A BIZOTTSÁG 1974/2006/EK RENDELETE
(2006. december 15.)
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikk (6) bekezdésére, 19. cikke (2) bekezdésének második mondatára, a 32. cikk (1) bekezdésének (b) pontjára, a 66. cikk (3) bekezdés harmadik albekezdésére, a 70. cikk (1) bekezdésére és a 91. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1698/2005/EK rendelet egységes jogi keretet hozott létre az EMVA-ból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra a Közösség egészében. A jogi keretet részletes végrehajtási szabályokkal kell kiegészíteni.
(2)
A közös agrárpolitika egyéb eszközeiből finanszírozott intézkedésekkel való összhang vonatkozásában meg kell határozni a vidékfejlesztési támogatás alóli kivételekkel kapcsolatos részletes rendelkezéseket, különösen az 1698/2005/EK rendelet 5. cikkének (6) bekezdésében említett kivételekre vonatkozókat. A vidékfejlesztési beruházási támogatásnak figyelembe kell vennie az ágazati korlátozásokat vagy megszorításokat, továbbá el kell kerülnie az érintett ágazatokban a többletkapacitások létrehozását.
(3)
Szabályokat kell előírni a nemzeti stratégiai tervek naprakész változataira a tartalom, az eljárások és az ütemezés vonatkozásában.
(4)
Annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság gyorsan és hatékonyan életbe léptethesse az új programozási keretet, meg kell határozni a vidékfejlesztési programok benyújtása és azoknak a Bizottság általi jóváhagyása közötti határidőket.
(5)
Részletes szabályokat kell megállapítani a vidékfejlesztési programok előterjesztésére és felülvizsgálatára. A vidékfejlesztési programok létrehozásának, a programok Bizottság általi vizsgálatának és jóváhagyásának megkönnyítése érdekében azok szerkezetére és tartalmára vonatkozóan különösen az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkében meghatározott követelményeken alapuló közös szabályokat kell megállapítani. Ezeken túlmenően konkrét rendelkezéseket kell megállapítani az 1698/2005/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti keretszabályozás tekintetében.
(6)
Csak a programok jelentős változtatását igénylő módosításokat, a programon belüli, tengelyek közötti EMVA forrás átcsoportosításokat és az EMVA társfinanszírozás mértékének változásait kell bizottsági határozattal elfogadni. A többi módosításról a tagállamok döntenek, de be kell azokat jelenteniük a Bizottságnak Ki kell alakítani az eljárást az ilyen bejelentések egyeztetésére.
(7)
A hatékony és rendszeres monitoring biztosítása érdekében a tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk programozási dokumentumaik egységes szerkezetbe foglalt és naprakésszé tett elektronikus változatát.
(8)
Az 1698/2005/EK rendelet megállapítja a fiatal mezőgazdasági termelők támogatásának feltételeit. Meg kell határozni e feltételek teljesítésének időpontját, beleértve annak az időszaknak a hosszát is, amelyet a tagállamok bizonyos kedvezményezettek számára engedélyezhetnek, amely során a kedvezményezetteknek meg kell felelniük a szakképzettségi és szakmai alkalmassági feltételnek. Mivel a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás feltétele, hogy a fiatal mezőgazdasági termelő üzleti tervet nyújtson be, részletes szabályokat kell megállapítani mind az üzleti terv, mind annak rendelkezéseinek a fiatal mezőgazdasági termelők általi betartása tekintetében.
(9)
A korai nyugdíjba vonulási támogatásra vonatkozó feltételek vonatkozásában meg kell oldani azokat a konkrét problémákat, amelyek akkor merülnek fel, amikor egy gazdaságot több átadó vagy egy haszonbérlő ad át. Az átadó nem üzleti célú mezőgazdasági tevékenysége a közös agrárpolitika keretében nem támogatható.
(10)
Meg kell határozni a gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások nyújtására kiválasztott hatóságok és testületek esetében megkövetelt szakképzettséget és forrásokat.
(11)
Az üzemvezetési, helyettesítési és gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások létrehozására irányuló támogatás tekintetében meg kell állapítani a támogatás degresszivitásának módszertanát.
(12)
A mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére az újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében végrehajtott beruházások tekintetében és abban az esetben, ha a fiatal mezőgazdasági termelőknek meg kell felelniük a hatályos előírásoknak, rögzíteni kell a vonatkozó előírásoknak való megfelelés időpontját.
(13)
Az erdők gazdasági értékének javítását célzó beruházások vonatkozásában erdőgazdálkodási terveket kell meghatározni és meg kell állapítani a jogosult beruházások típusait. E terveket a Lisszabonban 1998. június 2. és 4. között az európai erdők védelméről tartott harmadik miniszteri konferencia L2 (a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló páneurópai kritériumok, mutatók és páneurópai operatív iránymutatás) állásfoglalásának 2. mellékletében létrehozott, a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló páneurópai operatív iránymutatással (2) összhangban kell elkészíteni.
(14)
A mezőgazdasági és erdészeti termékek értékének növelésére az újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében a mikrovállalkozásoknál végrehajtott beruházások esetében időpontot kell rögzíteni a vonatkozó előírásoknak való megfelelésre. Egyértelműen el kell egymástól választani az 1698/2005/EK rendelettel létrehozott támogatási arányokból részesülő, erdészettel kapcsolatos beruházásokat és az erdészeti/faipari ágazatban végrehajtott egyéb beruházásokat.
(15)
Az új termékek, eljárások és technológiák fejlesztése céljából a mezőgazdasági és az élelmiszer-ágazatban, valamint az erdészeti ágazatban folytatott együttműködés tekintetében meg kell határozni az indikatív jogosult költségeket.
(16)
Az előírások betartása tekintetében a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás szintjét a tagállamnak az előírás alkalmazásából eredő kötelezettség mértékére tekintettel előírásonként kell kialakítania, miközben azonban a beruházási költségek nem lehetnek jogosultak támogatásra.
(17)
Az élelmiszer-minőségi rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás tekintetében meg kell határozni a közösségi támogatásokat és a nemzeti támogatási rendszerekre vonatkozó kritériumokat, az e támogatással érintett termékeket és a támogatás összegének kiszámítása során figyelembe vehető állandó költségek típusait.
(18)
Az 1698/2005/EK rendelet 33. cikkében meghatározott promóciós intézkedések, valamint a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2000. december 19-i 2826/2000/EK tanácsi rendelettel (3) létrehozott, tájékoztató és promóciós intézkedésekre vonatkozó rendszer közötti kiegészítő jelleg biztosítása érdekében meg kell állapítani a minőségi termékek promóciójára nyújtott támogatásra vonatkozó részletes követelményeket, különösen a kedvezményezettekre és a támogatható tevékenységekre vonatkozókat. Ezen túlmenően a kettős finanszírozás kockázatának elkerülése érdekében a 2826/2000/EK rendelet alapján támogatott tájékoztató és promóciós intézkedések nem jogosultak vidékfejlesztési támogatásra.
(19)
A félig önellátó gazdálkodásra nyújtott támogatás tekintetében részletesen meg kell határozni az üzleti tervek tartalmát és végrehajtásuk feltételeit.
(20)
A máltai termelői csoportoknak nyújtott támogatás tekintetében a máltai mezőgazdasági ágazat különös jellemzőit figyelembe vevő egyedi szabályokat kell megállapítani.
(21)
Az 1698/2005/EK rendelet 93. cikkével összhangban a kedvezőtlen adottságú területeknek nyújtott támogatás tekintetében az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelettel (4) létrehozott támogatási rendszer 2009. december 31-ig hatályban marad, a Tanácsnak a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárással összhangban elfogadott jogi aktusára is figyelemmel. Ennélfogva az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 817/2004/EK bizottsági rendelet (5) 11. cikkét egy ilyen jogi aktusnak a Tanács általi elfogadásáig továbbra is alkalmazni kell.
(22)
Rendelkezéseket kell megállapítani egyrészről a mezőgazdasági termelőknek az előírások betartására nyújtott támogatás, másrészről pedig a Natura 2000-kifizetések közötti átfedések elkerülése érdekében.
(23)
Az agrár-környezetvédelmi és állatjóléti támogatások tekintetében a különféle agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban a kedvezményezettek által teljesítendő minimumkövetelményeknek a támogatás olyan kiegyensúlyozott alkalmazását kell biztosítaniuk, amelyek figyelembe veszik a célkitűzéseket, továbbá ezáltal hozzá kell járulniuk a fenntartható vidékfejlesztéshez. E tekintetben a vállalt kötelezettségekből származó többletköltségek, elmaradt jövedelem és valószínű ügyleti költségek kiszámítására vonatkozó módszer megállapításának nagy jelentősséggel kell bírnia. Amennyiben a kötelezettségvállalások inputanyagok használatának korlátozásán alapulnak, csak akkor szabad támogatást nyújtani, ha ezek a korlátozások úgy értékelhetők, hogy ésszerű biztosítékot nyújtanak a kötelezettségvállalás teljesítése tekintetében.
(24)
A mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére nyújtott támogatás tekintetében meg kell adni a jogosult műveletekre vonatkozó részleteket és a kedvezményezettek leírását. Rendelkezéseket kell megállapítani az agrár-környezetvédelemmel való átfedés elkerülése, valamint a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram alapján jogosult tevékenységeknek a támogatásból való kizárása érdekében.
(25)
Meg kell határozni a mezőgazdasági földterületek fenntartható használatára irányuló, nem termelő beruházásokat.
(26)
Az erdészeti intézkedésekkel kapcsolatos egységes megközelítés biztosítása érdekében adott esetben az erdők és Fásított területek közös fogalommeghatározását kell használni. E fogalommeghatározásnak összhangban kell lennie az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és az Eurostat által a globális erdészeti erőforrások 2005-ös naprakész felmérésében használt fogalommeghatározással. Részletesebben meg kell határozni az 1698/2005/EK rendelet 42. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásra nem jogosult erdőket és Fásított területeket.
(27)
Részletes feltételeket kell megállapítani a mezőgazdasági földterületek erdősítésére nyújtott támogatás vonatkozásában, különösen az erdősítendő terület, az alapítási költségek, a mezőgazdasági termelő és a gyors növésű fajok fogalommeghatározásával kapcsolatban.
(28)
Az agrár-erdészeti rendszerek első létrehozásával érintett mezőgazdasági földterületekre nyújtott támogatás tekintetében a tagállamoknak bizonyos paraméterek figyelembevételével kell meghatározniuk az erdőtelepítés maximális sűrűségét.
(29)
Az erdészeti potenciál helyreállítására és az erősen vagy közepesen tűzveszélyesként besorolt erdőkben a megelőző intézkedésekre nyújtott támogatás feltétele a tagállamok által létrehozott erdőtűzvédelmi tervekkel való összhang. Közös megközelítést kell biztosítani az erdőtűz-megelőzési intézkedések meghatározása esetében.
(30)
Az 1698/2005/EK rendelet 50. cikkének (5) és (6) bekezdésében kijelölt területek tekintetében meg kell határozni a kijelölésükre vonatkozó feltételeket. Ügyelni kell arra, hogy az erdősítés ne károsítsa a biológiai sokféleséget, vagy ne okozzon más környezeti kárt.
(31)
Az 1698/2005/EK rendelet 52. cikkének (a) (i) pontjában meghatározott nem mezőgazdasági tevékenységekre történő diverzifikálás intézkedés megfelelő felhasználása érdekében, meg kell adni az 1698/2005/EK rendelet 53. cikkében foglalt mezőgazdasági háztartás tagjának részletes meghatározását.
(32)
Az 1698/2005/EK rendelet 59. cikkének e) pontjában szereplő támogatásban részesülő köz- és magánszférabeli partnerségeknek meg kell felelniük bizonyos részletes feltételeknek.
(33)
A Leader-tengely tekintetében a helyi akciócsoportok kiválasztási eljárásainak átláthatónak és versenyképesnek kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő és színvonalas helyi szintű fejlesztési stratégiákat válasszanak ki támogatásra. A helyi feltételektől függően általános szabályként minimum- és maximumküszöböket kell meghatározni a helyi akciócsoportok által lefedett területek népessége számára.
(34)
A helyi fejlesztési stratégiák lehető legszélesebb körű végrehajtása érdekében a helyi akciócsoportok működtetési költségeire nyújtott támogatást korlátozni kell.
(35)
A helyi akciócsoportok által végrehajtott együttműködési projekteknek meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. Koordinált eljárást kell létrehozni a Bizottság és a tagállamok között a transznacionális együttműködési projektek kiválasztásának megkönnyítésére.
(36)
A technikai segítségnyújtás tekintetében elő kell írni a konvergencia-célkitűzés keretében támogatható régiókra és más régiókra kiterjedő vidékfejlesztési programokra vonatkozó társfinanszírozási rendelkezéseket, valamint a részletes választási lehetőségeket és a nemzeti vidéki hálózat létrehozásának határidejét.
(37)
Közös szabályokat kell megállapítani több intézkedés vonatkozásában, különösen a következők tekintetében: az integrált műveletek végrehajtása, beruházási intézkedések, mezőgazdasági üzem átadása egy olyan időszak során, amelyre vonatkozóan a segítségnyújtás feltételeként kötelezettségvállalást tettek, a gazdaság területének növelése és a vis maior vagy a kivételes körülmények különféle kategóriáinak meghatározása.
(38)
A tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük, és megfelelő rendelkezéseket kell életbe léptetniük valamennyi vidékfejlesztési intézkedés igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének biztosítása érdekében. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ellenőrzési rendelkezéseik ésszerű biztosítékot nyújtsanak a támogathatósági kritériumok és más kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozóan. Különösen bizonyos intézkedésekkel kapcsolatos kifizetésekre vonatkozó számítások esetében a tagállamoknak megfelelő szakértők bevonásával kell a számítások megfelelőségét és pontosságát igazolniuk.
(39)
Adott esetben részletes szabályokat kell megállapítani a kölcsönökre nyújtott kamattámogatásokra és a pénzügyi tervezés bizonyos formáira vonatkozóan. A hatékony és egységes irányítás biztosítása érdekében meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett az irányító hatóságok normatív költségeket alkalmazhatnak és a természetbeni hozzájárulásokat jogosult kiadásoknak tekinthetik. Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházási műveletek célzottabbak legyenek, hozzáférhetővé kell tenni egy olyan közös szabályrendszert, amely meghatározza a támogatható kiadásokat. Közös szabályok szükségesek azon esetekben, amikor a Tagállam illetékes hatósága előleg folyósításáról dönt beruházási támogatások esetén.
(40)
Az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak való megfelelés biztosítása érdekében különös rendelkezéseket kell megállapítani az EMVA által társfinanszírozott bizonyos intézkedésekre és a kiegészítő nemzeti finanszírozásra.
(41)
Az EMVA-ból nyújtott támogatásból részesülő vidékfejlesztési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatás és nyilvánosság biztosítása érdekében a vidékfejlesztési programoknak részletes kommunikációs tervet kell tartalmazniuk. A lehető legkoherensebb megközelítés biztosítása érdekében meg kell határozni az irányító hatóságok és a kedvezményezettek e tekintetben fennálló kötelezettségeit.
(42)
Az EMVA támogatás felhasználásával kapcsolatos átláthatóság fokozása érdekében a kedvezményezettek jegyzékét, az üzemek nevét és az üzem részére közforrásokból juttatott hozzájárulás összegét a tagállamoknak elektronikus úton vagy másként évente közzé kell tenniük. Ezen információnak a nyilvánosság részére történő hozzáférhetővé tétele a Közösség tevékenységének a vidékfejlesztés területén történő átláthatóságát, a közpénzekkel történő hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és különösen a felhasznált közpénzek ellenőrzését, végül a vidékfejlesztési intézkedések kedvezményezettjei közötti verseny torzításának megakadályozását célozza. Tekintettel a követendő célkitűzések kiemelkedő súlyára, az arányosság alapelvének és a személyes adatok védelmének követelményének megfelelően indokolt a releváns információ általános közzététele, amennyiben nem lépi túl azt a határt, amely egy demokratikus társadalomban és a szabálytalanságok megelőzéséhez szükséges.
(43)
A monitoring tekintetében meg kell határozni az 1698/2005/EK rendelet 82. cikkében előírt éves időközi jelentésre, valamint a szóban forgó rendelet 80. cikkében említett közös monitoring- és értékelési keretszabályozás részét képező közös mutatókra vonatkozó részleteket.
(44)
A Bizottság és a tagállamok közötti biztonságos elektronikus adatcsere biztosítása érdekében információs rendszert kell létrehozni. Meg kell határozni e rendszer tartalmát és működését, valamint a rendszerhez való hozzáférési jogokat.
(45)
Az új végrehajtási szabályoknak az 1257/1999/EK rendelet alkalmazására megállapított végrehajtási szabályok helyébe kell lépniük. Ezért a 817/2004/EK rendeletet 2007. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni.
(46)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Hatály
1. cikk
Ez a rendelet a vidékfejlesztési támogatás elvei és általános szabályai, a vidékfejlesztési intézkedések különös és közös rendelkezései, valamint az ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések kivételével a jogosultsági és adminisztratív rendelkezések tekintetében megállapítja az 1698/2005/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.
II. FEJEZET
Általános szabályok
1. szakasz
Kiegészítő jelleg, összhang és megfelelés
2. cikk
(1) Biztosítani kell egyrészről
a)
a vidékfejlesztési támogatási intézkedések és az egyéb közösségi támogatási eszközök értelmében végrehajtott intézkedések, és különösen a közös agrárpolitika közvetlen és egyéb támogatási rendszerei alapján végrehajtott intézkedések és az állat- és növény-egészségügyi intézkedések, másrészről pedig
b)
a különböző vidékfejlesztési támogatási intézkedések közötti összhangot.
(2) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet szerinti támogatás az e rendelet 5. cikkének (6) bekezdése alapján kivételesen nyújtható az e rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek hatálya alá tartozó intézkedésekre, a tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezett egy adott műveletre csak egy rendszer alapján részesülhessen támogatásban.
E célból a tagállamok az ilyen kivételeket tartalmazó intézkedéseknek a vidékfejlesztési programjaikba történő felvételekor e programokban meghatározzák azokat a kritériumokat és közigazgatási szabályokat, amelyeket az érintett támogatási rendszerek vonatkozásában alkalmazni fognak.
(3) Amennyiben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból finanszírozott közös piaci szervezet - beleértve a közvetlen támogatási rendszereket is - az egyéni mezőgazdasági termelők, a gazdaságok vagy a feldolgozó üzemek szintjén termelési megszorításokat vagy a közösségi támogatásra vonatkozó korlátozásokat ír elő, az 1698/2005/EK rendelet alapján nem támogatható egyetlen olyan beruházás sem, amely a termelést e megszorítások vagy korlátozások fölé emelné.
2. szakasz
Stratégia és programozás
3. cikk
(1) A nemzeti stratégiai tervek a programozási időszakban naprakésszé tehetők. Az ilyen frissítések esetében valamelyik vagy mindkét alábbi elemet figyelembe veszik:
a)
a frissítés az 1698/2005/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében felsorolt egy vagy több elemet és/vagy a közösségi stratégiai iránymutatások egy vagy több elemét érinti;
b)
a frissítés egy vagy több vidékfejlesztési programnak az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett változtatásait tartalmazza.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni a nemzeti stratégiai tervek frissítéseire.
(3) A vidékfejlesztési programok kiigazításaihoz elegendő idő biztosítása érdekében a nemzeti stratégiai terv utolsó frissítését legkésőbb 2013. június 30-ig kell továbbítani a Bizottságnak.
(4) A nemzeti stratégiai terveket a vidékfejlesztési programok jóváhagyása után - különösen a célkitűzések és célok e programok előzetes értékeléséből következő számszerűsítésének tükrében - kell megerősíteni, vagy naprakésszé tenni.
4. cikk
(1) A Bizottságnak a tagállamok által benyújtott vidékfejlesztési programokat a programoknak Bizottság általi kézhezvétele időpontjától számított hat hónapon belül kell jóváhagynia. Amennyiben a vidékfejlesztési programok e rendelet hatálybalépése előtt kerülnek benyújtásra, a hat hónapos időtartam az e rendelet hatálybalépésének napjával kezdődik.
Az 1698/2005/EK rendelet 18. cikke (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában az első albekezdésben említett hat hónapos időszak attól az időponttól kezdődik, amikor a felülvizsgált javasolt program megfelel az 1698/2005/EK rendelet 18. cikke (3) bekezdése első albekezdésének.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében előírt időszakok meghatározására vonatkozó időpontokat adott esetben a 63. cikk (6) és (8) bekezdésével összhangban kell rögzíteni.
5. cikk
(1) A vidékfejlesztési programoknak az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkében említett tartalmát e rendelet II. mellékletével összhangban kell megállapítani.
Az 1698/2005/EK rendelet 85. cikkében említett előzetes értékelést mindegyik vidékfejlesztési programhoz csatolni kell.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 15. cikke (3) bekezdésében említett nemzeti keretszabályozások tartalmazzák a több intézkedés esetében közös információkat. Ezen intézkedések tekintetében a regionális vidékfejlesztési programok csak kiegészítő információkat tartalmazhatnak, feltéve, hogy a nemzeti keretszabályozásokban és a regionális programokban is megtalálható információk megfelelnek az e rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek.
(3) A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsájtaniuk az egyes változtatásokat követően naprakésszé tett vidékfejlesztési programjaik és - adott esetben - nemzeti keretszabályozásuk elektronikus változatát, beleértve az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkének d), e) és f) pontjával összhangban megkövetelt információknak megfelelő, az e rendelet II. mellékletében meghatározott standard táblázatokat is. A tagállamok adott esetben elektronikus úton, e rendelet 63. cikkével összhangban továbbítják a Bizottságnak a programváltozásokra és a nemzeti keretszabályozás változásaira vonatkozó kérelmeket.
3. szakasz
A vidékfejlesztési programok változtatásai
6. cikk
(1) A vidékfejlesztési programok változtatásai a következő kategóriákba tartoznak:
a)
az 1698/2005/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett felülvizsgálat;
b)
a pénzügyi forrásoknak az 1698/2005/EK rendelet 77. cikkének (3) bekezdésében említett felhasználására irányuló koordinációs eljárásokból eredő felülvizsgálatok;
c)
az e bekezdés a) és b) pontjának hatálya alá nem tartozó egyéb változtatások.
(2) A programoknak az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett változtatásai csak a végrehajtásuk második évétől javasolhatók.
(3) A vidékfejlesztési programok változtatására vonatkozó javaslatokat megfelelően indokolni kell, különösen a következő információk megadásával:
a)
a változtatás indokai és végrehajtási problémák;
b)
a változtatás várt hatásai;
c)
a változtatás és a nemzeti stratégiai terv közötti kapcsolat.
7. cikk
(1) A programoknak az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett felülvizsgálatai esetében az 1698/2005/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének bevezető részével összhangban a Bizottságnak határozatot kell hoznia a tagállam által benyújtott kérelemről, amennyiben:
a)
a felülvizsgálat meghaladja az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett, tengelyek közötti rugalmassági küszöbértéket;
b)
a felülvizsgálat módosítja az 1698/2005/EK rendelet 70. cikkében említett, a jóváhagyott vidékfejlesztési programban előírt közösségi társfinanszírozási mértékeket;
c)
a felülvizsgálat megváltoztatja a közösségi hozzájárulás teljes összegét a programozási időszak egészére és/vagy annak éves bontását anélkül, hogy az elmúlt évek közösségi hozzájárulásának összegét megváltoztatná;
d)
a felülvizsgálat az 1698/2005/EK rendelet 5. cikkének (6) bekezdésében említett kivételekkel kapcsolatban vezet be változtatásokat.
A határozatot a tagállam kérelmének Bizottság általi kézhezvétele időpontjától számított hat hónapon belül kell meghozni. A határozatot a tagállam kérelmének Bizottság általi kézhezvétele időpontjától számított hat hónapon belül kell meghozni.
(2) A természeti katasztrófák miatti szükséghelyzeti intézkedésekkel kapcsolatos esetek kivételével a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett program-felülvizsgálatok naptári évenként és programonként legfeljebb egyszer nyújthatók be.
A tagállamoknak az (1) bekezdés c) pontjában említett program-felülvizsgálatokra irányuló kérelmeket minden évben legkésőbb szeptember 30-ig kell továbbítaniuk a Bizottságnak.
Az (1) bekezdésben említett program-felülvizsgálatokra irányuló utolsó kérelmeiket a tagállamok legkésőbb 2013. június 30-ig kell továbbítaniuk a Bizottságnak.
8. cikk
(1) A regionális programozást alkalmazó tagállamok javasolhatnak a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett olyan program-felülvizsgálatokat, amelyek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó hozzájárulás regionális programok közötti, meghatározott évekre történő átvitelére irányulnak, amennyiben:
a)
az EMVA-hozzájárulás teljes összege programonként a teljes programozási időszak tekintetében nem módosul;
b)
az érintett tagállamnak nyújtott EMVA-juttatás teljes összege nem módosul;
c)
a felülvizsgálat évét megelőző évekre vonatkozó program éves bontásai nem módosulnak;
d)
az érintett tagállamnak nyújtott éves EMVA-juttatást betartják;
e)
adott esetben a nemzeti stratégiai tervben az 1698/2005/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének f) pontjával összhangban említett, a konvergencia-célkitűzés elérésére szolgáló költségvetést nem csökkentik.
(2) Az érintett programokra vonatkozó pénzügyi táblázatokat úgy kell kiigazítani, hogy azok tükrözzék az (1) bekezdésben említett átviteleket.
A felülvizsgált pénzügyi táblázatokat legkésőbb az átvitel naptári éve szeptemberének 30. napjáig kell a Bizottságnak továbbítani. 2012 az utolsó olyan év, amikor ilyen felülvizsgálatok továbbíthatók.
A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételét követő három hónapon belül kell határozatot hoznia az új pénzügyi táblázatok jóváhagyásáról. Az 1698/2005/EK rendelet 90. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás nem alkalmazandó.
(3) A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett program-felülvizsgálatokra vonatkozó kérelmek naptári évenként legfeljebb egyszer nyújthatók be.
9. cikk
(1) A tagállamok által a programokban végrehajtott, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett változtatások tartalmazhatják egy adott tengelyen belüli intézkedések pénzügyi bontásának változásait, valamint új intézkedések bevezetésével kapcsolatos nem pénzügyi változásokat, meglévő intézkedések visszavonását vagy a programban már meglévő intézkedésekre vonatkozó információkat és azok leírását.
(2) A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett változtatásokat úgy is végrehajthatják, hogy egy naptári éven belül a teljes programozási időszakra a programra nyújtott összes EMVA-hozzájárulás legfeljebb 1 %-át egyik tengelyből a másikba áthelyezik.
(3) A programoknak az (1) és (2) bekezdésben említett változtatásai legkésőbb 2015. december 31-ig hajthatók végre azzal a feltétellel, hogy a tagállamok az ilyen változtatásokat legkésőbb 2015. augusztus 31-ig bejelentik.
(4) A természeti katasztrófák miatti szükséghelyzeti intézkedésekkel kapcsolatos esetek kivételével az (1) és (2) bekezdésben említett változásokat az egyes programok esetében naptári évenként legfeljebb háromszor lehet bejelenteni, feltéve, hogy a (2) bekezdésben említett 1 %-os plafont betartják abban a naptári évben, amikor a három bejelentés megtörténik.
(5) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett változások összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 17. cikkében megállapított százalékos arányokkal.
(6) Az (1) és (2) bekezdésben említett változásokat a Bizottságnak kell bejelenteni. A Bizottság a következők tekintetében értékeli ezeket:
a)
az 1698/2005/EK rendeletnek való megfelelés;
b)
a vonatkozó nemzeti stratégiai tervvel való összhang;
c)
az e rendeletnek való megfelelés.
A Bizottság a tagállamot a programváltoztatási kérelem kézhezvételétől számított négy hónapon belül tájékoztatja az értékelés eredményéről. Amennyiben a változások nem felelnek meg az első albekezdésben említett egy vagy több értékelési paraméternek, a négy hónapos időszakot fel kell függeszteni addig, amíg a Bizottság megkapja a megfelelő programmódosításokat.
Ha a Bizottság nem tájékoztatja a tagállamot a második albekezdésben említett négy hónapos időszakon belül, a változások elfogadottnak tekintendők és a négy hónapos időszak lejártát követően hatályba lépnek.
10. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 71. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában a program-felülvizsgálati kérelmüknek vagy az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett változtatások Bizottság általi kézhezvételének időpontja, továbbá az e rendelet 7. és 8. cikke szerinti bizottsági határozatnak vagy a változások e rendelet 9. cikke szerinti megfelelőségi vizsgálata befejezésének időpontja között a tagállamok viselik a kiadásokkal járó felelősséget.
(2) A természeti katasztrófák miatti szükséghelyzeti intézkedésekkel kapcsolatos esetekben a programoknak a 6. cikk (1) bekezdésében említett változásaival kapcsolatos kiadások az 1698/2005/EK rendelet 71. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett időpontnál korábbi időponttól kezdve is támogathatók.
11. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti keretszabályozás változásai e rendelet 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartoznak. E rendelet 9. cikkének (3) és (6) bekezdését e változásokra értelemszerűen kell alkalmazni.
12. cikk
A közösségi jogszabályok módosítása esetén a vidékfejlesztési programokat a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően szükség esetén e módosításokkal összhangban kell megváltoztatni. E változások nem számítanak bele a 7. cikk (2) bekezdésében, 8. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (4) bekezdésében említett változások éves számába. A 6. cikk (2) bekezdése nem alkalmazható ezekre a módosításokra.
III. FEJEZET
Vidékfejlesztési intézkedések
1. szakasz
Vidékfejlesztési intézkedések tengelyenként
1. alszakasz
1. tengely
13. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében előírt, a fiatal mezőgazdasági termelők elindítására nyújtott támogatás vonatkozó feltételrendszerének a támogatási kérelem benyújtásakor teljesülnie kell.
A támogatásnyújtásról szóló egyedi határozat meghozatalának időpontjától számított, 36 hónapot meg nem haladó időszak azonban megengedett az 1698/2005/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal kapcsolatos feltételek teljesülése érdekében, amennyiben a fiatal mezőgazdasági termelőnek alkalmazkodási időszakra van szüksége, amelynek során létrehozza a mezőgazdasági üzemet vagy átalakítja annak szerkezetét, feltéve, hogy a szóban forgó bekezdés c) pontjában említett üzleti terv előírja ennek szükségességét.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett üzleti terv legalább a következőket ismerteti:
a)
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete és az új üzem tevékenységeinek fejlesztésével kapcsolatos különös mérföldkövek és célok;
b)
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges beruházásokra, képzésre, tanácsadásra vagy bármely más intézkedésre vonatkozó részletek.
(3) Az üzleti tervnek való megfelelést a hatáskörrel rendelkező hatóság legkésőbb a támogatás nyújtásáról szóló egyedi határozat időpontjától számított öt éven belül értékeli. A tagállamok az üzleti terv végrehajtása körülményeinek figyelembevételével határozzák meg a már megkapott támogatás visszatérítésére vonatkozó feltételeket, ha a fiatal mezőgazdasági termelő az értékelés időpontjában nem felel meg az üzleti tervben leírtaknak.
(4) A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének elindítására irányuló támogatás nyújtásáról szóló egyedi határozatot legkésőbb a tagállamok hatályos rendelkezései értelmében meghatározott tevékenységkezdést követő 18 hónapon belül hozzák meg. Az 1698/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott egyszeri támogatás formájában nyújtott támogatás esetében és e cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok a kifizetést legfeljebb öt részletre oszthatják.
(5) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy amennyiben az üzleti terv az 1698/2005/EK rendeletben előírt egyéb vidékfejlesztési intézkedések alkalmazására hivatkozik, a fiatal mezőgazdasági termelő kérelmének a hatáskörrel rendelkező hatóság általi jóváhagyása ezen egyéb intézkedésekhez is hozzáférést biztosít. Ebben az esetben a kérelmező által benyújtandó információknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy alá tudják támasztani az ezen egyéb intézkedések szerinti támogatás iránti kérelem indokoltságát.
(6) Külön feltételek alkalmazhatók olyan esetben, ha a fiatal mezőgazdasági termelő nem az egyetlen vezetője a mezőgazdasági üzemnek. E feltételeknek egyenértékűeknek kell lenniük a mezőgazdasági üzem egyetlen vezetőjeként tevékenységét megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő esetében megkövetelt feltételekkel.
14. cikk
(1) Amennyiben egy mezőgazdasági üzemet több átadó ruház át, az 1698/2005/EK rendelet 23. cikke szerinti, a korai nyugdíjba vonulásra nyújtott támogatás összértéke az egyetlen átadó részére nyújtott összegre korlátozódik.
(2) A közös agrárpolitika keretében nem támogatható az átadó által folytatott nem üzleti célú mezőgazdasági tevékenység.
(3) A haszonbérlő a bérelt földterületet átadhatja a tulajdonosnak, feltéve, hogy a bérletet megszüntetik és teljesülnek az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében az átvevőre vonatkozóan megállapított követelmények.
(4) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az átadott földterületet olyan testület vegye át, amely vállalja, hogy azt egy későbbi időpontban visszaadja az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő átvevőknek.
15. cikk
(1) A mezőgazdasági termelőknek nyújtott tanácsadási szolgáltatások, amelyekre az 1698/2005/EK rendelet 24. cikke értelmében támogatás nyújtható, összhangban kell lennie az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (6) II. címének 3. fejezetével, továbbá annak végrehajtási rendelkezéseivel.
(2) A mezőgazdasági termelők részére tanácsadási szolgáltatások nyújtására kiválasztott hatóságok és testületek megfelelően képzett és tanácsadási tapasztalattal rendelkező munkaerővel rendelkeznek, továbbá a szükséges adminisztrációs és műszaki felszereltség biztosított annak érdekében is, hogy azok az 1698/2005/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) és b) pontjában említett követelmények, feltételek és előírások ismeretátadásában is megbízhatóan eredményesek legyenek.
16. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 25. cikkében említett üzemvezetési, helyettesítési és gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások létrehozására vonatkozó degresszív támogatási arányt kell megállapítani a vidékfejlesztési programokban a támogatás első évétől kezdve a támogatás egyenlő mértékekben történő csökkentésével, oly módon, hogy a támogatás legkésőbb a szolgáltatások létrehozásától számított hatodik évben teljesen megszűnjön.
17. cikk
(1) A mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére irányuló beruházásokra nyújtott támogatás esetében az 1698/2005/EK rendelet 26. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében előírt, újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében, a szóban forgó albekezdésben előírt türelmi idő végéig meg kell felelni a vonatkozó előírásoknak.
(2) Amennyiben a beruházásokat az 1698/2005/EK rendelet 22. cikkében említettek szerint támogatásban részesülő fiatal mezőgazdasági termelők hajtják végre, a hatályos közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében a rendelet 26. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében előírt türelmi idő végéig meg kell felelni a vonatkozó előírásoknak.
18. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az erdőterület méretének és felhasználásának megfelelő erdőgazdálkodási tervek a vonatkozó nemzeti jogszabályokon, valamint a meglévő földhasználati terveken alapulnak és megfelelő módon vonatkoznak az erdei erőforrásokra.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkében említett, az erdők gazdasági értékének javítására irányuló műveletek az erdőgazdasági szintű beruházásokra vonatkoznak, és betakarítási felszerelésre irányuló beruházásokat is magukban foglalhatnak.
A támogatás nem terjed ki a véghasználatot követő felújítással kapcsolatos tevékenységekre.
(3) Az e rendelet 30. cikkének (4) bekezdésében említett erdők nem tartoznak az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke (1) bekezdése első mondatának hatálya alá.
19. cikk
(1) A mezőgazdasági és erdészeti termékek értékének növelését célzó beruházásokra nyújtott támogatások esetében az 1698/2005/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének c) pontjának második albekezdésében előírt, újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében, a szóban forgó albekezdésben előírt türelmi idő végéig meg kell felelni a vonatkozó előírásoknak.
(2) Az erdészeti termékek értékének növelését célzó beruházásokra nyújtott támogatások esetében a fa nyersanyagként történő felhasználásával kapcsolatos beruházások az ipari feldolgozást megelőző műveletekre korlátozódnak.
20. cikk
A mezőgazdasági és élelmiszeripari, valamint az erdészeti ágazatban az 1698/2005/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett, az új termékek, eljárások és technológiák fejlesztése céljából folytatott együttműködés költségei vonatkoznak az újonnan kifejlesztett termékek, eljárások és technológiák kereskedelmi célokra történő felhasználását megelőző olyan előkészítő műveletekre, mint például a tervezés, a termék-, eljárás- vagy technológiafejlesztés és vizsgálatok, továbbá az együttműködéssel kapcsolatos tárgyi és/vagy nem tárgyi beruházások.
21. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 31. cikkében említett, a közösségi jogszabályokon alapuló előírások betartására nyújtott támogatás szintjét az előírás alkalmazásából eredő kötelezettségek szintjére tekintettel a tagállamok előírásonként szabályozhatják. A kifizetések folyósítását a szóban forgó cikk (2) bekezdésében említett legfeljebb öt év során fokozatosan kell megszüntetni.
(2) A beruházásokkal kapcsolatos költségek nem vehetők figyelembe az 1698/2005/EK rendelet 31. cikkében említett, a közösségi jogszabályokon alapuló előírások betartására nyújtott éves támogatás szintjének meghatározásakor.
22. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett közösségi minőségbiztosítási rendszerek a következő rendeletekkel és rendelkezésekkel létrehozott rendszerek:
a)
a 2092/91/EGK tanácsi rendelettel (7)
b)
az 509/2006/EK tanácsi rendelettel (8)
c)
az 510/2006/EK tanácsi rendelettel (9)
d)
az 1493/1999/EK tanácsi rendelet (10) VI. címével.
(2) A támogatásra való jogosultsághoz az 1698/2005/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, a tagállamok által elismert élelmiszer-minőségi rendszereknek a következő kritériumoknak kell eleget tenniük:
a)
az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellemzői a gazdálkodási módszerekre vonatkozó olyan részletes kötelezettségekből származnak, amelyek garantálják a következőket:
-
különös tulajdonságok, beleértve a termelési eljárást, vagy
-
a végtermék sokkal jobb minőségű, mint a köz-, állat- vagy növény-egészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőség;
b)
a rendszerek kötelező termékleírásokat tartalmaznak, és az e leírásoknak való megfelelést független felügyeleti szerv tanúsítja;
c)
a rendszerek valamennyi termelő számára elérhetőek;
d)
a rendszerek átláthatóak és biztosítják a termékek teljes nyomon követhetőségét;
e)
a rendszerek igazodnak a jelenlegi és az előre látható piaci lehetőségekhez.
(3) Az élelmiszer-minőségi rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők számára csak akkor nyújtható támogatás, ha a minőségi terméket vagy élelmiszert az (1) bekezdésben felsorolt rendeletek és rendelkezések alapján vagy a tagállam által elismert, a (2) bekezdésben említett élelmiszer-minőségi rendszerben hivatalosan elismerték.
Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett élelmiszer-minőségi rendszerek tekintetében csak közösségi nyilvántartásba vett termékek vonatkozásában nyújtható támogatás.
(4) Amennyiben bármely vidékfejlesztési programban egy meghatározott termék tekintetében a 2092/91/EGK rendelet szerinti élelmiszer-minőségi rendszerben való részvételre irányuló támogatás szerepel, a minőségi rendszerben való részvételből származó állandó költségek nem vehetők figyelembe ugyanezen termék biogazdálkodással való előállítására irányuló támogatását célzó agrár-környezetvédelmi intézkedés keretében nyújtott támogatás összegének kiszámításakor.
(5) Az 1698/2005/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában az „állandó költségek” a támogatott élelmiszer-minőségi rendszerbe való belépéssel és az abban való részvételre vonatkozó éves hozzájárulással kapcsolatban felmerült költségek, szükség esetén beleértve a rendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is.
23. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke c) pontja iii. alpontjának alkalmazásában a „termelői csoport” jogi formától függetlenül bármely olyan szervezet, amely egy adott mezőgazdasági termék vagy élelmiszer vonatkozásában a szóban forgó rendelet 32. cikkében említett élelmiszer-minőségi rendszerben aktívan részt vevő piaci szereplőket tömöríti. Az egy vagy több ágazatot képviselő szakmai és/vagy szakmaközi szervezetek nem minősülnek „termelői csoportnak”.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 33. cikke értelmében a támogatható tájékoztatási és promóciós tevékenységek olyan tevékenységek, amelyek célja, hogy a fogyasztókat a rendelet 32. cikke szerinti vidékfejlesztési programban szereplő élelmiszer-minőségi rendszerek alá tartozó mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek vásárlására ösztönözzék.
Az ilyen tevékenységeknek fel kell hívniuk a figyelmet az érintett termékek különleges tulajdonságaira vagy előnyeire, nevezetesen az érintett élelmiszer-minőségi rendszerrel összefüggő minőség, meghatározott termelési módszerek, szigorú állatjóléti előírások és környezetvédelmi szempontokat figyelembe vevő magatartás tekintetében, továbbá kiterjedhetnek az e termékekre vonatkozó tudományos és technológiai ismeretek terjesztésére. A szóban forgó tevékenységeknek ki kell terjedniük különösen vásárok és kiállítások szervezésére és/vagy az azokon való részvételre, más hasonló PR-tevékenységekre, valamint a különböző kommunikációs csatornákon keresztül vagy az eladási pontokon történő hirdetésre.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke c) pontjának iii. alpontja értelmében csak a belső piaci tájékoztatási, promóciós és hirdetési tevékenységek támogathatók.
A szóban forgó tevékenységek nem ösztönözhetik a fogyasztókat egy termék megvásárlására annak különleges eredete miatt, kivéve az 510/2006/EK rendelet és az 1493/1999/EK rendelet által bevezetett minőségbiztosítási rendszerek hatálya alá tartozó termékeket. A termék eredete mindazonáltal feltüntethető, feltéve, hogy az eredetre vonatkozó bejegyzés a fő üzenethez képest másodlagos.
A kereskedelmi márkák promóciójával kapcsolatos tevékenységek nem jogosultak támogatásra.
(4) Amennyiben a (2) bekezdésben említett tevékenységek olyan terméket érintenek, amely a 22. cikk (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában előírt valamely élelmiszer-minőségi rendszer hatálya alá tartozik, az e rendszerek szerint előírt közösségi logót fel kell tüntetni a tájékoztatási, promóciós és/vagy hirdetési anyagokon.
(5) A 2826/2000/EK rendelet alapján támogatott tájékoztatási és promóciós tevékenységek az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke c) pontjának iii. alpontja értelmében nem támogathatók.
(6) A tagállamok biztosítják, hogy a támogatott tevékenységgel összefüggésben összeállított minden tájékoztatási, promóciós és hirdetési anyag tervezete megfeleljen a közösségi jogszabályoknak. E célból a kedvezményezetteknek minden ilyen előzetes anyagot továbbítaniuk kell a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.
24. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 34. cikkében említett üzleti terv:
a)
bizonyítékot nyújt arra nézve, hogy a mezőgazdasági üzem gazdaságilag életképessé válhat, figyelembe véve adott esetben a mezőgazdasági háztartás egyéb bevételi forrásainak kiegészítő jellegét;
b)
tartalmazza a szükséges beruházásokra vonatkozó adatokat;
c)
leírja a konkrét mérföldköveket és célokat.
(2) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet 34. cikkében említett üzleti terv egyéb vidékfejlesztési intézkedések alkalmazására hivatkozik, annak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy az egyéb intézkedések szerinti támogatásra irányuló kérelmet alá tudják támasztani.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok - az üzleti terv végrehajtásának körülményeire tekintettel - nem folyósíthatnak további kifizetéseket, ha a félig önellátó mezőgazdasági termelő az értékelés időpontjában nem felel meg az üzleti tervben meghatározottaknak.
25. cikk
(1) Málta vonatkozásában - az 1698/2005/EK rendelet mellékletével összhangban - az olyan termelési ágazatokra vonatkozó minimális támogatási összeg megállapítása érdekében, amelyek össztermelése rendkívül alacsony, csak az érintett ágazat termelőinek egy minimális százalékából álló és az azon ágazat termelésének minimális százalékát képviselő termelői csoportok jogosultak e minimális támogatásra.
A termelők és a termelés minimális százalékait, valamint az érintett ágazatokat a máltai vidékfejlesztési programban határozzák meg.
(2) A máltai termelői csoportoknak nyújtott - egy kisebb termelői csoport létrehozásához szükséges költségek függvényében kiszámított - támogatás minimális összegét a III. melléklet határozza meg.
2. alszakasz
2. tengely
26. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 38. cikke (1)-(4), valamint 40. bekezdése szerinti támogatás kedvezményezettjei a 79/409/EGK (11) és a 92/43/EGK (12) tanácsi irányelv végrehajtása tekintetében nem jogosultak a rendelet 31. cikke szerinti támogatásra.
27. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 39(1)-(4). és 40. cikkének alkalmazásában adott esetben megfelelően kell alkalmazni e cikk (2)-(13) bekezdését.
(2) Az állattenyésztés külterjesítésére, illetve az attól eltérő állattartásra vonatkozó kötelezettségvállalásnak legalább a következő feltételeknek kell eleget tennie:
a)
a legelőgazdálkodást tovább folytatják;
b)
a számosállat-egységenkénti teljes legelőterületet fenntartják, elkerülve ezáltal mind a túllegeltetést, mind a kihasználatlanságot;
c)
az állománysűrűség kiszámítása a mezőgazdasági üzem területén tartott összes legelő állat figyelembevételével, illetve a tápanyag-kimosódás korlátozására tett kötelezettségvállalás esetén a mezőgazdasági üzem területén tartott összes, a kérdéses kötelezettségvállalás által érintett állat figyelembevételével történik.
(3) A trágyák, növényvédő szerek vagy egyéb eszközök használatának korlátozására vonatkozó kötelezettségvállalások csak akkor fogadhatók el, ha ezeket a korlátozásokat oly módon lehet értékelni, hogy az ésszerű biztosítékot nyújtson a vállalt kötelezettségek teljesítésére vonatkozóan.
(4) A támogatás a következő kötelezettségvállalásokra vonatkozhat:
a)
olyan, az adott térségben honos helyi fajtákból származó, veszélyeztetett állatok tenyésztése;
b)
olyan, a helyi és a regionális körülményekhez természetes módon alkalmazkodott növénygenetikai források megőrzése, amelyeket a génerózió veszélye fenyeget.
A támogatható mezőgazdasági haszonállatfajokat, valamint a helyi fajták tenyésztésből történő kivonására vonatkozó küszöbértékek meghatározására szolgáló ismérveket a IV. melléklet tartalmazza.
(5) Az I. mellékletben felsorolt közös piacszervezési vagy közvetlen támogatási rendszerek alapján végrehajtott környezetvédelmi intézkedések, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések vagy az agrár-környezetvédelmi és állatjóléti támogatástól eltérő vidékfejlesztési intézkedések nem zárhatják ki az ugyanazon termékekre nyújtott agrár-környezetvédelmi és/vagy állatjóléti támogatást, feltéve, hogy az ilyen támogatás kiegészíti az érintett intézkedéseket és összhangban van azokkal.
A különböző agrár-környezetvédelmi és/vagy állatjóléti kötelezettségvállalások egymással kombinálhatók, feltéve, hogy kiegészítik egymást és összeegyeztethetőek egymással.
Az első és második albekezdésben említett intézkedések vagy kötelezettségvállalások kombinációja esetében a támogatás szintjénél figyelembe kell venni az elmaradt jövedelmet és a kombinációból származó többletköltségeket.
(6) Az 1782/2003/EK rendelet 54., illetőleg 107. cikke értelmében pihentetett területre vonatkozó agrár-környezetvédelmi intézkedések csak akkor jogosultak a támogatásra, ha az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások túlmutatnak az 1782/2003/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított alapvető követelményeken.
A hegyvidéki területek, az egyéb hátrányos helyzetű területek, a Natura 2000 mezőgazdasági hasznosítású területek és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területekre nyújtott támogatás esetében az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások adott esetben figyelembe veszik az érintett területeken nyújtott támogatásra vonatkozóan megállapított feltételeket.
(7) Az 1698/2005/EK rendelet 40. cikkében említett bármely állatjóléti kötelezettségvállalás legalább az alábbi területek egyikén korszerűsített előírásokat tartalmaz:
a)
természetes szükségleteiknek jobban megfelelő ivóvíz és takarmány;
b)
állatelhelyezési feltételek, mint például férőhelyszükséglet, alom, természetes fény;
c)
kijárás a szabadba;
d)
a szisztematikus megcsonkítás, elkülönítés vagy állandó lekötés hiánya,
e)
a főként a gazdálkodási gyakorlat és/vagy az állattartási feltételek által meghatározott állatbetegségek megelőzése.
(8) Az adott kötelezettségvállalásokból eredő elmaradt jövedelem és többletköltségek kiszámításánál a referenciaszintet az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében és 40. cikkének (2) bekezdésében említett vonatkozó előírások és követelmények jelentik.
(9) Amennyiben a kötelezettségvállalásokat általában az 1698/2005/EK rendelet mellékletében használt egységtől eltérő egységben fejezik ki, a tagállamok a kifizetések kiszámításánál alkalmazhatják ezeket az egyéb egységeket. Ilyen esetekben a tagállamok biztosítják, hogy betartják a szóban forgó mellékletben meghatározott, közösségi támogatással támogatható évenkénti maximális összegeket. E célból a tagállam:
a)
megállapíthat egy határt a mezőgazdasági üzem agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által érintett hektáronkénti egységeinek számára vonatkozóan, vagy
b)
minden résztvevő mezőgazdasági üzemre vonatkozóan meghatározhatja a teljes maximális összeget, és biztosítja, hogy a kifizetések minden mezőgazdasági üzem esetében megfeleljenek ennek a felső határnak.
(10) A tagállamok objektív kritériumok alapján meghatározzák, hogy szükséges-e az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében és 40. cikkének (2) bekezdésében előírt ügyleti költséget kompenzálni.
Az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke (3) bekezdésének és 40. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az „ügyleti költség” az ügylet lebonyolításával kapcsolatos olyan költséget jelenti, amely közvetlenül nem tulajdonítható azon kötelezettségvállalás végrehajtási költségének, amelyre az vonatkozik.
Az ügyleti költségelemet a kötelezettségvállalási időszakra számítják ki, és az nem haladhatja meg a vállalt kötelezettség miatt elmaradt jövedelem és többletköltségek 20 %-át.
(11) A tagállamok a folyamatban lévő teljesítési időszak alatt engedélyezhetik egy adott kötelezettségvállalásnak egy másikra történő átalakítását, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)
az ilyen átalakítás kiemelkedően előnyös a környezet vagy az állatjólét, illetve mindkettő szempontjából;
b)
a már meglévő kötelezettségvállalás jelentős megerősítését jelenti, és
c)
a jóváhagyott vidékfejlesztési program tartalmazza az érintett kötelezettségvállalásokat.
Egy agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalás az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltételek mellett átalakítható az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke szerinti, mezőgazdasági terület első erdősítésére vonatkozó kötelezettségvállalássá. Az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalás visszatérítési kötelezettség nélkül szűnik meg.
(12) A tagállamok engedélyezhetik az agrár-környezetvédelmi vagy az állatjóléti kötelezettségvállalásoknak a teljesítésük időszaka alatti kiigazítását, feltéve, hogy a jóváhagyott vidékfejlesztési program az adott kiigazítást lehetővé teszi, és a kiigazítás a kötelezettségvállalás célkitűzéseire tekintettel kellően indokolt.
Az ilyen kiigazítások megjelenhetnek a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formájában is.
(13) Az állatok állategységre (ÁE) való átváltási arányát az V. melléklet tartalmazza. A tagállamok, objektív kritériumok alapján, az említett melléklet vonatkozó kategóriái által megállapított határokon belül csökkenthetik ezeket az arányokat.
28. cikk
(1) Az 1698/2005/EK 39. cikkének (5) bekezdése szerinti támogatás kiterjedhet a rendelet 39. cikkének (2) bekezdésében említett kedvezményezetteken kívüli más kedvezményezettek által végrehajtott műveletekre is.
(2) Az e rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos tevékenységek az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése alapján nem támogathatók.
Nem nyújtható támogatás az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése alapján az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogramja alapján támogatható tevékenységekre.
(3) A mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére irányuló, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése alapján támogatható műveletek a következőket tartalmazzák:
a)
célirányos intézkedések: a mezőgazdasági genetikai erőforrások ex situ és in situ megőrzését, jellemzését, begyűjtését és hasznosítását elősegítő intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött - beleértve az in situ/gazdaságban történő megőrzést - genetikai források és ex situ gyűjtemények (génbankok) internet alapú nyilvántartását, valamint adatbázisokat;
b)
összehangolt intézkedések: a tagállamok hatáskörrel rendelkező szervezetei között a közösségi mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére és felhasználására vonatkozó információk cseréjét elősegítő intézkedések;
c)
kísérő intézkedések: tájékoztatás, ismeretterjesztés és tanácsadói tevékenységek, beleértve tanfolyamok szervezését és technikai jelentések készítését nem kormányzati szervezetek és más, jelentős érdekeltséggel bíró szereplők részvételével.
(4) E cikk alkalmazásában a következő meghatározások érvényesek:
a)
„in situ megőrzés”: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok tekintetében a gazdaság nyújtotta környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak;
b)
„in situ/gazdaságban történő megőrzés”: in situ megőrzés és javítás az egyedi gazdaság szintjén;
c)
„ex situ megőrzés”: genetikai anyag mezőgazdasági célra történő megőrzése a természetes élőhelyen kívül;
d)
„ex situ begyűjtés” a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyag mezőgazdasági célra történő begyűjtése.
29. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 41. és 49. cikkének alkalmazásában a „nem termelő beruházások” olyan beruházások, amelyek nem vezetnek a mezőgazdasági üzem vagy az erdőgazdaság értékének vagy jövedelmezőségének jelentős növekedéséhez.
30. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 42. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a jelen cikk (2) és (3) bekezdése szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, a vidékfejlesztési programokban megfelelő módon indokolandó kivételekre is figyelemmel.
(2) „Erdő”: több mint 0,5 hektárra kiterjedő, 5 méternél magasabb fákkal és 10 %-ot meghaladó lombkorona-fedettséggel, illetve e küszöbértékeket in situ elérni képes fákkal borított terület. A meghatározás nem terjed ki az elsődlegesen mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületekre.
Emberi beavatkozás vagy természetes okok miatt ideiglenesen állomány nélküli, várhatóan regenerálódó területekként magában foglalja az újraerdősítés alatt álló, a 10 %-os lombkorona-fedettséget és az 5 méteres famagasságot még el nem érő, de azt várhatóan elérő területeket.
Erdőnek minősülnek a bambuszos és pálmafás területek is, feltéve, hogy azok megfelelnek a magasságra és a lombkorona-fedettségre vonatkozó kritériumoknak.
Az erdők magukban foglalják az erdei utakat, tűzvédelmi pásztákat és egyéb kisebb nyílt területeket; a nemzeti parkok, természetvédelmi területek és más védett területek, köztük a különleges tudományos, történelmi, kulturális vagy vallási jelentőségű területek erdőit.
Erdőnek minősülnek a 0,5 hektárnál nagyobb kiterjedésű, 20 méternél szélesebb szélfogó és mezővédő erdősávok és fafolyosók is.
Erdőnek minősülnek az elsődlegesen erdővédelmi okokból telepített ültetvények, mint például a gumifaültetvények és a paratölgyállományok is. Az „erdő” meghatározás azonban nem terjed ki a mezőgazdasági termelési rendszerekben - mint például gyümölcsültetvényeken - és az agrár-erdészeti rendszerekben található fákra. A városi parkok és kertek fái sem tartoznak a fogalommeghatározás hatálya alá.
(3) „Fásított területek”: több mint 0,5 hektárra kiterjedő, nem „erdőként” besorolt területek; ahol a fák 5 méternél magasabbak és a lombkorona-fedettség 5-10 %között van, vagy ahol a fák e küszöbértékek elérésére in situ képesek; vagy olyan területek, amelyeket több mint 10 %-os vegyes cserje-, bokor- és fatakaró borít. A fogalom nem terjed ki az elsődlegesen mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületekre.
(4) Az 1698/2005/EK rendelet 42. cikke (1) bekezdése első mondatának hatálya alól kizárt erdők és fásított területek a következők:
a)
a központi vagy regionális kormányzat vagy állami tulajdonú vállalkozás tulajdonában lévő erdő vagy egyéb fásított terület;
b)
a brit királynő tulajdonában lévő erdő és egyéb fásított terület;
c)
olyan jogi személyek tulajdonában lévő erdő, amelyeknek a tőkéje legalább 50 %-a az a), illetve a b) pontban említett intézmények valamelyikének tulajdonában van.
31. cikk
(1) Az első erdősítésre az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke alapján nyújtott támogatásra jogosult mezőgazdasági földterületeket a tagállam határozza meg és e földterületek olyan területek, ahol rendszeres gazdálkodást folytatnak.
A 79/409/EGK és a 92/43/EGK irányelv értelmében kijelölt Natura 2000-területeken végzett első erdősítés összhangban van az érintett terület gazdálkodási célkitűzéseivel.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában az „telepítési költségek” tartalmazzák a telepítés alapanyag-költségét, a telepítés költségét, valamint a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó és az ahhoz szükséges költségeket.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a „mezőgazdasági termelők” olyan személyek, akik - a tagállam által meghatározandó kritériumoknak megfelelően - munkaidejük számottevő részét mezőgazdasági tevékenységekre fordítják, és akik jövedelmük jelentős részét e tevékenységekből szerzik.
(4) Az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke (3) bekezdésének és 44. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában a „gyors növésű rövid vágásfordulójú fajok” olyan fajok, amelyeknek a rotációs ideje, vagyis az egy adott parcellán két vágás között eltelt idő kevesebb mint 15 év.
32. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 44. cikkének alkalmazásában a tagállamok - figyelembe véve a helyi feltételeket, erdei fajokat és a földterület folyamatos mezőgazdasági hasznosítása biztosításának szükségességét - meghatározzák a hektáronként ültethető fák maximális számát.
33. cikk
(1) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet 48. cikke szerinti támogatás kiterjed az erdei tűzvédelmi pászták létrehozására, a támogatható költségek a kialakítás költségein felül tartalmazhatják az érintett terület ezt követő fenntartásával kapcsolatos költségeket is.
Az erdei tűzvédelmi pászták mezőgazdasági tevékenységeken keresztül történő fenntartására irányuló támogatás nem nyújtható az agrár-környezetvédelmi támogatásban részesülő területekre.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 48. cikkében említett tűzmegelőzési intézkedések a következőkre terjedhetnek ki:
a)
védő infrastruktúra - például erdei ösvények, sávok, vízellátási pontok, tűzvédelmi pászták, tisztások és tarra vágott területek - létrehozása, a tűzvédelmi pászták, tisztások és tarra vágott területek fenntartására irányuló műveletek megkezdése;
b)
megelőző erdészeti gyakorlatok, például a vegetáció ellenőrzése, gyérítés, a vegetációs szerkezet diverzifikálása;
c)
helyhez kötött erdőtűz-megfigyelési berendezések és kommunikációs berendezések üzembehelyezése vagy fejlesztése.
34. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 50. cikkének (5) bekezdésében említett, a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek jogosultak az 1698/2005/EK rendelet 38. cikke szerinti kifizetésekre, ha e területeken létrehozták és végrehajtották a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervet.
(2) A területek - az 1698/2005/EK rendelet 50. cikke (6) bekezdésének értelmezése szerinti - erdősítésre alkalmassá nyilvánításának környezeti okai magukban foglalhatják az erózió és az elsivatagosodás megelőzését, a biológiai sokféleség fokozását, a vízkészlet védelmét, az árvizek megelőzését és az éghajlatváltozás enyhítését, feltéve, hogy ez utóbbi nem károsítja a biológiai sokféleséget vagy nem okoz egyéb környezeti károkat.
3. alszakasz
3. tengely
35. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 53. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági háztartás tagja - a mezőgazdasági munkavállalók kivételével - természetes vagy jogi személy, vagy a csoport és tagjai részére a nemzeti jog által biztosított jogállástól függetlenül a természetes vagy jogi személyek csoportja. Amennyiben a mezőgazdasági háztartás egy tagja jogi személy vagy jogi személyek egy csoportja, úgy annak a tagnak a támogatási kérelem időpontjában a gazdaságban mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia.
36. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 59. cikkének e) pontjában említett köz- és magánszférabeli partnerségek, amelyek a helyi fejlesztési stratégiák végrehajtásáért támogatásban részesülnek, tiszteletben tartják a következő feltételeket:
a)
területalapú helyi fejlesztési stratégiákat hoznak létre szubregionális szinten;
b)
reprezentatívak az e cikk a) pontjában említett földrajzi szinten meghatározott köz- és magánszereplők vonatkozásában;
c)
a működési költségek nem haladják meg az egyes egyedi köz- és magánszférabeli partnerségek helyi fejlesztési stratégiájával kapcsolatos közkiadások 15 %-át.
4. alszakasz
4. tengely
37. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet IV. címe I. fejezetének 4. szakaszában említett 4. tengely végrehajtása céljából a tagállamok vagy régiók dönthetnek úgy, hogy a helyi akciócsoportok és az általuk képviselt területek kiválasztására vonatkozó kritériumok megfelelő kiigazításával lefedik egész területüket vagy annak egy részét.
A helyi akciócsoportok kiválasztására vonatkozó eljárásoknak nyitva kell állniuk az érintett vidéki területek számára, és biztosítaniuk kell a helyi fejlesztési stratégiákat előterjesztő helyi akciócsoportok közötti versenyt.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása vonatkozásában a vidéki területek kiválasztására irányuló pályázati felhívásokat legkésőbb a programok jóváhagyását követő két éven belül megszervezik. A tagállamok vagy a régiók azonban további pályázati felhívásokat is kiírhatnak, különösen akkor, ha a Leader nyitva áll új területek számára, amely esetben hosszabb időszakra lehet szükség.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 61. cikkének a) pontjában és 62. cikkének (3) bekezdésében említett egyes területek lakossága általános szabályként legalább 5 000, legfeljebb pedig 150 000 fő.
Megfelelően indokolt esetekben azonban az 5 000-150 000 fős határérték csökkenthető, illetve növelhető.
(4) A Közösség 2004. április 30-án meglévő tagállamai törekednek annak biztosítására, hogy elsőbbséget élvezzen azon helyi akciócsoportok kiválasztása, amelyek az együttműködést felvették az 1698/2005/EK rendelet 62. cikkének (4) bekezdése szerinti helyi fejlesztési stratégiáikba.
38. cikk
A helyi akciócsoportoknak az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontjában említett működési költségei a helyi fejlesztési stratégiára fordított összes közkiadás 20 %-áig jogosultak közösségi támogatásra.
39. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 65. cikkében említett együttműködés kiterjed legalább egy, a Leader-tengely alapján kiválasztott helyi akciócsoportra. Az együttműködést egy koordináló helyi akciócsoport felelőssége mellett kell folytatni.
(2) Az együttműködésben részt vehetnek az 1698/2005/EK rendelet 59. cikkének e) pontjában említett köz- és a magánszférabeli partnerségek és más vidéki területek, amelyeknek a szerveződésére a következők jellemzőek:
a)
egy földrajzi területen egy olyan helyi csoport van jelen, amely tevékenyen részt vesz a vidékfejlesztésben, és képes az adott területre vonatkozó fejlesztési stratégia kidolgozására;
b)
e helyi csoport szervezete a helyi szereplők partnerségén alapul.
(3) Az együttműködés kiterjed az együttes fellépés végrehajtására.
Kizárólag az együttes fellépés költségei, bármely közös struktúra működési költségei, valamint az előkészítő technikai támogatás költségei támogathatók az 1698/2005/EK rendelet 65. cikke alapján.
Az ösztönzés költségei az együttműködéssel érintett valamennyi területen szintén támogathatók.
(4) Az együttműködési projekteket a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága választja ki, amennyiben az ilyen, a helyi akciócsoportok által megvalósított projekteket nem vették fel az 1698/2005/EK rendelet 62. cikkének (4) bekezdése szerinti helyi fejlesztési stratégiába. Ebben az esetben a helyi akciócsoportok az együttműködési projekteket legkésőbb 2013. december 31-ig nyújthatják be a hatáskörrel rendelkező hatóságnak.
(5) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a jóváhagyott transznacionális együttműködési projektekről.
5. alszakasz
Technikai segítségnyújtás
40. cikk
A konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókra és a konvergencia-célkitűzés alapján nem támogatható régiókra egyaránt kiterjedő vidékfejlesztési programok esetében az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (3) bekezdésének a) pontjában technikai segítségnyújtásra vonatkozóan említett EMVA-hozzájárulási mérték a programban legjellemzőbb régiótípusok és azok száma alapján határozható meg.
41. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 68. cikkében előírt nemzeti vidéki hálózat működtetéséhez szükséges struktúra a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokon belül vagy pályázati eljárások útján történő kiválasztással is létrehozható. E szerkezeti felépítésnek alkalmasnak kell lennie a 68. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt feladatok ellátására.
(2) Az olyan egységes vidékfejlesztési program esetében, amely egy tagállam teljes területére kiterjed, a nemzeti vidéki hálózat a program technikai segítségnyújtási összetevőjének részét képezi, és különbséget kell tenni az 1698/2005/EK rendelet 68. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt elemekkel kapcsolatban tervezett kiadások között. Az a) pont hatálya alá tartozó elemekkel kapcsolatos kiadások azonban nem haladhatják meg a nemzeti vidéki hálózat céljára fenntartott összeg 25 %-át.
(3) Amennyiben a tagállamok élnek az 1698/2005/EK rendelet 66. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt lehetőséggel, a nemzeti vidéki hálózat létrehozására és működtetésére vonatkozó egyedi programot a rendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban hagyják jóvá.
E rendelet 4. cikkét, 5. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint 6. cikkét az ilyen egyedi programok benyújtására, jóváhagyására és módosítására értelemszerűen alkalmazni kell.
Az egyedi program és pénzügyi táblázata megkülönbözteti az 1698/2005/EK rendelet 68. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt elemeket. Az a) pont hatálya alá tartozó elemekkel kapcsolatos kiadások azonban nem haladhatják meg a nemzeti vidéki hálózat céljára fenntartott összeg 25 %-át.
(4) A nemzeti vidéki hálózatokat legkésőbb 2008. december 31-ig létre kell hozni.
(5) A nemzeti vidéki hálózatok létrehozására és megszervezésére vonatkozó részleteket a II. melléklet állapítja meg.
2. szakasz
Több intézkedésre vonatkozó közös rendelkezések
42. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (7) bekezdésének alkalmazásában az egynél több tengely és/vagy intézkedés körébe tartozó integrált műveletek esetében a műveleteknek mindegyik olyan részére, amelyet egyértelműen valamely vidékfejlesztési intézkedés hatálya alá tartozóként határoztak meg, az adott intézkedésre vonatkozó feltételeket kell alkalmazni.
43. cikk
A beruházási intézkedések tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy a támogatást az azonosított strukturális és területi igényeket, valamint a strukturális hátrányokat tükröző, egyértelműen meghatározott célkitűzésekre nyújtsák.
44. cikk
(1) Amennyiben egy adott támogatás feltételét képező kötelezettségvállalás fennállása alatt egy kedvezményezett a mezőgazdasági üzem egészét vagy egy részét másik személyre ruházza át, ez utóbbi személy az időszak fennmaradó részére átveheti a kötelezettségvállalást. Ha a kötelezettségvállalás átvétele elmarad, a kedvezményezettnek vissza kell térítenie a nyújtott támogatást.
(2) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a következő esetekben nem követelik meg az (1) bekezdésben említett visszatérítést:
a)
ha a kedvezményezett, aki már teljesítette a kötelezettségvállalás jelentős részét, végleg beszünteti mezőgazdasági tevékenységét, és a kötelezettségvállalásnak az utód általi átvétele nem valósítható meg;
b)
ha a kedvezményezett a mezőgazdasági üzemének egy részét a 27. cikk (12) bekezdésének második albekezdésével összhangban a kötelezettségvállalás kiterjesztésének időszaka alatt adja át, és ha az átadás a kiterjesztést megelőzően a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terület legfeljebb 50 %-át érinti.
(3) A mezőgazdasági üzem állapotában bekövetkezett kisebb változás esetén a tagállamok konkrét intézkedéseket hozhatnak annak biztosítására, hogy az (1) bekezdés alkalmazása a már folyamatban lévő kötelezettségvállalást ne befolyásolja kedvezőtlenül.
45. cikk
(1) Arra az esetre, ha egy adott támogatás feltételét képező kötelezettségvállalás teljesítésének időtartama alatt a kedvezményezett megnöveli a mezőgazdasági üzem területét, a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a (2) bekezdésnek megfelelően a kötelezettségvállalást az időtartamának hátralévő részében a hozzáadott területre is kiterjesszék, és arról, hogy a (3) bekezdésnek megfelelően az eredeti kötelezettségvállalás helyébe új lépjen.
Akkor is lehet rendelkezni a kötelezettségvállalás ilyen jellegű helyettesítéséről, ha a kötelezettségvállalás által érintett terület növelése a mezőgazdasági üzemen belül történik.
(2) Az (1) bekezdésben említett területnövelést csak a következő feltételek mellett lehet engedélyezni:
a)
az érintett intézkedés szempontjából hasznos;
b)
a kötelezettségvállalás jellege, a hátralévő időszak hossza és a hozzáadott terület mérete alapján kellően indokolt;
c)
nem veszélyezteti a támogatás feltételeinek való megfelelés ellenőrzésének hatékonyságát.
(3) Az (1) bekezdésben említett új kötelezettségvállalás az érintett terület egészére vonatkozik és legalább olyan szigorú feltételek mellett, mint az eredeti kötelezettségvállalás.
(4) Amennyiben a kedvezményezett már nem tudja teljesíteni az adott kötelezettségvállalásokat, a mezőgazdasági üzem tagosítása miatt, vagy azért, mert más hasonló, a hatáskörrel rendelkező hatóságok által jóváhagyott állami tagosítási intézkedések vonatkoznak rá, a tagállamok megteszik az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a kötelezettségvállalásokat a mezőgazdasági üzem új helyzetéhez igazítsák. Amennyiben ez a kiigazítás nem lehetséges, a kötelezettségvállalás megszűnik, és a kötelezettségvállalás érvényességének időtartamára nem követelhető visszatérítés.
46. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 39., 40. és 47. cikke értelmében tett kötelezettségvállalások vonatkozásában felülvizsgálati záradékot kell előírni annak érdekében, hogy a szóban forgó rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében, 40. cikkének (2) bekezdésében és 47. cikkének (1) bekezdésében említett, az 1782/2003/EK rendelet 4. és 5. cikke, valamint III. és IV. melléklete értelmében megállapított kötelező előírások, illetve követelmények, továbbá a műtrágyák és a növényvédő szerek felhasználására vonatkozó minimumkövetelmények és a nemzeti jogszabályokban megállapított egyéb vonatkozó, kötelező követelmények módosítása esetére biztosítsák azok kiigazítását, amelyeken e kötelezettségvállalások ezekkel a cikkekkel összhangban túlmutatnak.
Amennyiben ezt a kiigazítást a kedvezményezett nem fogadja el, a kötelezettségvállalás megszűnik, és a kötelezettségvállalás érvényességének időtartamára nem követelhető visszatérítés.
47. cikk
(1) A tagállamok különösen a vis maior vagy kivételes körülmények következő kategóriáit ismerhetik el és azokat követően az alábbi esetekben tekinthetnek el a kedvezményezett által kapott támogatás részleges vagy teljes visszatérítésétől:
a)
a kedvezményezett halála;
b)
a kedvezményezett hosszú távú munkaképtelensége;
c)
a mezőgazdasági üzem jelentős részének kisajátítása, amennyiben ez a kötelezettségvállalás időpontjában nem volt előrelátható;
d)
a mezőgazdasági üzem földterületét nagymértékben sújtó súlyos természeti csapás;
e)
a mezőgazdasági üzem részét képező, állattartásra szolgáló építmények véletlen megsemmisülése;
f)
a gazdálkodó állatállományának egy részét vagy teljes egészét sújtó járványos megbetegedés.
(2) A vis maior eseteiről vagy a kivételes körülményekről a kedvezményezett vagy meghatalmazottja - attól a naptól számított 10 munkanapon belül, amikor a kedvezményezett vagy meghatalmazottja számára lehetővé válik - írásban értesíti a hatáskörrel rendelkező hatóságot és az értesítéshez csatolja az adott hatóság számára kielégítő megfelelő bizonyítékokat.
IV. FEJEZET
Jogosultság és adminisztratív rendelkezések
1. szakasz
Az intézkedések, valamint a jogosultságra vonatkozó szabályok igazolhatósága és ellenőrizhetősége
1. alszakasz
Az intézkedések igazolhatósága és ellenőrizhetősége
48. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 74. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy az általuk végrehajtani szándékozott valamennyi vidékfejlesztési intézkedés igazolható és ellenőrizhető legyen. E célból a tagállamok olyan ellenőrzési rendelkezéseket határoznak meg, amelyek ésszerű biztosítékot nyújtanak számukra arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartják a jogosultsági kritériumokat és az egyéb kötelezettségvállalásokat.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 31., 38., 39., 40. és 43-47. cikke szerinti kifizetések kiszámítása megfelelőségének és pontosságának bizonyítása és megerősítése érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az e számítások elvégzéséért felelős szervektől vagy szolgálatoktól funkcionálisan független szervek vagy szolgálatok megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek. E szakértelem biztosítására vonatkozóan bizonyítékokat kell szolgáltatni a vidékfejlesztési programban.
2. alszakasz
Kamattámogatások
49. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 71. cikkének (5) bekezdése értelmében a kölcsönökre nyújtott kamattámogatások az EMVA-ból is társfinanszírozhatók. A kamattámogatásokra irányuló javaslatok megtételekor a tagállamok programjaikba felveszik az alkalmazandó kamattámogatás kiszámítási módszerét.
A tagállamok a kölcsön időtartama alatt bármikor létrehozhatják a kamattámogatás fennmaradó éves részleteinek tőkésítésének rendszerét. A kifizetések végső időpontját követően fennmaradó éves részleteket tőkésítik és legkésőbb 2015. december 31-ig kifizetik. A Bizottsághoz intézett kifizetési kérelmek tekintetében a támogatás diszkontált értékének kifizetését vállaló közvetítő pénzügyi intézménynek kifizetett összegeket ténylegesen felmerült költségeknek kell tekinteni.
A második bekezdés alkalmazásában a tagállamok kifizető ügynökségének és a támogatás diszkontált értékének kifizetését vállaló közvetítő pénzügyi intézménynek megállapodást kell kötnie. A tagállamok a programban jelzik a számítási módszert és a fennmaradó kamattámogatás tőkésített értékének kiszámítása során a jövőbeli értékre vonatkozóan alkalmazandó feltevéseket, valamint a kedvezményezettek számára a támogatás további folyósítására vonatkozó rendelkezéseket.
A tagállamok továbbra is felelősek a támogatás diszkontált értéke kifizetésének kezeléséért a kölcsön teljes időtartama alatt a pénzügyi közvetítő felé, valamint az 1290/2005/EK tanácsi rendelet (14) 33. cikkével összhangban az indokolatlanul elköltött összegek valószínű behajtásaiért.
3. alszakasz
Egyéb pénzügyi tervezési intézkedések
50. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 71. cikkének (5) bekezdése értelmében a vidékfejlesztési program részeként az EMVA e rendelet 51. és 52. cikkével összhangban társfinanszírozhatja a kockázatitőke-alap, a garanciaalap és a kölcsönalapok (a továbbiakban: alapok) támogatására irányuló hozzájárulásokból álló művelettel kapcsolatban felmerült kiadásokat.
51. cikk
(1) Az alapokat részben finanszírozóknak vagy támogatóiknak az irányító hatóság részére üzleti tervet kell benyújtaniuk, ami többek között a következőket határozza meg: a megcélzott piacot vagy garancia-portfoliót, a finanszírozás kritériumait, kikötéseit és feltételeit, az alap működtetési költségvetését, a tulajdonjogot és a részfinanszírozó partnereket, az irányító testület szakmai ismereteire, készségeire és függetlenségére vonatkozó követelményeket, az alap alapszabályát, az EMVA-hozzájárulás indokolását és szándékolt felhasználását, a beruházás befejezésére vonatkozó politikát, az alap felszámolására vonatkozó rendelkezéseket, beleértve az EMVA-hozzájárulásnak betudható megtérülések újbóli felhasználását; az üzleti terv értékelését és végrehajtásának nyomon követését az irányító hatóság vagy annak felügyelete alatt más végzi.
(2) Az alapokat a részvényesek közötti megállapodások hatálya alá tartozó független jogalanyként vagy már meglévő pénzügyi intézményen belüli különálló pénzügyi egységként hozzák létre. Ez utóbbi esetben az alapra egyedi végrehajtási szabályok vonatkoznak, amelyek rendelkeznek különösen az alapba befektetett új forrásokat - beleértve az EMVA-ból nyújtottakat - a pénzügyi intézményben kezdetben rendelkezésre állóktól megkülönböztető, különálló elszámolások vezetéséről. A Bizottság az alapban nem vehet részt partnerként vagy részvényesként.
(3) Az alapok a vállalkozásoknak a létrehozásukkor, a kezdeti szakaszaikban vagy terjeszkedésükkor kizárólag az alap igazgatói által potenciálisan életképesnek tartott tevékenységek vonatkozásában nyújthatnak beruházási támogatást vagy garanciákat. A gazdasági életképesség értékelése során figyelembe kell venni a kérdéses vállalkozás összes bevételi forrását. Az alapokból nem nyújthatók beruházási támogatások és garanciák a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (15) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.
(4) Az irányító hatóságok és az alapok óvintézkedéseket tesznek a kockázatitőke- vagy hitelpiaci verseny torzulásainak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. Különösen a tőkeberuházásoknak és a kölcsönöknek a kezelési költségek arányos hányadával csökkentett megtérüléseit oszthatják szét kedvezményesen a magánszektorbeli részvényesek között a részvényesi megállapodásban megállapított díjazás szintjéig, majd ezt követően azokat arányosan osztják szét valamennyi részvényes és az EMVA között.
(5) Az alapok kezelési költségei a program időtartama alatt éves átlagban nem haladhatják meg a befizetett tőke 3 %-át (garanciaalap esetében annak 2 %-át), kivéve, ha - egy versenyképes pályázatot követően - magasabb százalékérték bizonyul szükségesnek.
(6) A vidékfejlesztési programokból az alapokhoz való hozzájárulásokra vonatkozó előírásokat és feltételeket - beleértve a leszállításokat, a beruházási stratégiát és a tervezést, a végrehajtás nyomon követését, a beruházás befejezésére vonatkozó politikát és a felszámolással kapcsolatos rendelkezéseket - egy, egyrészről az alap, másrészről pedig a tagállam vagy az irányító hatóság között létrejött finanszírozási megállapodásban határozzák meg.
(7) Az EMVA-ból és más állami forrásokból az alapokhoz való hozzájárulásokra és az alapok által az egyes vállalkozások beruházásaira az azoknak nyújtott garanciákra az 1698/2005/EK rendelet rendelkezései, illetve az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályok vonatkoznak.
52. cikk
(1) Az 51. cikkben említett pénzügyi tervezési intézkedések tekintetében a Bizottságnak az 1290/2005/EK rendelet 26. cikkének (3) bekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett kiadások az ilyen alapok létrehozásával vagy az alapokhoz való hozzájárulással kapcsolatban fizetett összes kiadás.
Az 1290/2005/EK rendelet 28. cikkével összhangban azonban az egyenlegfizetéskor és a vidékfejlesztési program lezárásakor a támogatható kiadások az alábbiak összegét jelentik:
a)
minden egyes érintett alapból a vállalkozásokban végzett beruházásra folyósított bármely kifizetés, vagy bármely nyújtott garancia, beleértve a garanciaalap által garanciaként folyósított összegeket,
b)
a támogatható kezelési költségek.
A pénzügyi tervezési intézkedések alapján ténylegesen kifizetett EMVA-hozzájárulás és a második albekezdés a), illetve b) pont alapján támogatható kiadások közötti különbséget a program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolások keretében kell kiegyenlíteni.
(2) A vidékfejlesztési programokból az alapokba történő kifizetések folytán keletkezett kamatot az egyes vállalkozásokra vonatkozó pénzügyi tervezési intézkedések finanszírozására kell felhasználni.
(3) A művelet vonatkozásában az alapok segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült vagy valamennyi garancia kifizetését követően megmaradt forrásokat az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az egyes vállalkozások javára újból felhasználják.
4. alszakasz
Állandó költségek és az elmaradt jövedelemmel kapcsolatos feltevések, természetbeni hozzájárulások
53. cikk
(1) Adott esetben az állandó költségek és az elmaradt jövedelemmel kapcsolatos általános feltevések alapján a tagállamok rögzíthetik az 1698/2005/EK rendelet 31., 37-41. és 43-49. cikkében előírt támogatás szintjét.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett számítások és a kapcsolódó támogatások tekintetében a következőket biztosítják:
a)
kizárólag igazolható elemeket tartalmaznak;
b)
megfelelő szakértelemmel kiszámított számadatokon alapulnak;
c)
egyértelműen megjelölik a számadatok forrását;
d)
adott esetben a regionális vagy a helyi feltételek és a tényleges földhasználat figyelembevétele érdekében differenciáltak;
e)
az 1698/2005/EK rendelet 31., 37-41. és 43-49. cikke szerinti intézkedések esetében nem tartalmaznak beruházáshoz kapcsolódó állandó költség elemeket.
54. cikk
(1) Támogatható kiadások lehetnek egy állami vagy magánkedvezményezett természetbeni hozzájárulással végrehajtott beruházásaira, nevezetesen olyan áruk szolgáltatására vagy olyan szolgáltatások nyújtására vonatkozó intézkedések, amelyek tekintetében nem történt számlákkal vagy azzal egyenértékű dokumentumokkal alátámasztott készpénzes fizetés, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:
a)
a hozzájárulások földterület vagy ingatlan, berendezés vagy nyersanyagok szolgáltatásából, kutató- vagy szakmai munka, vagy díjazás nélküli, önkéntes munka végzéséből állnak;
b)
a hozzájárulásokat nem az 50. cikkben említett pénzügyi tervezési intézkedések vonatkozásában teszik;
c)
a hozzájárulások értéke függetlenül megállapítható és igazolható.
Földterület vagy ingatlan szolgáltatása esetén az értéket független, képesített szakértő vagy megfelelően felhatalmazott hivatalos testület tanúsítja.
A díjazás nélküli önkéntes munka esetében a munka értékét a ráfordított időnek és az elvégzett munkával egyenértékű munka óránkénti és napi díjazásának figyelembevételével határozzák meg, adott esetben az állandó költségek előzetesen létrehozott rendszere alapján, feltéve, hogy az ellenőrzési rendszer ésszerű biztosítékot nyújt a munka elvégzésére vonatkozóan.
(2) A természetbeni hozzájárulásokat is tartalmazó művelethez hozzájáruló, az EMVA-ból társfinanszírozott közkiadások a művelet végén nem haladhatják meg a - természetbeni hozzájárulások kivételével számított - összes támogatható kiadást.
5. alszakasz
Beruházások
55. cikk
(1) A beruházások esetében a támogatható költségek a következőkre korlátozódnak:
a)
ingatlan építése, szerzése, beleértve a lízinget, vagy fejlesztése;
b)
új gépek vagy berendezések - beleértve az eszköz piaci értékéig a számítógépes szoftvert - vásárlása vagy tartós bérlete. Nem támogatható kiadások a bérleti szerződéssel kapcsolatos egyéb költségek, mint például a bérbeadó haszna, kamat-refinanszírozási költségek, állandó költségek és biztosítási díjak;
c)
az a) és b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, mint például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, megvalósíthatósági tanulmányok, szabadalmi jogok és licencek megszerzése.
Az első albekezdés b) pontjától eltérve a tagállamok a mikro-, kis- és középvállalkozások esetében megállapíthatják azokat a feltételeket, amelyek mellett a használt berendezések vásárlása a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (16) értelmében vett támogatható kiadásnak minősül.
(2) A mezőgazdasági beruházások esetében a mezőgazdasági termelői jogok, állatok, egynyári növények megvásárlása, valamint ezen növények telepítése nem jogosult a beruházási támogatásra.
Az olyan állatok megvásárlása, amelyre - az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke b) bekezdésének vi. pontja szerint - a természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása miatt kerül sor, támogatható kiadásnak minősül.
Az egyszerű helyettesítő beruházások nem jogosultak támogatásra.
6. alszakasz
Beruházási támogatások előlegfizetése
56. cikk
(1) A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1975/2006/EK rendelet (17) 26 (5) cikkének rendelkezéseitől eltérően a beruházás-támogatási intézkedések kedvezményezettjei kérhetik előleg fizetését az illetékes kifizető ügynökségtől, amennyiben ez a lehetőség a vidékfejlesztési programban szerepel. Ha a kedvezményezett közintézmény, ez az előleg csak települési önkormányzatoknak és azok társulásainak, valamint közjogi szerveknek adható.
(2) Az előleg összege nem haladhatja meg a beruházáshoz kapcsolódó közpénz támogatás 20 %-át és kifizetésének feltétele egy, az előleg összegének 110 %-ára szóló bankgarancia vagy azzal egyenértékű biztosíték beszerzése.
Az (1) bekezdésben említett közintézményi kedvezményezettek esetében azonban a kifizető ügynökség elfogadhat egy, az adott tagállamban alkalmazott rendelkezésekkel összhangban lévő, az első albekezdésben meghatározott százalékos aránynak megfelelő összeget fedező írásbeli garanciát a kedvezményezett hatóságától, feltéve, hogy a hatóság vállalja, hogy kifizeti a garancia által fedezett összeget, amennyiben a kifizetett előlegre való jogosultság nem állapítható meg.
(3) A garanciát fel kell szabadítani, ha az illetékes ügynökség megállapítja, hogy a beruházás kapcsán keletkező tényleges kiadás összege meghaladja az előleg összegét.
2. szakasz
Állami támogatás
57. cikk
(1) A vidékfejlesztési programok csak akkor terjedhetnek ki a Szerződés 36. cikkének hatálya alá tartozó intézkedésekre vagy műveletekre nyújtott, az 1698/2005/EK rendelet 89. cikke szerinti kiegészítő nemzeti finanszírozásra szolgáló állami támogatásra, ha az állami támogatást e rendelet II. mellékletének 9.A. pontjával összhangban határozzák meg.
(2) A Szerződés 36. cikkének hatálya alá nem tartozó vidékfejlesztési programok csak akkor terjedhetnek ki a tagállamok által a közösségi társfinanszírozás az 1698/2005/EK rendelet 88. cikkével összhangban a szóban forgó rendelet 25. és 52. cikke szerinti intézkedésekre és az említett rendelet 28. és 29. cikke szerinti intézkedésekkel kapcsolatos műveletekre nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra szánt állami támogatásra, illetőleg a rendelet 89. cikkével összhangban a szóban forgó rendelet 25., 27. és 52. cikke szerinti intézkedésekre és az említett rendelet 28. és 29. cikke szerinti intézkedésekkel kapcsolatos műveletekre nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozásra, ha az állami támogatást e rendelet II. mellékletének 9.B. pontjával összhangban határozzák meg.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések és műveletek tekintetében felmerült kiadások csak akkor támogathatók, ha a vonatkozó támogatás nem minősül a 659/1999/EK tanácsi rendelet (18) 1. cikkének f) pontja értelmében vett jogellenes támogatásnak.
Az irányító hatóság vagy a tagállam bármely más hatáskörrel rendelkező hatósága biztosítja, hogy amennyiben a (2) bekezdésben említett intézkedések keretében végzett műveletekre a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) és d) pontja szerinti meglévő támogatási rendszerek alapján támogatást nyújtanak, betartják a rendelet 1. cikkének e) pontja értelmében az egyedi támogatások vonatkozásában alkalmazandó értesítési követelményeket, továbbá azt, hogy az ilyen műveleteket a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően csak a vonatkozó támogatás bejelentését és Bizottság általi jóváhagyását követően választják ki.
3. szakasz
Tájékoztatás és nyilvánosság
58. cikk
(1) A vidékfejlesztési programnak kommunikációs tervet kell tartalmaznia amely meghatározza:
a)
a célokat és célcsoportokat;
b)
a kommunikációs és tájékoztatási intézkedések tartalmát és stratégiáját, amely tartalmazza a megteendő intézkedéseket;
c)
a program indikatív költségvetését;
d)
a végrehajtásért felelős hatóságokat vagy közigazgatási szerveket;
e)
a vidékfejlesztési programok átláthatósága, tudatossága, valamint a Közösség szerepe tekintetében a tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos intézkedések hatásának értékelése során alkalmazandó kritériumokat.
(2) A tájékoztatásra és a nyilvánosságra elkülönített összegek a vidékfejlesztési program technikai segítségnyújtással kapcsolatos elemének részét képezhetik.
(3) A tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos részletes információkat a VI. melléklet tartalmazza.
59. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 77. cikkével összhangban létrehozott monitoringbizottság ülésein az elnök jelentést tesz a tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos intézkedések végrehajtásában elért előrehaladásról, és a bizottság tagjainak az ilyen intézkedésekre vonatkozó példákat szolgáltat.
4. szakasz
Monitoring és értékelés
60. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 82. cikkében előírt éves időközi jelentések szerkezetét és elemeit e rendelet VII. melléklet tartalmazza.
61. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 86. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti félidős és utólagos értékeléseket a Bizottság részére legkésőbb 2010. december 31-ig, illetve 2015. december 31-ig nyújtják be.
Amennyiben a tagállamok nem továbbítják a félidős és utólagos értékelő jelentéseket az e cikk első bekezdésben említett határidőkig, a Bizottság a szóban forgó értékelő jelentések kézhezvételéig alkalmazhatja az 1290/2005/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdésében említett időközi kifizetések átmeneti felfüggesztésére vonatkozó eljárást.
62. cikk
(1) A vidékfejlesztési programokra vonatkozó közös kiindulási, teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatók rendszerét e rendelet VIII. melléklet tartalmazza. A mutatók jegyzéke képezi az 1698/2005/EK rendelet 80. cikkében említett közös monitoring- és értékelési keretszabályozást.
Adott esetben ezeket a mutatókat a kedvezményezettek életkora és neme szerint, valamint annak megfelelően bontják le, hogy az intézkedéseket hátrányos helyzetű területeken vagy a konvergencia-célkitűzés alá tartozó területeken hajtják-e végre.
(2) A teljesítmény- és az eredménymutatók alakulása az éves időközi jelentés részét képezi. Ez a jelentés tartalmazza a közös és a kiegészítő mutatókat is.
A vidékfejlesztési program célkitűzéseinek megvalósításában elért előrehaladás mérése érdekében a program végrehajtási időszakára indikatív célokat kell meghatározni a teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatókra vonatkozóan, beleértve az 1698/2005/EK rendelet 89. cikkében említett kiegészítő nemzeti finanszírozást is.
(3) A közös monitoring- és értékelési keretszabályozásra vonatkozó iránymutatást a Bizottság a tagállamokkal együtt, közös megközelítés segítségével határozza meg. Az iránymutatás legalább a következőket tartalmazza:
a)
monitoring-követelmények;
b)
az előzetes, félidős és utólagos értékelés megszervezése és a közös értékelési kérdések, minden egyes vidékfejlesztési intézkedésre vonatkozóan;
c)
a mutatók tekintetében elért előrehaladás értékelésére vonatkozó jelentési rendszerrel kapcsolatos iránymutatás;
d)
a beavatkozás logikáját és a különböző mutatókat tartalmazó adatlapok intézkedésenként;
e)
a kiindulási, teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatókat leíró adatlapok.
5. szakasz
Elektronikus információ- és dokumentumcsere
63. cikk
(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve információs rendszert (a továbbiakban: a rendszer) hoz létre a Bizottság és az egyes tagállamok között a közös érdekű adatok biztonságos cseréjének lehetővé tétele érdekében. Ezen adatok az igazgatási/operatív szempontokra és a 883/2006/EK bizottsági rendelet (19) 18. cikkében tárgyalt pénzügyi szempontokra egyaránt vonatkoznak.
A rendszert a Bizottság a tagállamokkal közös szemlélet segítségével hozza létre és teszi naprakésszé.
(2) Az adminisztratív/operatív irányítás tekintetében a rendszer a monitoring elvégzését lehetővé tevő, közös érdekű dokumentációt tartalmaz, és különösen a nemzeti stratégiai terveket és naprakésszé tett változataikat, az összegző jelentéseket, a programokat és módosításaikat, a Bizottság határozatait, az éves előrehaladási jelentéseket, beleértve az intézkedéseknek a II. melléklet 7. pontjában szereplő táblázattal összhangban való egységes szerkezetbe foglalását, valamint a VIII. mellékletben szereplő monitoring- és értékelési mutatókat.
(3) Az irányító hatóság és a Bizottság az előírt formátumban viszi be a rendszerbe és teszi naprakésszé a felelősségi körükbe tartozó dokumentumokat.
(4) A tagállamok és a Bizottság számára a rendszer vagy közvetlenül, vagy a nemzeti és regionális számítógépes kezelési rendszerekhez kapcsolódó automatikus szinkronizációs és adatbeviteli interfészen keresztül férhető hozzá.
A tagállamok központosítva küldik meg a Bizottságnak a számítógépes rendszerhez való hozzáférési jogokra irányuló kérelmeket.
(5) Az adatcseréket az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 5. cikkével összhangban elektronikusan kell aláírni. A tagállamok és a Bizottság a rendszerben használt elektronikus aláírás joghatását, valamint annak bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát elismerik.
(6) A dokumentumoknak a Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében figyelembe veendő időpont az, amikor a tagállam a dokumentumokat a rendszerbe való bevitelüket követően továbbítja.
A dokumentum akkor tekintendő a Bizottsághoz elküldöttnek, ha azt a tagállam a rendszerben már nem módosíthatja és nem törölheti.
(7) A rendszer közös elemei kifejlesztésének és naprakésszé tételének költségeit az 1698/2005/EK rendelet 66. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közösségi költségvetésből finanszírozzák.
Az egyrészről a nemzeti és a helyi rendszerek, másrészről a rendszer közötti interfész költségei, valamint a nemzeti és helyi rendszerek kiigazításával kapcsolatos költségek a rendelet 66. cikkének (2) bekezdése alapján támogathatók.
(8) Vis maior vagy kivételes körülmények esetében, és különösen a rendszer nem megfelelő működése vagy a tartós kapcsolat hiánya esetében a tagállam a dokumentumokat a Bizottságnak papíralapú adathordozón is átadhatja. A papíralapú adathordozókon történő adattovábbítás csak a Bizottság előzetes és hivatalos beleegyezésével lehetséges.
Amint a rendszer használatát megakadályozó, a vis maior vagy a kivételes körülményt előidéző ok megszűnt, a tagállam a megfelelő dokumentumokat beviszi a rendszerbe. Ez esetben a elküldés időpontjának a dokumentumok papíralapú adathordozón történő átadásának időpontját kell tekinteni.
V. FEJEZET
Záró rendelkezések
64. cikk
A 817/2004/EK rendeletet 2007. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni.
Az említett rendeletet továbbra is alkalmazni kell az 1257/1999/EK rendelet értelmében 2007. január 1-jét megelőzően jóváhagyott intézkedésekre.
A 817/2004/EK rendelet 11. cikkét és II. melléklete 9.3.V.A.1. pontját, valamint 9.3.V.B. pontja második francia bekezdése 9.V.B.1., 2. és 3. alpontját az 1698/2005/EK rendelet 94. cikkének harmadik bekezdése értelmében 2009. december 31-ig továbbra is alkalmazni kell.
65. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet a 2007. január 1-jével kezdődő programozási időszakra vonatkozó közösségi támogatásra kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 15-én.