A Bizottság 1764/86/EGK rendelete
(1986. május 27.)
a termelési támogatásra jogosult paradicsomalapú termékek minőségi minimumkövetelményeiről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1986. február 24-i 426/86/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
mivel a 426/86/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdése rendelkezik bizonyos termékek termelési támogatási rendszeréről; mivel a rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja megállapítja, hogy támogatást csak olyan termékek esetén lehet folyósítani, amelyek a később megállapításra kerülő minőségi minimumkövetelményeknek megfelelnek;
mivel az ilyen minimumkövetelmények célja, hogy elkerüljék az olyan termékek gyártását, amelyekre nincs igény, vagy amelyek a piac torzulásához vezetnének; mivel a követelményeknek a hagyományos és tisztességes gyártási eljárásokon kell alapulniuk;
mivel a termelési támogatási rendszer megvalósítása céljából ezt a rendeletet a legutóbb az 1155/86/EGK rendelettel [2] módosított, a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek termelési támogatási rendszerének részletes alkalmazási szabályairól szóló, 1984. június 5-i 1599/84/EGK bizottsági rendelettel [3] együttesen kell alkalmazni, különösen a feldolgozott termékek vizsgálatára vonatkozóan;
mivel az e rendeletben meghatározott minőségi követelmények a termelési támogatási rendszer megvalósításának a szabályait képezik; mivel a Közösség még nem határozta meg a termékek forgalomba hozatalának minőségi követelményeit; mivel ezért a tagállamok továbbra is alkalmazhatják a nemzeti követelményeiket, amennyiben azok a Szerződés az áruk szabad mozgásáról megfelelő rendelkezéseinek megfelelnek;
mivel a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által megadott határidőn belül,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
E rendelet meghatározza azokat a minőségi minimumkövetelményeket, amelyeknek az 1599/84/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott paradicsomalapú termékeknek meg kell felelniük ahhoz, hogy a 426/86/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdésében meghatározott termelési támogatásban részesülhessenek.
2. cikk
Az 1. cikkben említett termékek gyártásához csak friss, piros, egészséges, érett, sértetlen és tiszta paradicsom (Lycopersicum esculentum P. Mill gyümölcs) használható, amely feldolgozásra alkalmas, és ahol célszerű, ott csak az 1599/84/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott fajták használhatók.
I. CÍM A hámozott paradicsomra vonatkozó követelmények
3. cikk
E cím alkalmazásában: "hámozott paradicsom"
- az egész vagy nem egész, hámozott, fagyasztott paradicsom, és
- az egész vagy nem egész, hámozott, tartósított paradicsom
az 1599/84/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének h), i), j), k) és l) pontjában meghatározottak szerint.
4. cikk
(1) A hámozott paradicsomhoz csak a következő összetevők adhatók:
- víz,
- paradicsomlé,
- paradicsomsűrítmény,
- konyhasó (nátrium-klorid),
- természetes fűszerek, aromás füvek és kivonataik, valamint természetes aromák.
A hámozott paradicsom gyártásánál adalékanyagként csak citromsav (E 330) és kalcium-klorid (509) használható.
(2) A hozzáadott konyhasó mennyisége a nettó tömeg 3 %-át nem haladhatja meg, kalcium-klorid hozzáadása esetén az összes kalciumion-tartalom nem haladhatja meg egész paradicsomnál a 0,045 %-ot, nem egész paradicsomnál pedig a 0,080 %-ot. A hozzáadott konyhasó mennyiségének a meghatározásakor a természetes kloridtartalmat a szárazanyag-tartalom 2 %-val egyenlőnek kell tekinteni.
(3) A hozzáadott paradicsomlének és -sűrítménynek meg kell felelnie a II. címben megállapított minimumkövetelményeknek.
5. cikk
(1) A hámozott paradicsomnak mentesnek kell lennie minden, a terméktől idegen íztől vagy illattól, a színének pedig jellemzőnek kell lennie a felhasznált fajtára és a megfelelően feldolgozott hámozott paradicsomra.
(2) A hámozott paradicsomnak gyakorlatilag teljesen héjmentesnek, az egész hámozott paradicsomnak pedig ezen túlmenően hibás daraboktól mentesnek kell lennie.
(3) A hámozott paradicsom (a paradicsom és az azt borító folyadék) penészszáma nem haladhatja meg az 50 % pozitív mezőt, és a pH-értéke nem lehet 4,5-nél magasabb.
6. cikk
(1) A termékeket az 5. cikk (2) bekezdése rendelkezésének megfelelőnek kell tekinteni, amennyiben a hibákra megállapított következő tűréshatárokat nem haladják meg:
- hibák: 35 cm2 teljes terület;
- héj:
- egész paradicsom: 300 cm2 teljes terület,
- nem egész paradicsom: 1250 cm2 teljes terület;
A tűréshatárokat 10 kg nettó tömegenként kell érteni.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában:
a) "hibák" azok a területek, amelyeknél a felületi sérülés beljebb hatolt, és ennek eredményeként színében vagy anyagában az ép paradicsom szövetéhez képest jól látható eltérés tapasztalható, és amelyeket a feldolgozás alatt el kellett volna távolítani;
b) a "héj" egyaránt tartalmazza azt a héjat, amely a paradicsom húsához van tapadva és azt, amely a tárolóedényben elválasztva található.
7. cikk
(1) A tartósított hámozott paradicsomnak a tárolóedény űrtartalmának legalább a 90 %-át ki kell töltenie a folyadékkal együtt.
(2) A tartósított hámozott egész paradicsom lecsepegtetett tömegének átlagosan legalább a tárolóedény űrtartalmának az 56 %-ával kell egyenlőnek lennie, grammban kifejezve.
(3) Amennyiben a tartósított hámozott paradicsomot üvegedényekbe csomagolják, az edény térfogatát 20 ml-rel kell csökkenteni, mielőtt az (1) és a (2) bekezdésben szereplő százalékokat kiszámítják.
II. CÍM A paradicsomlére és a paradicsomsűrítményre vonatkozó követelmények
8. cikk
E cím alkalmazásában: "paradicsomlé" és "paradicsomsűrítmény" azok a termékek, amelyeket az 1599/84/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének n) és o) pontjában határoztak meg.
9. cikk
(1) Csak a következő összetevőket lehet a paradicsomléhez és a paradicsomsűrítményhez hozzáadni:
- konyhasó (nátrium-klorid),
- természetes fűszerek, aromás füvek és kivonataik, valamint természetes aromák.
(2) A paradicsomlé és a paradicsomsűrítmény gyártásánál adalékanyagként csak citromsav (E 330) használható. Továbbá:
- 7 %-nál kevesebb szárazanyag-tartalom esetén a paradicsomlé gyártásánál aszkorbinsav (E 300) használható. Az aszkorbinsav-tartalom azonban a késztermék 0,03 tömegszázalékát nem haladhatja meg,
- porított formájú paradicsomsűrítmény gyártása esetében szilícium-dioxid (551) használható. A szilícium-dioxid-tartalom azonban a késztermék 1 tömegszázalékát nem haladhatja meg.
(3) A hozzáadott konyhasó mennyisége nem haladhatja meg:
a) a szárazanyag-tartalom 15 tömegszázalékát olyan paradicsomsűrítmény esetében, amelynél a szárazanyag-tartalom meghaladja a 20 %-ot; és
b) a nettó tömeg 3 tömegszázalékát egyéb paradicsomsűrítmények és a paradicsomlé esetében.
A hozzáadott konyhasó mennyiségének a meghatározásakor a természetes kloridtartalmat a szárazanyag-tartalom 2 %-ával kell egyenlőnek tekinteni.
10. cikk
(1) A paradicsomlé és a paradicsomsűrítmény:
a) jellegzetes piros színű; és
b) jó aromával rendelkezik, amely a megfelelően feldolgozott termékre jellemző.
A terméknek mindenféle idegen íztől mentesnek kell lennie, különösen az égett vagy karamellizált termék ízétől.
(2) A paradicsomlének és a paradicsomsűrítménynek:
a) mentesnek kell lennie a látható idegen növényi anyagoktól, beleértve a héjat, a magokat vagy az egyéb durva paradicsomrészeket;
b) gyakorlatilag mentesnek kell lennie minden ásványi szennyező anyagtól.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha:
a) bármely idegen növényi anyag jelenléte csak szabad szemmel történő alapos vizsgálattal állapítható meg; és
b) az ásványiszennyezőanyag-tartalom nem haladja meg a szárazanyag-tartalom 0,1 %-át a hozzáadott összes konyhasóval csökkentve, a porított paradicsomsűrítmény esetében pedig a hozzáadott összes szilícium-dioxiddal csökkentett tömegre vonatkoztatva.
(4) A paradicsomlé és a paradicsomsűrítmény:
a) egyenletes szövetszerkezetű, állaguk mutatja a megfelelő módon alkalmazott feldolgozási eljárást;
b) az invertcukorként kifejezett cukortartalma legalább 42 %, a hozzáadott összes konyhasóval csökkentett szárazanyag-tartalomra vonatkoztatva;
c) a kristályos citromsav-monohidrát formájában kifejezett összes titrálható savassága a hozzáadott összes konyhasóval csökkentett szárazanyag-tartalom 10 %-át nem haladja meg;
d) az ecetsavban kifejezett illékony savassága a hozzáadott összes konyhasóval csökkentett szárazanyag-tartalom 0,4 %-át nem haladja meg;
e) a pH-értéke legfeljebb 4,5.
(5) A paradicsomlé és a paradicsomsűrítmény penészszáma - amennyiben azt vízzel a 8 % szárazanyag-tartalom eléréséig hígítjuk - nem haladhatja meg a 70 % pozitív mezőt. A 8 %-nál kevesebb szárazanyag-tartalommal rendelkező paradicsomlé esetében a pozitív mezők százaléka a szárazanyag-tartalommal arányosan csökken.
III. CÍM A paradicsompehelyre vonatkozó követelmények
11. cikk
E cím alkalmazásában: "paradicsompehely" az 1599/84/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének m) pontjában meghatározott termék.
12. cikk
(1) A paradicsompehely:
a) színe jellegzetesen piros; és
b) kellemes ízzel rendelkezik, ami a megfelelően feldolgozott termékre jellemző; és
c) a terméktől idegen íztől és illattól mentes.
(2) A paradicsompehely szárazanyag-tartalma legalább 93 %.
(3) Az ásványi és a növényi szennyeződések együttesen nem haladhatják meg a termék tömegének 1 %-át. Ebben az értelmezésben "növényi szennyeződések" azok a szabad szemmel látható növényi anyagok, melyek a paradicsomnak nem részei, vagy amelyek hozzátapadtak a friss paradicsomhoz, mint például a paradicsom levele, a szára, a csészelevelek stb., de azokat a feldolgozás során el kellett volna távolítani.
(4) A paradicsompehely gyártásánál adalékanyagként csak szilícium-dioxid (551) használható. A szilícium-dioxid-tartalom azonban nem haladhatja meg az 1 tömegszázalékot.
(5) A paradicsompehely penészszáma - amennyiben azt vízben 8 % szárazanyag-tartalom eléréséig homogenizáljuk - nem haladhatja meg a 70 % pozitív mezőt.
IV. CÍM A tárolóedények és az ellenőrzés követelményei
13. cikk
(1) Az egész vagy nem egész, tartósított hámozott paradicsomot és paradicsomlevet tartalmazó tárolóedényeket olyan azonosító jelöléssel kell ellátni, amely alapján megállapítható a gyártás ideje és éve, valamint a feldolgozó. Ha a paradicsomlevet különböző időpontokban dolgozták fel, és együtt tárolták a csomagolás előtt, a jelölésen fel kell tüntetni valamennyi gyártási időpontot.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit egyéb paradicsomalapú termékekre is alkalmazni kell, amennyiben e termékeket a feldolgozáskor olyan tárolóedénybe csomagolják, amelyek a feldolgozás helyét elhagyják. Azokban az esetekben, amikor ezeket a termékeket tartályokban vagy hasonló tárolóedényekben tárolják a későbbi csomagoláshoz vagy újrafeldolgozáshoz, a gyártási időt vagy időket a tárolóedényeken fel kell tüntetni. Amikor e termékeket a végleges tárolóedényeikbe csomagolják, a tárolóedényeken szerepelnie kell annak az azonosító jelzésnek, amely alapján a gyártási idő vagy idők, valamint a feldolgozó azonosítható.
(3) Az e cikkben említett jelölés lehet kódolt jelzés, amelyet annak a tagállamnak az illetékes hatóságai hagynak jóvá, ahol a gyártás történt. E hatóságok további rendelkezéseket fogadhatnak el a jelöléssel kapcsolatban.
14. cikk
A feldolgozónak naponta és a feldolgozás időtartama alatt rendszeres időközönként ellenőriznie kell, hogy a termékek megfelelnek-e a támogatásra való jogosultság követelményeinek. Az ellenőrzés eredményeit rögzíteni kell.
15. cikk
(1) A melléklet pontosítja a következők meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket:
a) szárazanyag-tartalom;
b) természetes oldható szárazanyagok;
c) sótartalom;
d) cukortartalom;
e) összes savasság;
f) illékony savasság;
g) ásványiszennyeződés-tartalom;
h) pH-érték;
i) kalciumion-tartalom;
j) szilícium-dioxid-tartalom.
(2) A penészszám-meghatározást az AOAC (Hivatalos Analitikai Kémikusok Egyesülete) módszerének (Howard-féle penészszám-meghatározás) megfelelően kell elvégezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett módszereket kell használni a termelési támogatásra való jogosultság megállapítására. Rutinelemzéshez más módszerek is használhatók.
16. cikk
Ez a rendelet 1986. július 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1986. május 27-én.