A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2007. december 20.)
a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a „vasúti alagutak biztonságával” kapcsolatban elfogadott kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól
(az értesítés a C(2007) 6450. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/163/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2001/16/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésével, valamint a 96/48/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésével összhangban minden alrendszerre vonatkozik egy ÁME. Szükség esetén egy alrendszerre több ÁME is vonatkozhat, és egy ÁME több alrendszerre is vonatkozhat. Az ÁME kidolgozásával, illetve felülvizsgálatával kapcsolatos döntéshez és annak műszaki és területi hatályának megválasztásához a 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése és a 96/48/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti megbízás szükséges.
(2)
Az ÁME létrehozásának első lépése a közös képviseleti testületnek kinevezett Vasutak Kölcsönös Átjárhatóságának Európai Szövetsége (AEIF) által kidolgozott ÁME-tervezet megléte.
(3)
A 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban az AEIF megbízást kapott a „vasúti alagutak biztonságára” vonatkozó ÁME-tervezet kidolgozására.
(4)
Az ÁME-tervezetet a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK irányelv által létrehozott és a 2001/16/EK irányelv 21. cikkében említett bizottság vizsgálta meg.
(5)
A 2001/16/EK irányelv, a 96/48/EK irányelv és az ÁME-k a felújításokra vonatkoznak, de a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre nem. A tagállamokat azonban arra biztatják, hogy amikor módjukban áll, és ahol a karbantartással összefüggő munka mértéke indokolttá teszi, alkalmazzák az ÁME-ket a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre.
(6)
Jelenlegi változatában az ÁME nem foglalkozik teljes mértékben valamennyi alapvető követelménnyel. A 2001/16/EK irányelv 17. cikkével, valamint a 96/48/EK irányelv 17. cikkével összhangban azokat a technikai részleteket, amelyekre itt nem térnek ki, „nyitott kérdésként” azonosítják ezen ÁME C. mellékletében.
(7)
A 2001/16/EK irányelv 17. cikkével, valamint a 96/48/EK irányelv 17. cikkével összhangban az egyes tagállamoknak tájékoztatniuk kell a többi tagállamot és a Bizottságot az ilyen „nyitott kérdésekkel” kapcsolatos alapvető követelmények megvalósítására alkalmazott nemzeti műszaki szabályokról, valamint az általuk a megfelelőség- vagy az alkalmazhatóság-értékelési eljárások végrehajtására, valamint az alrendszerek - a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti - kölcsönös átjárhatóságának igazolására alkalmazott ellenőrzési eljárás végrehajtása érdekében kinevezett testületekről. Ez utóbbi célból a tagállamoknak lehetőség szerint alkalmazniuk kell a 2001/16/EK és a 96/48/EK irányelvben előírt elveket és feltételeket. A tagállamok lehetőség szerint igénybe kell vegyék a 2001/16/EK irányelv 20. cikke, valamint a 96/48/EK irányelv 20. cikke alapján bejelentett szervezeteket. A Bizottságnak el kell végeznie a tagállamok által a nemzeti szabályok, eljárások, az eljárások végrehajtásáért felelős testületek és az ilyen eljárások időtartama formájában továbbított adatok elemzését, és adott esetben meg kell vitatniuk a bizottsággal, hogy szükség van-e bármilyen intézkedés elfogadására.
(8)
A szóban forgó ÁME nem írhatja elő különleges technológiák vagy műszaki megoldások alkalmazását, kivéve, ha az a hagyományos transzeurópai vasúti hálózat kölcsönös átjárhatósága érdekében feltétlenül szükséges.
(9)
Az ÁME a vonatkozó tervezet előkészítésekor elérhető legjobb szakmai ismereten alapul. A technológia, az üzemeltetési, a biztonsági vagy a társadalmi követelmények fejlődése szükségessé teheti az ÁME módosítását vagy kiegészítését. Adott esetben a 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésével, vagy a 96/48/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálati vagy korszerűsítési eljárást kell kezdeményezni.
(10)
Az innováció előmozdítása és a megszerzett tapasztalatok figyelembe vétele érdekében a csatolt ÁME-t rendszeres időközönként időszakos felülvizsgálatnak kell alávetni.
(11)
Innovatív megoldási javaslatok esetén a gyártónak vagy a szerződő szervnek ismertetnie kell az ÁME vonatkozó szakaszától való eltérést. Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti a megoldás megfelelő funkcionális és az interfészekre vonatkozó előírásait, valamint kialakítja az értékelési módszereket.
(12)
A megbízás azt igényelte, hogy a „vasúti alagutak biztonságára” vonatkozó ÁME tartalmazza az alagutakban történő balesetek és események megelőzését és enyhítését, különösen a tűz miatti kockázatok terén. Ebben az összefüggésben az összes vonatkozó potenciális kockázattal foglalkozni kellett, ideértve a kisiklással, az ütközéssel, a tűzzel és a veszélyes anyagok felszabadulásával járókat is. Ezeket a célkitűzéseket és kockázatokat azonban csak annyiban veszik figyelembe, amennyiben hatással vannak az irányelvekben leírt alrendszerekre, és ha az ennek eredményeként létrejövő előírások összekapcsolhatók az irányelv vonatkozó alapvető követelményeivel. Várható volt, hogy több alrendszert is figyelembe kell venni, főleg a következőket: infrastruktúra, járművek, üzemeltetés és forgalomirányítás, karbantartás - az irányelvek II. mellékletében leírtak szerint.
(13)
Az UIC (Nemzetközi Vasútegylet) és az UNECE (ENSZ-EGB, az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága) vasútialagút-szakértői a 2000 és 2003 közötti időszakban értékelték és összeállították az új és meglévő alagutak biztonságának biztosítására Európában jelenleg alkalmazott legjobb intézkedéseket. A 2003 és 2005 közötti időszakban az ÁME-munkacsoportban a pályahálózat-működtetők, a vasúti társaságok és a járműgyártók részéről összegyűlt szakértők és tudósok a jelen ajánlások alapján megkezdték a legjobb gyakorlatok kiválasztását. Az UIC és az UNECE szakértőihez hasonlóan az AEIF szakértői is azon a véleményen voltak, hogy a vasutak erőssége a balesetek megelőzésében rejlik. A megelőző intézkedések általában költséghatékonyabbak, mint az enyhítő vagy mentési intézkedések. Az önmentési és mentési intézkedésekkel kiegészített megelőző és enyhítő jellegű intézkedések kombinálása szolgálja legjobban az ésszerű költséggel elért optimális biztonság célját.
(14)
Az alapul szolgáló 96/48/EK és 2001/16/EK irányelvek fő célkitűzése a kölcsönös átjárhatóság. A cél a jelenleg érvényben lévő biztonsági intézkedések és műszaki szabályok harmonizálása volt, amelynek révén elérhetővé válik a kölcsönös átjárhatóság, és hasonló biztonsággal kapcsolatos felfogásról és biztonsági intézkedésekről lehet gondoskodni minden utas számára egész Európában. Emellett az ezen (és a járművekről szóló) ÁME-nek megfelelő vonatoknak általában lehetővé kell tenni a transzeurópai hálózat összes alagútjába való belépést.
(15)
A Közösség vasúti rendszerének biztonsági szintjei általában véve magasak, különösen a közúti közlekedéshez viszonyítva. Az alagutak statisztikai szempontból biztonságosabbak, mint a hálózat többi eleme. Fontos azonban, hogy a biztonságot legalábbis fenntartsák a jelenlegi vasút-szerkezetátalakítási fázis során, amely elkülöníti a korábban integrált vasúttársaságok funkcióit, és az önszabályozás felől még inkább a közszabályozás felé mozdítja el a vasúti ágazatot. Ez volt a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló 2004/49/EK irányelv (3) fő szerepe: tovább kell javítani a biztonságot, ahol az ésszerűen megvalósítható, figyelembe véve a vasúti közlekedés versenyképességét.
(16)
Ezen ÁME célkitűzése az volt, hogy harmonizált és költséghatékony intézkedések felé irányítsa az alagutak biztonságával kapcsolatos műszaki haladást; ezeknek - amennyire az ésszerűen megvalósítható - azonosaknak kell lenniük egész Európában.
(17)
Ez az ÁME a kisforgalmú vidéki és a városi területek szívében lévő, sok vonatot és utast kiszolgáló alagutakra vonatkozik. Csak minimumkövetelményeket ír elő. Az ÁME alkalmazása önmagában még nem garantálja a biztonságos üzembe helyezést és működést. A biztonsági munkálatokban részt vevő felek együttműködnek a szóban forgó alagút megfelelő biztonsági szintjének megvalósítása érdekében ezen ÁME és a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó irányelvek rendelkezéseivel összhangban. A tagállamokat kérik, hogy amikor új alagutat nyitnak meg, vagy amikor a meglévő alagutakat az átjárhatóságra felkészített vonatok használják, vizsgálják meg, hogy a helyi körülmények (a forgalom típusát és sűrűségét is ideértve) szükségessé tesznek-e további intézkedéseket az ezen ÁME-ben meghatározottakon kívül. Ezt kockázatelemzéssel vagy bármilyen más, fejlett technológiát alkalmazó módszerrel tudják megtenni. Ez a vizsgálat részét képezi a vasútbiztonsági irányelv 10. cikkében előírt biztonsági tanúsítási és 11. cikkében előírt engedélyezési eljárásnak.
(18)
Néhány tagállamban már olyan biztonsági intézkedések vannak hatályban, amelyek az ezen ÁME által előírtaknál nagyobb fokú biztonságot igényelnek. Az ilyen meglévő szabályokat a vasúti biztonságról szóló irányelv 8. cikkének összefüggésében kell figyelembe venni. Emellett ugyanazon irányelv 4. cikkével összhangban a tagállamoknak általában véve biztosítaniuk kell a vasúti biztonság fenntartását és - ahol az ésszerűen megvalósítható - folyamatos fejlesztését, figyelembe véve a közösségi joganyag fejlődését, illetve a műszaki és tudományos haladást, és elsőbbséget biztosítva a súlyos balesetek megelőzésének.
(19)
A tagállamok megkövetelhetnek szigorúbb intézkedéseket egyes speciális helyzetekre vonatkozóan, amennyiben az ilyen intézkedések nem gátolják a kölcsönös átjárhatóságot. A vasúti biztonságról szóló irányelv 8. cikke és ezen ÁME 1.1.6. pontja biztosítja ezt a lehetőséget. Az ilyen szigorúbb követelményeket forgatókönyv- és kockázatelemzésre lehet alapozni, és azok az infrastruktúra, az energia és az üzemeltetés alrendszereket érinthetik. A tagállamoktól elvárják, hogy a vasút gazdasági életképességének figyelembe vételével, valamint az érintett pályahálózat-működtetőkkel, a vasúti társaságokkal és a mentőszolgálatokkal való konzultációt követően mérlegeljék az ilyen magasabb szintű követelményeket.
(20)
Az alagutak és a vonatok esetében megteendő intézkedések meghatározásához csak korlátozott számú balesettípust azonosítottak. Ezeknek megfelelő intézkedéseket határoztak meg, amelyek megszüntetik vagy jelentősen csökkentik az ilyen típusú balesetekből eredő kockázatot. Ezeket a megelőzés, enyhítés, evakuálás és mentés kategóriákban dolgozták ki. Ezen ÁME D. melléklete bemutatja a balesettípusok és az intézkedések közötti kvalitatív kapcsolatot, és jelzi, mely intézkedések foglalkoznak a balesettípusok egyes osztályaival. Következésképp az ÁME alkalmazása nem garantálja a halálos kimenetelű szerencsétlenségek kockázatának megszűnését.
(21)
A mentőszolgálatok szerepét és felelősségét a nemzeti hatóságok jogosultak meghatározni. Az ezen ÁME-ben a mentés terén meghatározott intézkedések azon a feltevésen alapulnak, hogy az alagúti balesetek során beavatkozó mentőszolgálatok feladata az élet védelme, nem pedig az anyagi értékek - például járművek vagy szerkezetek - megóvása. Ezen ÁME részletesebben meghatározza a mentőszolgálatoktól az egyes balesettípusok esetén elvárt feladatokat.
(22)
E határozat rendelkezései összhangban vannak a 96/48/EK tanácsi irányelv 21. cikke által létrehozott bizottság véleményével.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság elfogadja a 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett hagyományos transzeurópai vasúti rendszerben, valamint a 96/48/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer „vasúti alagútjainak biztonságára” vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokat (ÁME).
Az ÁME-t e határozat melléklete tartalmazza.
Az ÁME teljes mértékben alkalmazandó a 2001/16/EK irányelv I. mellékletében meghatározott hagyományos és a 96/48/EK irányelv I. mellékletében meghatározott nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerre e határozat 2. cikkének figyelembe vételével.
2. cikk
1. Az ÁME C. mellékletében „nyitott kérdésként” felsorolt pontok tekintetében a 96/48/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése és a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a kölcsönös átjárhatóság hitelesítésével kapcsolatban teljesítendő feltételek azok a tagállamokban használatos alkalmazandó műszaki szabályok lesznek, amelyek az e határozatban szabályozott alrendszerek üzembe helyezését engedélyezik.
2. Az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül minden tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a következőkről:
(a)
az (1) bekezdésben említett alkalmazandó műszaki szabályok jegyzéke;
(b)
a megfelelőség-értékelési és ellenőrzési eljárások, amelyeket e szabályok alkalmazása során kell alkalmazni;
(c)
a megfelelőség-értékelési és ellenőrzési eljárások végrehajtására kijelölt szervezetek.
3. cikk
Ezt a határozatot 2008. július 1-jétől kell alkalmazni.
4. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 20-án/én.