A Bizottság 1248/2001/EK rendelete
(2001. június 22.)
a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III., X. és XI. mellékletének az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak járványügyi megfigyelése és vizsgálata tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 20. cikke (2) bekezdésére, valamint 23. cikkére,
mivel:
(1) A 999/2001/EK rendelet III. melléklete megállapítja a szarvasmarhafélékben, juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) folyamatos ellenőrzésére vonatkozó, részletes szabályokat. E szabályok a 30 hónaposnál idősebb, táplálékláncba kerülő szarvasmarhafélék rendszeres, valamint a 30 hónaposnál idősebb, de a táplálékláncba be nem kerülő állatok szúrópróbaszerű ellenőrzését is magukban foglalják. Ezenkívül minden kényszervágásra vagy a 30 hónaposnál idősebb állatok leölésének programja (OTMS) során leölésre került, illetőleg a vágáskor betegség jeleit mutató szarvasmarhafélét meg kell vizsgálni. Azon juh- és kecskeféléket, amelyek a TSE-nek megfelelő klinikai tüneteket mutatnak, hatósági megfigyelés alatt kell tartani.
(2) Tekintettel arra, hogy a kényszervágásra került állatok rutinellenőrzése során két 28 hónapos szarvasmarhafélében is megállapították a BSE előfordulását, továbbá hogy rendelkezésre álljon egy jelzőrendszer, amely figyelmeztet a BSE fiatalabb állatokban történő megjelenésére, a korhatárt 24 hónapra kell csökkenteni egyes veszélyeztetett állományokhoz tartozó állatok esetében.
(3) A 2001 első harmadában folytatott ellenőrzések során - Görögország, Luxemburg, Ausztria, Finnország és Svédország kivételével - minden tagállamban megállapították a BSE előfordulását. Az egyes veszélyeztetett állományokba tartozó megvizsgált szarvasmarhafélék száma 248 volt Görögországban, 763 Luxemburgban, 3295 Ausztriában, 4527 Finnországban és 8254 Svédországban.
(4) A Tudományos Operatív Bizottság (TOB) a BSE földrajzi elterjedéséből adódó kockázatról (GBR) szóló, 2000. július 6-i véleményében úgy határozott, hogy Luxemburg GBR szintje III-as (BSE csak kis számban kerül megállapításra), továbbá Ausztria, Finnország és Svédország GBR szintje II-es (a BSE előfordulása nem valószínű, de nem is kizárt). Görögország jogi és technikai bizonytalanságokra hivatkozva nem terjesztett elő értékelési iratot.
(5) Az Ausztriában, Finnországban és Svédországban lefolytatott ellenőrző vizsgálatok, valamint a Tudományos Operatív Bizottság értékelése alapján ezekben az országokban a BSE valószínűleg nem fordul elő, de megjelenését nem is lehet kizárni. Ha mégis előfordulna, a betegséget legnagyobb valószínűséggel azoknak a szarvasmarhaféléknek a vizsgálatakor állapítanák meg, amelyek gazdaságokban pusztulnak el vagy kényszervágásra kerülnek, továbbá amelyek vágáskor a betegség jeleit mutatják. Ezért e tagállamok számára engedélyezni kell, hogy csökkentsék a levágásra kerülő egészséges szarvasmarhafélék vizsgálatának számát.
(6) Azért, hogy további információk álljanak rendelkezésre a BSE Egyesült Királyságbeli előfordulásával kapcsolatban, az OTMS keretében végzett vizsgálatot ki kell terjeszteni a takarmányozási tilalom hatékony érvényesítése utáni egy éven belül született összes állatra. Az OTMS keretein belül levágott többi szarvasmarhafélét szúrópróbaszerűen kell megvizsgálni.
(7) A tagállamok számára ezen kívül lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon - feltéve hogy nem okoznak ezzel fennakadást a kereskedelemben - egyéb szarvasmarhaféléket is megvizsgáljanak, különösen abban az esetben, ha az állatok a betegség szempontjából nagyobb veszélynek vannak kitéve.
(8) Pontosan meg kell határozni a szarvasmarhafélék vizsgálatát követő eljárásokat, valamint olyan intézkedéseket is be kell vezetni, amelyek megakadályozzák, hogy a fertőzött állatok vágott testeivel szennyeződött vágott testek ne kerüljenek be a táplálékláncba.
(9) Egy szúrópróbaszerűen végzett, vágás utáni gyorstesztet kell bevezetni a juh- és kecskefélék esetében a surlókór hatékonyabb észlelése céljából. A járványhelyzet még tökéletesebb áttekinthetősége érdekében két különböző célcsoportban kell szúrópróbaszerűen mintát venni: a gazdaságokban elhullott és a vágásra került állatok körében.
(10) Az országos szinten csak kis számú juh- és kecskeféle állománnyal rendelkező tagállamokban nehéz mindkét célcsoportban statisztikailag megfelelő nagyságú mintát begyűjteni. Ezért e tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy kisebb mintanagyságot alkalmazzanak, de olyan állatokat kell célzottan vizsgálniuk, amelyeknél a pozitív esetek előfordulása a leginkább valószínű.
(11) Tekintettel a genetikai ellenálló képesség szerepére a klinikai tünetekben megnyilvánuló surlókór kifejlődésében, valamint arra, hogy tenyésztési programokat is igénybe lehet venni a surlókór megelőzésében, a betegséggel szembeni védekezésben és annak felszámolásában valamennyi surlókóros megbetegedés esetén meg kell határozni az állat genotípusát, továbbá törzstipizálást kell végezni, ha rezisztens genotípusú állatok között lép fel a betegség.
(12) A nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét frissíteni kell.
(13) A juh- és kecskefélékre irányuló ellenőrző programok esetében a gyorstesztek bevezetését követően meg kell határozni a megfelelő vizsgálati módszereket és eljárásokat. Ezenkívül a szarvasmarhafélék számára előírt vizsgálati módszereket és eljárásokat is frissíteni kell.
(14) A 999/2001/EK rendelet 22. cikkével összhangban egy bizonyító erejű statisztikai adatfelvételt kell igénybe venni azon következtetések megerősítésére vagy megdöntésére, amelyeket egy ország vagy régió BSE-státusának meghatározására az első lépésként végzett kockázatelemzés nyomán kaptak. A statisztikai adatfelvétellel szembeni minimális követelményeket a XI. melléklet B. része határozza meg. Tekintettel Ausztria, Finnország és Svédország BSE-veszélyeztetettségének - a Tudományos Operatív Bizottság értékelése szerinti - alacsony szintjére és az aránytalanul felhasznált erőforrásokra, ezen tagállamok részére felmentést kell adni az elzárt, alacsony állatsűrűséggel rendelkező területeken lévő gazdaságokban elpusztult állatok vizsgálata alól.
(15) Az érthetőség érdekében a legutóbb a 2001/8/EK határozattal [2] módosított, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak járványügyi megfigyeléséről szóló 98/272/EK bizottsági határozatot [3], valamint a 2001/8/EK határozattal módosított, a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalom szempontjából történő vizsgálatáról, valamint a fertőző szivacsos agyvelő bántalmak járványügyi megfigyeléséről szóló 98/272/EK határozat módosításáról szóló 2000/764/EK bizottsági határozatot [4] hatályon kívül kell helyezni.
(16) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. A III. mellékletben található szöveg helyébe az e rendelet I. mellékletében található szöveg lép.
2. A X. melléklet A. fejezetének 3. pontjában található szöveg helyébe az e rendelet II. mellékletében található szöveg lép.
3. A X. melléklet C. fejezetében található szöveg helyébe az e rendelet III. fejezetében található szöveg lép.
4. A XI. melléklet B. fejezetében található szöveg helyébe az e rendelet IV. fejezetében található szöveg lép.
2. cikk
(1) A 98/272/EK és a 2000/764/EK határozat hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett határozatokra történő hivatkozásokat a 999/2001/EK rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni. Különösen a 98/272/EK határozat IV.A. mellékletére történő hivatkozást a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontjára történő hivatkozásként kell értelmezni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2001. július 1-jétől kell alkalmazni. A 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezet II.. szakaszának rendelkezéseit azonban - amint azt e rendelet I. melléklete meghatározza - 2002. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezetének rendelkezéseit - amint azt e rendelet I. melléklete meghatározza - az ellenőrzés első hat hónapjában felül kell vizsgálni az elért eredmények ismeretében.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2001. június 22-én.