A Tanács 241/1999/EK rendelete
(1999. január 25.)
a hamisított és kalóz áruk szabad forgalomba bocsátását, kivitelét, újrakivitelét vagy felfüggesztő eljárás alá vonását tiltó intézkedések megállapításáról szóló 3295/94/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
(1) mivel a 3295/94/EK rendelet [4] 15. cikkének értelmében következtetéseket kell levonni a rendelet végrehajtásának első évei alatt szerzett tapasztalatokból a rendszer működésének továbbfejlesztése érdekében;
(2) mivel az olyan áruk forgalomba hozatala, amelyek a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1992. június 18-i, 1768/92/EGK tanácsi rendeletben [5] előírtak szerinti, a gyógyszerekre vonatkozó szabadalmakat vagy kiegészítő oltalmi tanúsítványokat, illetve a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1996. július 23-i, 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben [6] előírtak szerinti, a növényvédő szerekre vonatkozó kiegészítő oltalmi tanúsítványokat megsértik, súlyos jogsértést okoz azok jogosultjainak, és tisztességtelen, valamint jogellenes üzleti tevékenységet eredményez; mivel meg kell akadályozni az ilyen áruk piacra kerülését, és intézkedéseket kell bevezetni azért, hogy hatékonyan lehessen foglalkozni az ilyen jogellenes tevékenységgel a jogszerű kereskedelem szabadságának akadályozása nélkül; mivel ezt a tevékenységet nemzetközi szinten ugyanilyen módon tett erőfeszítésekkel üldözik;
(3) mivel a Közösség külső határai integritásának garantálása érdekében a vámhatóságoknak lehetőséget kell adni arra, hogy intézkedést tegyenek a bizonyos szellemi tulajdonjogokat sértő áruk és az azokkal egyezőnek minősülő áruk ellen, akármilyen is azok vámjogi helyzete; mivel a Közösségben az ilyen áruk szabad forgalomba hozatalát, felfüggesztő eljárás alá vonását, újrakivitelét vagy vámszabad területre vagy vámszabad raktárba történő beléptetését ennélfogva tiltani kell; mivel ezenfelül a vámhatóságokat fel kell hatalmazni, hogy haladéktalanul intézkedést tegyenek, amint a nevezett árukat behozták a Közösségbe;
(4) mivel ami a felfüggesztő eljárásokat, vámszabad területeket és vámszabad raktárakat, a bejelentéshez kötött és átmeneti megőrzéssel történő újrakivitelt illeti, a vámhatóságok csak akkor járnak el, ha az ellenőrzés során az árukkal kapcsolatban annak gyanúja merül fel, hogy azok bizonyos szellemi tulajdonjogokat sértenek;
(5) mivel a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i, 40/94/EK tanácsi rendelet [7] olyan rendszert hozott létre, amely által a jogosultak egy egységes eljárás keretében egységes oltalmat élvező és a Közösség egész területén hatályos közösségi védjegyeket kaphatnak;
(6) mivel az említett védjegy közösségi jellegének növelése érdekében a vámjogi védelem elnyeréséhez szükséges igazgatási eljárást egyszerűsíteni kell;
(7) mivel az ilyen védjegy jogosultja számára lehetővé kell tenni egy olyan eljárás igénybe vételét, amelyben a tagállamok valamelyikének illetékes hatóságai általi eljárás iránti kérelem elfogadása egy vagy több másik tagállam számára is egyaránt kötelező erejű; mivel az igazgatási eljárásokban az elektronikus adatcsere területén végzett fejlesztéseket figyelembe kell venni, különösen ami a döntések és az információ továbbítását illeti;
(8) mivel egységes érvényességi időszakot kell megállapítani az ilyen határozatoknak az érintett tagállamokban való egységes alkalmazása érdekében,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 3295/94/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. a cím helyébe a következő rendelkezés lép:
"A Tanács 1994. december 22-i 3295/94/EK rendelete az egyes szellemi tulajdonjogokat sértő áruknak a Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségből történő kivitelére és újrakivitelére vonatkozó intézkedésekről"
;
2. az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"1. cikk
(1) E rendelet megállapítja:
a) azokat a feltételeket, amelyek alapján a vámhatóságok intézkednek, amennyiben gyaníthatóan a (2) bekezdés a) pontjában említett árukat:
- szabad forgalomba bocsátás, kivitel vagy újrakivitel céljából a Közösségi Vámkódexet létrehozó 1992. október 12-i, 2913/92/EGK tanácsi rendelet [8] 61. cikke szerint jelentettek be,
- a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 37. cikke értelmében vámfelügyelet alatt álló árukon végzett ellenőrzés során találtak meg, az említett rendelet 84. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében felfüggesztő eljárás alá vontak, azok bejelentési kötelezettség alá eső újrakivitelre kerültek, vagy azokat vámszabad területen, illetve vámszabad raktárban helyeztek el a rendelet 166. cikke értelmében;
és
b) azokat az intézkedéseket, amelyeket az illetékes hatóságok tesznek azon árukkal kapcsolatban, amelyekről megállapítják, hogy azok valóban a (2) bekezdés a) pontjában említett áruk.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) a "szellemi tulajdonjogot sértő áruk" alatt a következőket kell érteni:
- "hamisított áru", nevezetesen:
- olyan áruk, beleértve azok csomagolását is, amelyek engedély nélkül olyan védjeggyel vagy megjelöléssel vannak ellátva, amely megegyezik az ugyanolyan típusú árukra érvényesen bejegyzett védjeggyel, vagy amely lényeges jellemzőit tekintve nem különböztethető meg az ilyen védjegytől, és amely ezáltal sérti a kérdéses védjegy jogosultjának jogait a közösségi jog vagy annak a tagállamnak a jogszabályai alapján, amelyben a vámhatóság eljárása iránti kérelmet benyújtották,
- bármilyen védjegyoltalom alatt álló megjelölés (logó, címke, felragasztható címke, prospektus, használati utasítás vagy jótállási jegy), akár külön szerepel, akár nem, ugyanolyan feltételek szerint, mint az első francia bekezdésben említett áruk,
- a hamisított áru védjegyével vagy megjelölésével ellátott olyan csomagolóanyagok, amelyek külön szerepelnek, ugyanolyan feltételek szerint, mint az első francia bekezdésben említett áruk,
- "kalóz áruk": olyan másolt vagy másolatokat magukban foglaló áruk, amelyek a szerzői vagy szomszédos jogok, vagy a formatervezési mintaoltalom jogosultjának - akár be vannak jegyezve a nemzeti jogszabály alapján, akár nincsenek -, vagy a gyártó országban a jogosult által felhatalmazott személynek a beleegyezése nélkül készültek, amennyiben ezeknek a másolatoknak a készítése sérti a fennálló jogokat a közösségi jog vagy annak a tagállamnak a jogszabályai alapján, amelyben a vámhatóság eljárása iránti kérelmet benyújtották,
- áruk, amelyek abban a tagállamban, amelyben a vámhatóság eljárása iránti kérelmet benyújtották, sértik a tagállam jogszabályai alá eső szabadalmat vagy az 1768/92/EGK tanácsi rendeletben [9], illetve az 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben [10] előírtak szerint a kiegészítő oltalmi tanúsítványt;
b) "jogosult": a védjegy vagy megjelölés, a szabadalom vagy az oltalmi tanúsítvány és/vagy az a) pontban felsorolt jogok valamelyikének a jogosultja, vagy az ő hozzájárulásával a védjegy vagy megjelölés, szabadalom, vagy oltalmi tanúsítvány használatára jogosult, valamint ezek képviselője;
c) "közösségi védjegy": a 40/94/EK tanácsi rendeletben [11] meghatározott védjegy;
d) "tanúsítvány": az 1768/92/EGK rendeletben vagy az 1610/96EK rendeletben előírt kiegészítő oltalmi tanúsítvány.
(3) Bármilyen öntőformát vagy matricát, amelyet kifejezetten a hamisított védjegy vagy az ilyen védjegyet viselő áruk gyártására, szabadalmat illetve tanúsítványt sértő áruk gyártására, vagy kalóz termékek gyártására terveztek vagy tettek alkalmassá, a (2) bekezdés a) pontjában említett árunak kell tekinteni, feltéve hogy az ilyen öntőforma vagy matrica használata sérti a jogosult jogait a közösségi jog vagy annak a tagállamnak a jogszabályai alapján, amelyben a vámhatóság eljárása iránti kérelmet benyújtották.
(4) E rendelet nem alkalmazható az olyan árukra, amelyeken a védjegy a jogosult beleegyezésével van feltüntetve, vagy amelyeket szabadalom vagy tanúsítvány, szerzői jog és szomszédos jogok vagy formatervezésiminta-oltalmi jogok védenek, és amelyeket a jogosult beleegyezésével gyártottak, de az utóbbi beleegyezése nélkül kerültek az (1) bekezdés a) pontjában említett helyzetek valamelyikébe.
E rendelet szintén nem alkalmazható az első albekezdésben említett olyan árukra, amelyeket a kérdéses jogok jogosultjaival kötött megállapodástól eltérő feltételek mellett gyártottak, vagy amelyeken a védjegyet attól eltérő módon tüntették fel."
3. a II. fejezet címének helyébe a következő rendelkezés lép:
"Az egyes szellemi tulajdonjogokat sértő áruk belépésének, szabad forgalomba bocsátásának, kivitelének, újrakivitelének vagy felfüggesztő eljárás alá vonásának, vagy vámszabad területen vagy vámszabad raktárban történő elhelyezésének tilalma"
;
4. a 2. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
"2. cikk
A 6. cikkben előírt eljárás lefolytatása során az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti áruknak minősülő termékeknek a Közösség területére történő belépése, szabad forgalomba bocsátása, kivitele, újrakivitele, felfüggesztő eljárás alá vonása, vagy vámszabad területen vagy vámszabad raktárban történő elhelyezése tilos."
5. A 3. cikk a következőképpen módosul:
a) az (1) bekezdés a következő két albekezdéssel egészül ki:
"Amennyiben a kérelmező közösségi védjegy jogosultja, a kérelemben nem csak azon tagállam vámhatóságainak az intézkedését kérheti, amelyben a kérelmet benyújtotta, hanem egy vagy több másik tagállam vámhatóságainak intézkedését is.
Amennyiben elektronikus adatcsererendszer létezik, a tagállamok előírhatják, hogy a vámhatósági intézkedés iránti kérelem számítógépes adatfeldolgozási eljárás alkalmazásával is elkészíthető";
b) a (2) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
"A kalóz áruk vagy a szabadalmat, illetve tanúsítványt sértő áruk esetében az információnak indikatív jelleggel, ahol lehetséges, a következőket kell magában foglalnia:"
;
c) a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
"(3) Az (1) bekezdés második albekezdésében foglalt eset kivételével, a kérelemben meg kell határozni azt az időtartamot, amely alatt a vámhatóságok intézkedését kérik.
Az (1) bekezdés második albekezdése szerinti kérelmekben meg kell jelölni azt a tagállamot vagy tagállamokat, amelyekben a vámhatóságok intézkedését kérik.
(4) A kérelmezőnek díj számítható fel a kérelem elbírálása során felmerülő ügyintézési költségek fedezésére.
A kérelmezőnek vagy képviselőjének szintén felszámítható díj minden egyes tagállamban, ahol a kérelemnek helyt adó határozat hatályban van, azért hogy fedezze az említett határozat végrehajtásakor felmerülő költségeket.
E díjak mértéke nem lehet aránytalan a nyújtott szolgáltatáshoz képest.";
d) az (5) bekezdés a következő harmadik albekezdéssel egészül ki:
"Amennyiben a kérelmet az (1) bekezdés második albekezdése alapján nyújtották be, az említett időszakot egy évben kell megállapítani, de ezt a jogosult kérésére az első határozatot hozó vámszerv további egy évvel meghosszabbíthatja.";
e) a (6) bekezdés első francia bekezdésében a "hamisítványnak vagy kalóz terméknek" kifejezés helyébe az "az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti árunak" szöveg lép;
f) a cikk a (6) bekezdés utolsó albekezdéseként a következő szöveggel egészül ki, mint:
"Amennyiben a kérelmet az (1) bekezdés második albekezdése alapján nyújtották be, minden egyes olyan tagállamban biztosítékot kell nyújtani, ahol azt előírják és a kérelemnek helyt adó határozat hatályban van.";
g) a (7) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
"(7) A jogosult az (1) bekezdésben említett vámszervet, és adott esetben az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett vámszervet vagy vámszerveket köteles tájékoztatni, amennyiben joga nem szerepel már érvényes oltalomként a lajstromban, vagy oltalmi ideje lejárt.";
h) a cikk a következő, (9) bekezdéssel egészül ki:
"(9) Az (1)-(8) bekezdés megfelelően alkalmazandó a határozatnak az eredeti kérelemben foglalt időtartamon túl történő kiterjesztésére.";
6. a 4. cikkben a "hamisítványok vagy kalóz áruk" kifejezést az "az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti áruk" kifejezés váltja fel;
7. az 5. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
"5. cikk
(1) A jogosult által benyújtott kérelemnek helyt adó határozatot azonnal továbbítani kell a tagállam azon vámhivatalaihoz, amelyek a kérelemben felsorolt, az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett árukkal kapcsolatban érintettek lehetnek.
(2) Amennyiben a kérelmet a 3. cikk (1) bekezdésének második albekezdése alapján nyújtották be, a 2913/92/EGK rendelet 250. cikkének első francia bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell a kérelemnek helyt adó határozatra, valamint az azt kiterjesztő vagy hatályon kívül helyező határozatokra.
Amennyiben a kérelemnek helyt adó határozatot meghozták, a kérelmező feladata, hogy továbbítsa azt - adott esetben - az egyéb szükséges információval és valamennyi fordítással együtt abban a tagállamban vagy tagállamokban levő, a 3. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett vámszervhez, ahol az intézkedés megtételét kérelmezte. Mindazonáltal a kérelmező hozzájárulásával az információt és a fordításokat a határozatot hozó vámszerv közvetlenül is továbbíthatja. A kérelmezőnek más érintett tagállamok vámhatóságainak kérésére a határozat végrehajtásához szükségesnek tartott kiegészítő információt kell szolgáltatnia.
A 3. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdésében említett időszakot attól a naptól kell számítani, amikor a kérelemnek helyt adó határozatot meghozták. A határozat mindaddig nem léphet hatályba abban a tagállamban vagy tagállamokban, amelynek vagy amelyeknek címezték, amíg a kérelemnek a második albekezdésben említett továbbítását meg nem tették, és adott esetben amíg a 3. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében említett díjat meg nem fizették, illetve a 3. cikk (6) bekezdésében említett biztosítékról nem gondoskodtak. Mindazonáltal az említett határozat érvényességének időtartama semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az eredeti kérelem elfogadásának időpontjától számított egy évet.
A határozatot ezután azonnal továbbítani kell azokhoz a nemzeti vámhivatalokhoz, amelyek az állítólagos hamisított árukkal kapcsolatban érintettek lehetnek.
Ezt a bekezdést az eredeti határozatot kiterjesztő bármilyen határozatra értelemszerűen alkalmazni kell.";
8. a 6. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében az "a hamisított vagy kalóz áruk" kifejezés helyébe az "az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti áruk" kifejezés lép;
9. a 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
"(2) Abban az esetben, ha az áruk feltehetően szabadalmat, tanúsítványt vagy formatervezésiminta-oltalmi jogokat sértenek, az áruk tulajdonosának, importőrének vagy címzettjének lehetősége van arra, hogy amennyiben a kérdéses árukért biztosítékot nyújt, azokat forgalomba bocsássák vagy lefoglalásukat megszüntessék, feltéve hogy:
a) a 6. cikk (1) bekezdésében említett vámszervet vagy hivatalt tájékoztatták az e cikk (1) bekezdésében előírt határidőn belül arról, hogy az ügyet az említett (1) bekezdésben előírt érdemi határozat meghozatalára jogosult hatósághoz továbbították;
b) a határidő lejártakor az arra felhatalmazott hatóság nem tett ideiglenes intézkedéseket, és
c) valamennyi vámalakiságnak eleget tettek.
A biztosítéknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a jogosult érdekeit megvédje. A biztosíték megfizetése nem akadályozza, hogy a jogosult a számára nyitva álló egyéb jogorvoslati lehetőséggel éljen. Amennyiben az ügyet az érdemi határozat meghozatalára illetékes hatósághoz nem a szabadalom, tanúsítvány vagy formatervezésiminta-oltalmi jog jogosultjának kezdeményezésére továbbították, a biztosítékot fel kell szabadítani, ha ez a személy nem gyakorolja azt a jogát, hogy peres eljárást indítson 20 munkanapon belül attól a naptól számítva, amelyen értesítést kapott a felszabadítás vagy a lefoglalás felfüggesztéséről. Az (1) bekezdés második albekezdésének alkalmazásakor, ez a határidő legfeljebb 30 munkanapra meghosszabbítható.";
10. az V. fejezet címének helyébe a következő szöveg lép:
"A szellemi tulajdonjogokat sértő árunak minősített termékekre alkalmazandó rendelkezések"
;
11. a 8. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
"8. cikk
(1) A jogosult előtt nyitva álló egyéb jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül a tagállamok elfogadják azokat a szükséges intézkedéseket, melyek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy:
a) főszabályként, és a nemzeti jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel összhangban az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett áruknak minősített termékeket bármilyen fajta kártalanítás és az államkincstárat terhelő költségek nélkül megsemmisítsék, vagy azokról a kereskedelmi csatornák mellőzésével rendelkezzenek olyan módon, ami kizárja, hogy a jogosult jogai sérüljenek;
b) az ilyen árukkal kapcsolatban bármely egyéb olyan intézkedést megtegyenek, amelyek hatékonyan megfosztják az érintett személyeket az ügylet gazdasági előnyeitől.
Kivételes esetektől eltekintve a hamisított árukon engedély nélkül elhelyezett védjegyek vagy megjelölések egyszerű eltávolítását nem lehet ilyen jellegű intézkedésnek tekinteni.
(2) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett áruk az állam javára felajánlhatók. Ebben az esetben az (1) bekezdés a) pontját kell alkalmazni.
(3) A 6. cikk (1) bekezdés második albekezdésének értelmében adott tájékoztatáson felül és az abban szabályozott feltételek mellett, a vámhivatal vagy az illetékes szerv köteles kérésre tájékoztatni a jogosultat az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett áruknak minősített termékek feladójának, importőrének vagy exportőrének és gyártójának a nevéről és címéről, valamint a kérdéses áruk mennyiségéről.";
12. a 9. cikkben az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
"(1) A kérelem elfogadása nem jogosítja fel a jogosultat kártalanításra akkor, ha a vámhivatal nem találja hamisított vagy kalóz árunak a termékeket, és forgalomba bocsátja azokat, vagy nem intézkedik a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban azok lefoglalásáról, kivéve ha annak a tagállamnak a jogszabályai, amelyben a kérelmet a 3. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban nyújtották be, illetve - a 3. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alatti kérelem esetében - amelyben az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett árukat a vámhivatal nem találja hamisított vagy kalóz árunak, eltérően rendelkeznek.
(2) A vámhivatal vagy az átruházott hatáskörökkel rendelkező más hatóság az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett áruk elleni intézkedések tekintetében nem tehető felelőssé az 1. cikk (1) bekezdés a) pontjában vagy a 4. cikkben említett eljárásokban részt vevő személyek által az intézkedései eredményeként elszenvedett veszteségért vagy kárért, kivéve, ha annak a tagállamnak a jogszabályai, amelyben a kérelmet előterjesztették, illetve - a 3. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti kérelem esetében -, ahol veszteség vagy kár felmerült, eltérően rendelkezne.";
13. a 11. cikk második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
"Az ilyen szankcióknak eredményesnek és arányosnak kell lenniük, és kellően elrettentő hatással kell bírniuk."
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 1999. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1999. január 25-én.