikkre is figyelemmel - a nemzeti jog határozza meg.
63. cikk
Korrekciós mechanizmus
(1) A Bizottság akkor alkalmazhatja a (2)-(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárás során a beszerzésre vonatkozó rendelkezéseket súlyosan megsértették.
(2) A Bizottság értesíti az érintett tagállamot azokról az okokról, amelyek alapján a súlyos jogsértést megállapította és kéri a jogsértés megfelelő eszközökkel történő kiigazítását.
(3) A (2) bekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított 21 naptári napon belül az érintett tagállam közli a Bizottsággal a következőket:
a)
annak megerősítése, hogy a jogsértést kiigazították,
b)
indokolással ellátott beadvány arra vonatkozóan, hogy miért nem történt meg a kiigazítás, vagy
c)
értesítés, mely szerint a szerződés-odaítélési eljárást az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy az 56. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott hatáskörök alapján felfüggesztették.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerint közölt, indokolással ellátott beadvány többek között arra is hivatkozhat, hogy az állítólagos jogsértés már egy bírósági vagy egyéb felülvizsgálat, vagy egy, az 56. cikk (9) bekezdésében említett jogorvoslat tárgyát képezi. Ilyen esetben a tagállam tájékoztatja a Bizottságot az eljárások eredményéről, amint az ismertté válik.
(5) Olyan esetben, amikor értesítést küldtek arról, hogy egy szerződés-odaítélési eljárást a (3) bekezdés c) pontja szerint felfüggesztettek, az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a felfüggesztés megszüntetésének időpontjáról vagy arról az időpontról, amikor a teljes egészében vagy részben ugyanarra a tárgyra vonatkozó újabb szerződés-odaítélési eljárás kezdődött meg. Ebben az új értesítésben meg kell erősíteni, hogy az állítólagos jogsértést megszüntették, vagy annak tartalmaznia kell egy indokolással ellátott beadványt arról, hogy miért nem történt korrekció.
64. cikk
Az önkéntes előzetes átláthatóságra vonatkozó hirdetmény tartalma
A 60. cikk (4) bekezdésének második francia bekezdésében említett hirdetmény - amelynek formáját a Bizottság a 67. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadja el - a következő információkat tartalmazza:
a)
Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő neve és címe;
b)
a szerződés tárgyának leírása;
c)
az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azon döntésének indokolása, miszerint a szerződést a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítéli oda;
d)
azon gazdasági szereplő neve és elérhetőségi adatai, akinek a javára a szerződés odaítéléséről szóló döntést hozták; valamint
e)
adott esetben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által hasznosnak ítélt bármely egyéb információ.
V. CÍM
STATISZTIKAI KÖTELEZETTSÉGEK, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
65. cikk
Statisztikai kötelezettségek
Ezen irányelv alkalmazása értékelésének lehetővé tétele érdekében a tagállamok legkésőbb minden év október hónapjának 31. napjáig a 66. cikkel összhangban elkészített statisztikai jelentést küldenek a Bizottságnak az előző év során az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által odaítélt beszerzési szerződésekről.
66. cikk
A statisztikai jelentés tartalma
A statisztikai jelentés az odaítélt szerződések számát és értékét a sikeres ajánlattevő tagállama, illetve harmadik országa szerint határozza meg. Külön-külön foglalkozik az árubeszerzésre, szolgáltatásnyújtásra, illetve építési beruházásra irányuló szerződésekkel.
Az első bekezdésben említett adatokat az alkalmazott eljárás szerinti bontásban, és minden eljárásra külön, a CPV-nómenklatúra kategóriái alapján azonosított árubeszerzés, szolgáltatások és építési beruházás szerint kell megadni;
Ha a szerződés megkötése hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás szerint történt, az első bekezdésben említett adatokat a 28. cikkben említett körülmények szerinti bontásban is meg kell adni.
A statisztikai jelentés tartalmát a 67. cikk (2) bekezdés szerinti tanácsadói bizottsági eljárással összhangban állapítják meg.
67. cikk
A bizottság eljárása
(1) A Bizottságot a 71/306/EGK határozat (26) 1. cikkével létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire.
A 8. cikk szerinti értékhatárok felülvizsgálatát illetően az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, valamint (4) bekezdésének b) és e) pontjában meghatározott határidők négy, két és hat hétre módosulnak, a 2004/17/EK irányelv 69. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és ugyanazon cikk (3) bekezdésében előírt kiszámítási és közzétételi szabályokból következő megkötések miatt.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
68. cikk
Az értékhatárok felülvizsgálata
(1) A 2004/17/EK irányelv értékhatárainak az említett irányelv 69. cikkében említett felülvizsgálata alkalmával a Bizottság elvégzi az ezen irányelv 8. cikkében meghatározott értékhatárok felülvizsgálatát is, következőképpen:
a)
az ezen irányelv 8. cikk a) pontjában meghatározott értékhatárt a 2004/17/EK irányelv 16. cikkének a) pontjában előírt, felülvizsgált értékhatárhoz kell igazítani;
b)
az ezen irányelv 8. cikk b) pontjában meghatározott értékhatárt a 2004/17/EK irányelv 16. cikkének b) pontjában előírt, felülvizsgált értékhatárhoz kell igazítani.
A felülvizsgálat és a kiigazítás ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányul, ezért azt a 67. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elvégezni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 67. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljáráshoz folyamodhat.
(2) Az (1) bekezdéssel összhangban megállapított értékhatároknak a monetáris unióban tagsággal nem rendelkező tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett értékét a 2004/17/EK irányelv által előírt, az (1) bekezdésben említett értékhatároknak a 2004/17/EK irányelv 69. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint kiszámított értékéhez kell igazítani.
(3) Az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárokat és azok nemzeti pénznemekben kifejezett értékét a Bizottság a felülvizsgálatot követő november elején közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
69. cikk
Módosítások
(1) A Bizottság a 67. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói bizottsági eljárással összhangban módosíthatja a következőket:
a)
a 30. cikkben említett hirdetmények, valamint a 65. cikkben előírt statisztikai jelentések elkészítésének, továbbításának, átvételének, lefordításának, összegyűjtésének és szétküldésének eljárásait;
b)
a VI. mellékletben említett adatok továbbításának és közzétételének szabályait, műszaki fejlődéssel kapcsolatos vagy közigazgatási okok miatt;
c)
a VII. mellékletben szereplő nyilvántartások, nyilatkozatok és hatósági bizonyítványok listája, ha a tagállamok által küldött értesítések alapján ez szükségesnek bizonyul;
(2) A 67. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban a Bizottság módosíthatja ezen irányelv következő nem alapvető fontosságú elemeit:
a)
a CPV-nómenklatúra I. és II. mellékletben szereplő hivatkozási számait, amennyiben az nem változtatja meg az irányelv tárgyi hatályát; valamint a hirdetményekben az említett mellékletekben felsorolt szolgáltatás-kategóriákon belül a CPV meghatározott rovataira történő konkrét hivatkozás módját;
b)
az elektronikus átvételre szolgáló eszközöknek a VIII. melléklet a), f) és g) pontjában említett műszaki adatait és jellemzőit.
Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 67. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljáráshoz folyamodhat.
70. cikk
A 2004/17/EK irányelv módosítása
A 2004/17/EK irányelv a következő cikkel egészül ki:
„22a. cikk
Szerződések a honvédelem és a biztonság területén
A honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) hatálya alá tartozó, valamint az említett irányelv 8., 12. és 13. cikke alapján annak hatálya alól kizárt szerződésekre ez az irányelv nem alkalmazandó.
71. cikk
A 2004/18/EK irányelv módosítása
A 2004/18/EK irányelv 10. cikke helyébe a következő szöveg lép:
„10. cikk
Szerződések a honvédelem és a biztonság területén
A Szerződés 296. cikkére is figyelemmel a honvédelem és a biztonság területén odaítélt közbeszerzési szerződésekre - a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/81/EK (28) európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó szerződések kivételével - ezt az irányelvet kell alkalmazni.
Ez az irányelv a 2009/81/EK irányelv hatálya alá az említett irányelv 8., 12. és 13. cikke alapján nem tartozó szerződésekre nem alkalmazható.
72. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok 2011. augusztus 21-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
73. cikk
Felülvizsgálat és jelentéstétel
(1) A Bizottság 2012. augusztus 21-ig jelentést készít a tagállamok által ezen irányelv - különösen az irányelv 21., és 50-54. cikkének - átültetésére meghozott intézkedésekről.
(2) A Bizottság felülvizsgálja az irányelv végrehajtását, és arról 2016. augusztus 21-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Különösen azt értékeli, hogy teljesültek-e és milyen mértékben az irányelv céljai a belső piac működése, a védelmi felszerelések európai piaca és az európai védelmi technológiai és ipari bázis tekintetében, tekintettel többek között a kis- és középvállalkozások helyzetére. Adott esetben a jelentést jogalkotási javaslat kíséri.
(3) A Bizottság felülvizsgálja továbbá a 39. cikk (1) bekezdésének alkalmazását, különösen azt vizsgálva, hogy harmonizálhatók-e a közbeszerzési eljárásokban való részvételtől a korábban ellenük hozott bírósági ítélet(ek) miatt kizárt jelöltek vagy ajánlattevők részvételi jogai visszaállításának feltételei, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be e feltételek harmonizálása céljából.
74. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
75. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.