A Tanács határozata
(2003. október 27.)
az Európai Közösségnek a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyvhöz való csatlakozásának jóváhagyásáról
(2003/793/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel:
(1) A Szerződés 308. cikkén alapuló, a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet [4] célja egy olyan piac létrehozása, amely megfelelően működik, és a nemzeti piacokéhoz hasonló feltételeket kínál. Annak érdekében, hogy ilyen piac jöjjön létre, és egyre inkább egységes piaccá váljon, az említett rendelet létrehozta a közösségi védjegyrendszert, amelynek révén a vállalkozások egyetlen eljárási rend keretében az Európai Közösség területének egészére kiterjedő hatályú, egységes oltalmat élvező közösségi védjegyet szerezhetnek.
(2) A Szellemi Tulajdon Világszervezete által kezdeményezett és végrehajtott előkészületeket követően a Madridi Unióban tagsággal rendelkező és azzal nem rendelkező tagállamok, valamint az Európai Közösség részvételével a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyv létrehozására megtartott diplomáciai értekezlet 1989. június 27-én Madridban elfogadta a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a Madridi Jegyzőkönyv).
(3) A Madridi Jegyzőkönyvet azért hozták létre, hogy a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1891. április 14-ei -- módosított -- Madridi Megállapodás (a továbbiakban: Madridi Megállapodás) [5] alapján működő nemzetközi védjegylajstromozási rendszer néhány új jellemzővel egészüljön ki.
(4) A Madridi Jegyzőkönyv célja, hogy megkönnyítse a nemzetközi védjegylajstromozási rendszerhez való csatlakozást egyes államok, különösen az olyan tagállamok számára, amelyek annak mind ez ideig még nem részesei.
(5) A Madridi Megállapodással összevetve a Madridi Jegyzőkönyv által a 14. cikkben bevezetett egyik fő újítás lehetővé teszi, hogy az olyan kormányközi szervezetek, amelyek regionális hivatallal rendelkeznek a védjegyeknek az adott szervezet területére kiterjedő hatályú lajstromozása céljaira, a Madridi Jegyzőkönyv részeseivé váljanak.
(6) A Madridi Jegyzőkönyv azért vezette be annak lehetőségét, hogy a védjegyek lajstromozására regionális hivatallal rendelkező kormányközi szervezetek a Madridi Jegyzőkönyv részeseivé válhassanak, hogy ezáltal lehetővé váljon különösen az Európai Közösség számára az említett Jegyzőkönyvhöz való csatlakozás.
(7) A Madridi Jegyzőkönyv 1995. december 1-jén lépett hatályba, és 1996. április 1-jén kezdte meg működését; a közösségi védjegyrendszer szintén ez utóbbi időpontban kezdte meg működését.
(8) A közösségi védjegyrendszer és a Madridi Jegyzőkönyvvel létrehozott nemzetközi lajstromozási rendszer kiegészítik egymást. Ennélfogva annak érdekében, hogy a vállalkozások élvezhessék a közösségi védjegyek adta előnyöket a Madridi Jegyzőkönyv segítségével és viszont, lehetővé kell tenni a közösségi védjegybejelentőknek és a közösségi védjegyjogosultaknak, hogy nemzetközi oltalmat szerezhessenek védjegyeikre a Madridi Jegyzőkönyv alapján benyújtott nemzetközi bejelentés révén, ugyanakkor lehetővé kell tenni azt is, hogy a Madridi Jegyzőkönyv alapján - nemzetközi úton - lajstromozott védjegyek jogosultjai a közösségi védjegyrendszerben védjegyeikre oltalmat igényelhessenek.
(9) A közösségi védjegyrendszer és a Madridi Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi lajstromozási rendszer közötti kapcsolat megteremtése előmozdítja továbbá a gazdasági tevékenységek harmonikus fejlődését, kiküszöböli a verseny torzulását, költséghatékony, valamint fokozza a belső piac integrációját és annak működését. A Közösség csatlakozása a Madridi Jegyzőkönyvhöz tehát a közösségi védjegyrendszer egyre vonzóbbá válásához szükséges.
(10) Az Európai Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy képviselje az Európai Közösséget a Madridi Unió közgyűlésén, azt követően, hogy a Közösség csatlakozott a Madridi Jegyzőkönyvhöz. Az Európai Közösség a közgyűlésben nem nyilvánít véleményt a kizárólag a Madridi Megállapodással kapcsolatos ügyekben.
(11) Az Európai Közösség hatásköre nemzetközi megállapodások vagy szerződések megkötésére, illetve az azokhoz való csatlakozásra nemcsak a Szerződésben kifejezetten reá ruházott jogosultságból ered, hanem a Szerződés egyéb rendelkezéseiből, valamint a közösségi intézmények által ilyen rendelkezések alapján elfogadott jogi aktusokból is származhat.
(12) Ez a határozat nem érinti a tagállamok jogát arra, hogy nemzeti védjegyeik vonatkozásában részt vegyenek a Madridi Unió közgyűlésén,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A hatáskörébe tartozó ügyekre tekintettel a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a Madridi Jegyzőkönyv) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
A Madridi Jegyzőkönyv szövege e határozat mellékletét képezi.
2. cikk
(1) A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy helyezze letétbe a csatlakozási okiratot a Szellemi Tulajdon Világszervezete főigazgatójánál azzal a nappal, amelyen a Tanács elfogadja a közösségi védjegyrendszer és a Madridi Jegyzőkönyv közötti illeszkedés megteremtéséhez szükséges intézkedéseket.
(2) Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat és értesítést a csatlakozási okiratban is fel kell tüntetni.
3. cikk
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy képviselje az Európai Közösséget a Madridi Uniónak a Szellemi Tulajdon Világszervezete égisze alatt tartott közgyűlésén.
(2) A közösségi védjegy vonatkozásában a Közösség hatáskörébe tartozó valamennyi ügyben a Bizottság tárgyal a Közösség nevében a Madridi Unió közgyűlésén a következő szabályok szerint:
a) a Közösség által a közgyűlésben képviselt álláspontot a Tanács megfelelő munkacsoportjában vagy -- ha ez nem lehetséges -- a Szellemi Tulajdon Világszervezete keretében végzett munka során összehívott ad hoc üléseken kell kialakítani;
b) a 40/94/EK rendelet módosításával kapcsolatos határozatok vagy a Tanács egyhangúságot igénylő egyéb jogi aktusa tekintetében a közösségi álláspontot a Tanács egyhangúlag fogadja el a Bizottság javaslata alapján;
c) a közösségi védjegyet érintő egyéb határozatok vonatkozásában a közösségi álláspontot a Tanács minősített többséggel fogadja el a Bizottság javaslata alapján.
Kelt Luxembourgban, 2003. október 27-én.