A Bizottság 2204/2002/EK rendelete
(2002. december 5.)
az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjára és b) pontjára,
e rendelet tervezetének közzétételét követően [2],
az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Szerződés 87. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy bizonyos feltételekkel a foglalkoztatási támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, és nem tartozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(2) A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra is, hogy a Szerződés 87. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, és nem tartozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(3) A Bizottság számos határozatban alkalmazta a Szerződés 87. és 88. cikkét a támogatott területeken belüli és kívüli foglalkoztatási támogatásra, és kifejtette politikáját a foglalkoztatási támogatásról szóló iránymutatásokban [3], az állami támogatások ellenőrzéséről és a bérköltségek csökkentéséről szóló közleményben [4], a nemzeti regionális támogatási iránymutatásokban [5], valamint az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben [6]. A Bizottság e rendelkezések alkalmazása során szerzett tapasztalatainak fényében szükséges, hogy a Bizottság - azzal a céllal, hogy biztosítsa a hatékony felügyeletet és egyszerűsítse az adminisztrációt anélkül, hogy gyengítené a Bizottság által gyakorolt ellenőrzést - gyakorolja a 994/98/EK rendeletben ráruházott hatáskört.
(4) Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak foglalkoztatási támogatás bejelentésére vonatkozó lehetőségét. Az ilyen bejelentéseket a Bizottság különösen az e rendeletben és a 70/2001/EK rendeletben meghatározott kritériumok figyelembevételével, vagy bármilyen vonatkozó közösségi iránymutatással vagy keretrendszerrel összhangban értékeli. Jelenleg ez a helyzet áll fenn a tengeri szállítási ágazat esetében. E rendelet hatályba lépésének napjától a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások [7], valamint az állami támogatások ellenőrzéséről és a bérköltségek csökkentéséről szóló közlemény és a foglalkoztatási támogatási bejelentések gyorsított feldolgozási folyamatáról szóló közlemény [8] hatályát veszti. Az e rendelet hatályba lépésekor függőben lévő bejelentéseket a rendelet rendelkezéseivel összhangban bírálják el. Átmeneti rendelkezéseket szükséges hozni e rendeletnek a hatályba lépése előtt nyújtott, és a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettséget megsértő foglalkoztatási támogatásra történő alkalmazásáról.
(5) A Közösség és a tagállamok gazdaság- és szociálpolitikájának központi célja a foglalkoztatás elősegítése. A Közösség e célkitűzés elősegítése érdekében európai foglalkoztatási stratégiát dolgozott ki. A Közösség egyes területein a munkanélküliség továbbra is jelentős probléma, és a munkavállalók egyes csoportjai még mindig nagyon nehezen tudnak a munkaerőpiacra lépni. Ez okból a hatóságok indokoltan alkalmaznak olyan intézkedéseket, amelyek arra ösztönzik a vállalkozásokat, hogy növeljék a - különösképpen ebből a hátrányos helyzetű munkavállalói körből származó - foglalkoztatási szintet.
(6) Ezt a rendeletet csak olyan foglalkoztatási intézkedésekre kell alkalmazni, amelyek megfelelnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek, és ezért állami támogatásnak minősülnek. Egyes foglalkoztatáspolitikai intézkedések a 87. cikk (1) bekezdése szerint nem tartoznak az állami támogatások körébe, mivel azok kedvezményezettjei olyan magánszemélyek, és nem meghatározott vállalkozások vagy meghatározott termékek, vagy azért nem, mert nem érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy azért nem, mert olyan általános, foglalkoztatást elősegítő intézkedések, amelyek nem torzítják a versenyt, illetve nem fenyegetnek annak torzulásával meghatározott vállalkozások vagy meghatározott termékek előállításának támogatása révén. E rendelet ezért nem vonatkozik az olyan általános intézkedésekre, amelyek a bérköltségek és szociális járulékok adójának általános csökkentésére irányulhatnak, így fellendítve a beruházást az általános oktatás és képzés területén, valamint nem vonatkozik a munkanélkülieknek iránymutatást és tanácsot, általános segítséget és képzést nyújtó intézkedésekre, valamint a munkajog továbbfejlesztésére sem. Ugyanez vonatkozik azokra az intézkedésekre is, amelyek nem felelnek meg a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, és amelyekre ezért az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet [9] értelmében nem vonatkozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség.
(7) E megfontolásokra tekintettel a rendeletben a mentesített támogatásnak az a célja és következménye, hogy az európai foglalkoztatási stratégiával összhangban elősegítse a foglalkoztatást - különösen a hátrányos helyzetű munkavállalók körében - anélkül, hogy a közös érdekek ellenében hátrányosan befolyásolná a kereskedelmi feltételeket. A vállalkozásoknak egyedi elbírálás alapján nyújtott foglalkoztatási támogatás jelentős hatást gyakorolhat az adott piacon folyó versenyre, mivel az adott vállalkozás előnyösebb helyzetbe kerül, mint azok, amelyek nem kaptak ilyen támogatást. Ha csak egyetlen vállalkozás kap támogatást, valószínű, hogy annak csak korlátozott hatása lesz a foglalkoztatásra. Ebből az okból a foglalkoztatási támogatások egyedi nyújtását továbbra is be kell jelenteni a Bizottságnak, és ez a rendelet csak akkor mentesítheti a támogatást, ha azt támogatási program keretében nyújtják.
(8) E rendeletnek mentesítenie kell minden olyan támogatási program keretén belül nyújtott támogatást, amely megfelel e rendelet valamennyi vonatkozó követelményének. A hatékony felügyelet biztosítása és az adminisztráció egyszerűsítése érdekében - a bizottsági ellenőrzés gyengítése nélkül - a támogatási programoknak tartalmazniuk kell az e rendeletre való kifejezett hivatkozást.
(9) Ez a rendelet nem ad mentességet a bejelentési kötelezettség alól a hajógyártási és szénbányászati ágazat állami támogatása esetében, amelyekre vonatkozóan az 1540/98/EK tanácsi rendelet [10], illetve az 1407/2002/EK tanácsi rendelet [11] határoz meg külön szabályokat.
(10) Ezt a rendeletet a közlekedési ágazatban alkalmazni kell. Azonban tekintettel az adott ágazatban folyó verseny különleges jellemzőire, nem szükséges, hogy a munkahelyteremtéshez nyújtott támogatás is mentességet kapjon.
(11) A Bizottság következetesen kedvezőtlenebb képet alkot egyes ágazatok célzott támogatásáról, ideértve, de nem kizárólagos jelleggel a többletkapacitással vagy válsággal küszködő, érzékeny ágazatokat. E sajátos ágazatok célzott támogatási programjaira ezért nem vonatkozik a rendeletben előírt bejelentési kötelezettség alóli mentesség.
(12) A Bizottság kialakult gyakorlatával összhangban, és azzal a céllal, hogy még inkább biztosítsák, hogy a támogatás arányos legyen, és a szükséges összegre korlátozódjon, a küszöbértékeket nem a támogatás maximális összegében, hanem az elszámolható költségek köréhez viszonyított támogatási intenzitásban kell megadni.
(13) Annak meghatározása érdekében, hogy a támogatás e rendelet értelmében összeegyeztethető-e a közös piaccal vagy nem, figyelembe kell venni a támogatási intenzitást, és ily módon a támogatás támogatási egyenérték formájában kifejezett összegét. A több részletben kifizetendő támogatás és a kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatás támogatástartalmának kiszámításához a támogatás nyújtásakor érvényes piaci kamatlábakat kell alkalmazni. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása céljából a piaci kamatlábak e rendelet alkalmazásában referencia-kamatlábaknak tekintendők, feltéve, hogy kedvezményes kamatozású kölcsön esetében a kölcsön mögött a szokásos biztosítékok állnak, és az nem jár rendkívüli kockázattal. A referencia-kamatlábakat a Bizottság objektív kritériumok alapján, időszakosan határozza meg, és közzéteszi azokat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és az Interneten.
(14) Tekintettel az eltérő nagyságú vállalkozások közötti különbségekre, a munkahelyteremtést célzó támogatási intenzitásra vonatkozóan eltérő plafonértékeket kell meghatározni a kis- és középvállalkozások, valamint a nagyvállalatok esetében. Azoknak a különbségeknek a felszámolása érdekében, amelyek versenytorzító hatást válthatnak ki, a kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos eltérő közösségi és nemzeti kezdeményezések összehangolása, az eljárási kérdések átláthatósága és a jogbiztonság érdekében a "kis- és középvállalkozásoknak" az ebben a rendeletben használt meghatározása megegyezik a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 1996. április 3-i 96/280/EK bizottsági ajánlásban [12] megadott meghatározással. A meghatározást a 70/2001/EK rendeletben is alkalmazzák.
(15) A támogatási intenzitás plafonértékeit a Bizottság tapasztalatainak fényében olyan szinten kell meghatározni, amely biztosítja a verseny torzulásainak minimalizálása és a foglalkoztatás elősegítésének célja közötti megfelelő egyensúlyt. A koherencia érdekében a plafonértékeket össze kell hangolni a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatásokban és a 70/2001/EK rendeletben meghatározottakkal, amelyek lehetővé tették, hogy a támogatást a beruházási projektekhez kapcsolódó munkahelyteremtés alapján számítsák ki.
(16) A foglalkoztatási költségek minden vállalkozás általános működési költségeinek részét képezik. Ezért különösen fontos, hogy a támogatás pozitív hatást gyakoroljon a foglalkoztatásra, és ne egyszerűen arra adjon lehetőséget, hogy a vállalkozások az egyébként általuk viselt költségeket csökkentsék.
(17) A foglalkoztatási támogatás alapos ellenőrzés és szigorú korlátok nélkül olyan káros hatásokkal bírhat, amelyek megsemmisítik a munkahelyteremtésre gyakorolt közvetlen hatását. Ha a támogatást a Közösségen belüli versenynek kitett vállalkozások védelmére használják fel, annak az lehet a hatása, hogy késlelteti a közösségi ipar versenyképességének biztosításához szükséges alkalmazkodást. Szigorú ellenőrzés hiányában a támogatás a gazdasági és társadalmi kohézió célkitűzésével ellentétben a leginkább jómódú régiókban koncentrálódhat. Az egységes piacon belül a foglalkoztatási költségek csökkentésére nyújtott támogatás a Közösségen belüli verseny torzulásaihoz, az erőforrások felosztásának és a nem helyhez kötött beruházások eltérüléséhez, a munkanélküliség országok közötti eltolódásához, valamint áttelepüléshez vezethet.
(18) A munkahelyteremtéshez nyújtott támogatás feltétele a létrehozott munkahely egy meghatározott minimális ideig történő fenntartása. Az e rendeletben meghatározott időtartam hatályon kívül helyezi a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatások 4.14. pontjában meghatározott, öt évről szóló szabályt.
(19) A munkahelymegőrzéshez nyújtott támogatás, azaz a vállalkozásoknak annak érdekében adott pénzügyi támogatás, hogy meggyőzzék őket arról, hogy ne bocsássák el munkavállalóikat, hasonló a működési támogatáshoz. Ezért bármilyen ágazati szabályra - mint a tengeri szállítási ágazatban meglévő szabályokra - is figyelemmel, csak egyedi körülmények között és korlátozott időtartamra engedélyezhető. Ezt továbbra is be kell jelenteni a Bizottságnak, és az e rendeletben meghatározott, a bejelentési kötelezettség alóli mentesség erre az esetre nem vonatkozik. A támogatás olyan korlátozott körülmények között engedélyezhető, amelyekben a támogatás a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására szolgál; továbbá a nemzeti regionális támogatásra vonatkozó iránymutatásokban szereplő működési támogatásra vonatkozó feltételek teljesülése esetén, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre jogosult régiókban az olyan térségek gazdasági fejlesztésére, ahol az életszínvonal rendkívül alacsony, illetve ahol jelentős az alulfoglalkoztatottság, beleértve a legszélső peremterületeket is; harmadik eset pedig az, amikor a támogatást egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás megmentésének és szerkezetátalakításának keretében nyújtják a vonatkozó közösségi iránymutatások [13] rendelkezéseivel összhangban.
(20) A munkáltatók egy meghatározott típusú támogatást kapnak az ideiglenes vagy határozott idejű munkaszerződések határozatlan időre kötött szerződésekké történő átalakítására. Ezekre az intézkedésekre nem vonatkozik az e rendeletben előírt bejelentési kötelezettség alóli mentesség, és a bejelentést oly módon kell megtenni, hogy a Bizottság meg tudja határozni, hogy az pozitív hatást gyakorol-e a foglalkoztatásra. Különösképpen figyelni kell arra, hogy ezek az intézkedések ne tehessék lehetővé, hogy a foglalkoztatást mind a munkahelyteremtés, mind a szerződés átalakítása révén oly módon támogassák, hogy meghaladják az induló beruházásokhoz nyújtható vagy a munkahelyteremtésre nyújtható támogatás plafonértékét.
(21) A kis- és középvállalkozások döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben. Ugyanakkor az új munkaerő felvételével járó kockázatok és az adminisztrációs terhek miatt a méretük hátrányt jelenthet a munkahelyteremtésben. A munkahelyteremtés éppúgy hozzájárulhat a Közösség kevésbé kiemelt régióinak gazdasági fejlődéséhez, és ily módon erősítheti a gazdasági és társadalmi kohéziót. Az ilyen régiókban működő vállalkozások a hely hátrányos adottságai miatt szenvednek. Ezért indokolt, hogy a kis- és középvállalkozások, valamint a támogatott régiókban működő vállalkozások munkahelyteremtési támogatásban részesüljenek.
(22) A támogatásban nem részesülő térségekben működő nagyvállalatok nem küzdenek különösebb nehézségekkel, és a foglalkoztatási költségek a normál működési költségeik részét képezik. Ezért, valamint annak érdekében, hogy a kis- és középvállalkozások, valamint a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerint eltérések hatálya alá tartozó régiók számára a munkahelyteremtéshez nyújtott támogatás ösztönző hatása maximális legyen, az eltérések hatálya alá nem tartozó régiókban működő nagyvállalatok nem jogosultak a munkahelyteremtési támogatásra.
(23) Egyes munkavállalói csoportok nagyon nehezen találnak munkát, mert a munkáltatók nem tartják őket elég termelékenynek. A vélt alacsonyabb termelékenység oka vagy az aktuális munkatapasztalat hiánya (például fiatal munkavállaló, tartósan munkanélküli) vagy a tartós hátrány. A foglalkoztatási támogatást, amely célja szerint a vállalkozásokat ilyen személyek felvételére ösztönzi, az a tény indokolja, hogy e munkavállalók alacsonyabb termelékenysége csökkenti a vállalkozás pénzügyi előnyét, valamint az a tény is, hogy a munkavállalók javát is szolgálja az intézkedés, mivel ők a munkáltatókat ösztönző intézkedések hiányában valószínűleg kiszorulnának a munkaerőpiacról. Ezért indokolt engedélyezni az ilyen támogatást nyújtó programokat, a kedvezményezett méretétől és működési helyétől függetlenül.
(24) A hátrányos helyzetűnek tekintett munkavállalói csoportokat meg kell határozni, azonban a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy általuk hátrányos helyzetűnek tekintett más munkavállalói csoportok foglalkoztatását elősegítő támogatást is bejelenthessenek, az azt alátámasztó érvekkel.
(25) A fogyatékossággal élő munkavállalók állandó segítséget igényelhetnek ahhoz, hogy a munkaerőpiacon maradhassanak, ami nemcsak az első munkába álláshoz nyújtott támogatást, hanem védett munkahelyeket is jelenthet. Az ilyen célú támogatást nyújtó programok mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a támogatás kimutathatóan nem haladja meg azt a mértéket, ami az érintett munkavállalók alacsonyabb termelékenységének, foglalkoztatásuk többletköltségeinek vagy a védett munkahelyek létesítési vagy fenntartási költségeinek kompenzálásához szükséges. Ez a feltétel azt kívánja megelőzni, hogy az ilyen támogatásban részesülő vállalkozások versenyár alatt értékesítsenek a más vállalkozások által is kiszolgált piacokon.
(26) E rendelet nem akadályozza meg a hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez, illetve a fogyatékossággal élő munkavállalók felvételéhez vagy foglalkoztatásához nyújtott támogatások halmozódását más foglalkoztatási költségek tekintetében nyújtott támogatással, mivel ilyen esetekben jogosan adható ösztönző annak érdekében, hogy - a többiekkel szemben előnyben részesítve őket - az e csoportokba tartozó munkavállalókat alkalmazzák.
(27) Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatásra szükség legyen, és ösztönzőleg hasson a foglalkoztatásra, ez a rendelet nem mentesítheti a munkahelyteremtéshez vagy a munkaerő-felvételhez nyújtott támogatást olyan esetekben, ha azt a kedvezményezett a piaci feltételek mellett már támogatás nélkül is tudná vállalni.
(28) E rendelet nem mentesítheti a munkahelyteremtési támogatást, ha azt halmozzák az ugyanezekre az elszámolható költségekre vonatkozó más állami támogatással, ideértve a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok által nyújtott támogatásokat vagy a közösségi támogatást, vagy az érintett munkahellyel összefüggő beruházások elszámolható költségeivel, amennyiben a halmozott érték meghaladja az ebben a rendeletben vagy a beruházások állami támogatásának közösségi szabályaiban - különösen a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatásban és a 70/2001/EK rendeletben - meghatározott küszöbértékeket. Egyetlen kivétel ez alól az elv alól a hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez vagy a fogyatékossággal élő munkavállalók felvételéhez vagy foglalkoztatásához nyújtott támogatás.
(29) Indokolt, hogy a nagy összegű támogatásokról a Bizottság egyedi elbírálás alapján döntsön, azok hatályba lépése előtt. Ennek értelmében az egy adott időszakra, egy vállalkozás vagy létesítmény számára meghatározott összeget meghaladó támogatási összegekre nem vonatkozik az e rendeletben előírt mentesség, és azokra továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelményeket kell alkalmazni.
(30) A foglalkoztatást elősegítő támogatási intézkedések vagy egyéb, a foglalkoztatási célú és a munkaerőpiaccal kapcsolatos támogatások jellegükben eltérhetnek az e rendelet által mentesített intézkedésektől. Az ilyen intézkedéseket a 88. cikk (3) bekezdése szerint kell bejelenteni.
(31) A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásának fényében e rendelet nem mentesítheti az exporttámogatást vagy az importtermékekkel szemben a hazai termékeket előnyben részesítő támogatást. Az ilyen támogatás összeegyeztethetetlen lenne a Közösség említett megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségeivel, és ezért nem mentesül a bejelentési kötelezettség alól, és bejelentés esetén sem engedélyezhető.
(32) Az átláthatóság és a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében a 994/98/EK rendelet 3. cikkével összhangban létre kell hozni azt a szabványos formát, amelynek használatával az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzététel végett a tagállamok összefoglaló információt nyújtanak a Bizottságnak, valahányszor e rendelettel összhangban lévő támogatási programot vezetnek be. Ugyanilyen okokból helyénvaló a tagállamok által az e rendelettel mentesített támogatások nyilvántartására vonatkozó szabályok megállapítása. A tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó éves jelentés céljaira a Bizottság kialakíthatja egyedi követelményeit. Az adminisztráció megkönnyítése érdekében és a szükséges technológia széleskörű rendelkezésre állásának figyelembevételével az összefoglaló információt és az éves jelentést számítógépes formában kell benyújtani.
(33) Tekintettel a Bizottság e téren szerzett tapasztalatára, és különösen arra a gyakoriságra, amellyel az állami támogatási politika felülvizsgálata szükséges, korlátozni kell e rendelet alkalmazásának időtartamát. A 994/98/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján átmeneti szabályokat szükséges hozni, mivel az e rendelet által mentesített támogatási programok - annak lejártát követően - további hat hónapra mentességet kapnak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Alkalmazási kör
(1) Ezt a rendeletet olyan támogatási programokra kell alkalmazni, amelyek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, és amelyek munkahelyteremtéséhez, hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munkavállalók felvételéhez, illetve a fogyatékossággal élő munkavállalók alkalmazásával járó többletköltségek fedezéséhez nyújtanak támogatást.
(2) Ezt a rendeletet az összes ágazatban nyújtott támogatásra alkalmazni kell, beleértve a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos tevékenységeket is.
E rendelet nem alkalmazható semmilyen, a szénbányászati vagy hajógyártási ágazatban nyújtott támogatásra, sem pedig a 4. cikk szerint a közlekedési ágazatban nyújtott munkahelyteremtési támogatásra. Az ilyen támogatást a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével összhangban továbbra is előre be kell jelenteni a Bizottságnak.
(3) E rendelet nem alkalmazható a következőkre:
a) kivitellel kapcsolatos tevékenységekre nyújtott támogatás, nevezetesen a közvetlenül az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat létrehozásához és működtetéséhez, illetve az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokkal közvetlenül kapcsolatos támogatás;
b) importáruk helyett a hazai áruk felhasználásától függő támogatás.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) "támogatás": minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumnak;
b) "kis- és középvállalkozások": a 70/2001/EK rendelet I. mellékletében meghatározott vállalkozások;
c) "bruttó támogatási intenzitás": a támogatásösszeg a vonatkozó költségek százalékos arányában kifejezve. Minden használt számadatot a közvetlen adók levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában ítélik oda, a támogatási összeg a támogatási egyenérték. A több részletben kifizetendő támogatást a nyújtásakor érvényes értékére kell diszkontálni. A diszkontálásra és kedvezményes kamatozású kölcsön esetében a támogatástartalom kiszámítására a folyósítás idején érvényes referencia-kamatlábat kell használni;
d) "nettó támogatási intenzitás": a támogatás adókkal csökkentett jelenértéke a projekt elszámolható költségeinek százalékában kifejezve;
e) az "alkalmazottak száma": az éves munkaegység (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben alkalmazott személyek száma; a részmunkaidősök és az idénymunkások száma az éves munkaegység törtrészének felel meg;
f) "hátrányos helyzetű munkavállaló": minden olyan csoportba tartozó személy, aki segítség nélkül nehezen tud a munkaerőpiacra lépni, azaz olyan személy, aki a következő feltételek közül legalább egynek megfelel:
i. bármely 25 éven aluli vagy a nappali tagozatos tanulmányait legfeljebb két éve befejezett személy, aki még nem állt rendszeres, fizetett alkalmazásban;
ii. bármely, a Közösség területére munkavégzés végett beköltöző vagy már beköltözött, vagy ott letelepedett migráns munkavállaló;
iii. bármely személy, aki egy tagállam etnikai kisebbségéhez tartozik, és akinek fejlesztenie kell nyelvtudását, illetve szakmai képzettségét, vagy munkatapasztalatra van szüksége ahhoz, hogy javítsa az állandó alkalmazásának esélyeit;
iv. bármely személy, aki munkába akar állni, vagy vissza akar állni a munkába, és aki legalább két éven keresztül nem állt alkalmazásban és oktatásban sem részesült, és különösen bármely személy, aki a hivatásának és családi életének összeegyeztetése során tapasztalt nehézségek következtében feladta a munkáját;
v. bármely egy vagy több gyermeket egyedül nevelő felnőtt;
vi. bármely személy, aki nem szerzett középfokú vagy azzal egyenértékű képesítést, aki munkanélküli vagy, akit munkájának elvesztése fenyeget;
vii. bármely 50 éven felüli személy, aki munkanélküli vagy, akit munkájának elvesztése fenyeget;
viii. bármely tartósan munkanélküli személy, azaz bármely személy, aki az utóbbi 16 hónap során 12 hónapig, illetve 25 éven aluli személyek esetében az utóbbi nyolc hónap során hat hónapig, munkanélküli volt;
ix. bármely, a nemzeti joggal összhangban korábban vagy jelenleg kábítószerfüggőnek minősített személy;
x. bármely személy, aki szabadságvesztés-büntetésének vagy az ellene hozott egyéb büntető intézkedésnek a megkezdése óta még nem szerezte meg első rendszeres, fizetett munkahelyét;
xi. bármely nő olyan NUTS II. földrajzi területen, ahol a munkanélküliség átlaga legalább két naptári éven keresztül meghaladta a közösségi átlag 100 %-át, és ahol a nők munkanélkülisége az utóbbi három naptári év során legalább két éven keresztül meghaladta a férfiak munkanélküliségének 150 %-át;
g) "fogyatékossággal élő munkavállaló": bármely olyan személy:
i. aki a nemzeti jog szerint fogyatékossággal élőnek elismert; vagy
ii. aki elismerten súlyos fizikai, elmebeli vagy pszichológiai károsodásban szenved;
h) "védett munkahely": olyan létesítményben történő foglalkoztatás, ahol az alkalmazottak legalább 50 %-a fogyatékossággal élő munkavállaló, akik képtelenek munkát vállalni a nyílt munkaerőpiacon;
i) a "bérköltség": a következő alkotóelemekből áll, amelyeket ténylegesen az állami támogatásban részesülő kedvezményezett fizet meg az érintett foglakoztatás tekintetében:
i. bruttó, azaz adózás előtti bér; és
ii. kötelező szociális biztonsági járulékok;
j) egy munkahely "beruházási projekt végrehajtásához kapcsolódik": ha azt a tevékenységet érinti, amelyre a beruházás vonatkozik, és ha azt a beruházás befejezésétől számított három éven belül hozzák létre. Ugyanezen időszak alatt a beruházás által létrehozott kapacitás kihasználtsági arányának növelését követően létrehozott munkahelyek szintén a beruházáshoz kapcsolódnak;
k) "tárgyi eszközökbe történő beruházás": olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházás, amelyek egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (különösképpen ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevékenységgel függ össze. Ha az állóeszközbe történő beruházás olyan létesítmény átvételének a formájában történik, amely már bezárt, vagy bezárt volna, ha nem vásárolják meg, akkor azt is tárgyi eszközbe történő beruházásnak kell tekinteni;
l) "immateriális javakba történő beruházás": technológiaátadásba történő beruházás, szabadalmi jogok, licenciák, know-how vagy nem szabadalmaztatott technikai tudás vásárlásával.
3. cikk
A mentesség feltételei
(1) A 9. cikkre is figyelemmel az e rendelet valamennyi feltételét kielégítő támogatási programok a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal, és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy:
a) bármely, az ilyen program keretén belül nyújtható támogatás megfelel e rendelet valamennyi követelményének;
b) a program kifejezetten utal e rendeletre, hivatkozva annak címére, és az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adataira.
(2) Az (1) bekezdésben említett programok alapján adott támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a támogatás megfelel e rendelet valamennyi feltételének.
4. cikk
Munkahelyteremtés
(1) A munkahelyteremtést szolgáló támogatási programoknak, és az ilyen program alapján nyújtható bármilyen támogatásnak meg kell felelnie a (2), a (3) és a (4) bekezdés feltételeinek.
(2) Ha olyan térségekben vagy ágazatokban teremtenek munkahelyet, amelyek a 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a támogatás nyújtásának időpontjában regionális támogatásra nem jogosultak, a bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) kisvállalkozások esetében a 15 %-ot;
b) középvállalkozások esetében a 7,5 %-ot.
(3) Ha olyan térségekben vagy ágazatokban teremtenek munkahelyet, amelyek a 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a támogatás nyújtásának időpontjában regionális támogatásra jogosultak, a nettó támogatási intenzitás nem haladhatja meg a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó térképen meghatározott regionális beruházási támogatás megfelelő plafonértékét, amelyet a Bizottság hagy jóvá az egyes tagállamok esetében: e célból többek között figyelembe kell venni a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatra vonatkozó keretrendszerét [14].
A kis- és középvállalkozások esetében - és a térkép e vállalkozásokra vonatkozó ellenkező értelmű rendelkezésének hiányában - a plafonérték a következők szerint növekszik:
a) a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szabályozott térségekben bruttó 10 százalékponttal, feltéve, hogy a teljes nettó támogatási intenzitás nem haladja meg a 30 %-ot; vagy
b) a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában szabályozott térségekben bruttó 15 százalékponttal, feltéve, hogy a teljes nettó támogatási intenzitás nem haladja meg a 75 %-ot.
A magasabb regionális támogatás plafonértékeit csak akkor kell alkalmazni, ha a kedvezményezett legalább 25 %-ban hozzájárul a finanszírozáshoz, és ha a munkahelyet a támogatásra jogosult régióban tartják fenn.
Ha a munkahelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállítása, feldolgozása és forgalmazása területén hozzák létre, az 1257/1999/EK tanácsi rendelet [15] szerint kedvezőtlen helyzetű területeknek nyilvánított térségekben a támogatás e magasabb plafonértékeit vagy - adott esetben - az említett rendelet szerint a támogatásra vonatkozó magasabb plafonértéket kell alkalmazni.
(4) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott plafonértékeket kell alkalmazni a támogatási intenzitásra, amelyet a kétéves időszakra vonatkozó bérköltség százalékaként kell kiszámítani, a következő feltételek mellett megteremtett munkahelyekre vonatkozóan:
a) a megteremtett munkahely az utolsó 12 hónap átlagával összehasonlítva nettó növekedést jelent a munkavállalói létszámban, mind a létesítményben, mind az érintett vállalkozásban;
b) a megteremtett munkahelyet legalább három évig - kis- és középvállalkozások esetében két évig - fenn kell tartani; és
c) a munkahelyteremtés eredményeképpen létrehozott munkahelyekre olyan munkavállalókat kell felvenni, akik korábban még nem álltak alkalmazásban, előző munkahelyüket elvesztették, vagy ennek veszélye közvetlenül fenyegeti őket.
(5) Ha az e cikk értelmében mentesített program alapján munkahelyteremtéshez támogatást nyújtanak, kiegészítő támogatás nyújtható a hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalóknak az 5. vagy a 6. cikkel összhangban történő felvétele esetében.
5. cikk
Hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele
(1) A hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munkavállalók vállalkozásokhoz való felvételét szolgáló támogatási programoknak és az ilyen program alapján nyújtható bármely támogatásnak meg kell felelnie a (2) és a (3) bekezdés feltételeinek.
(2) Az érintett hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállaló vagy munkavállalók foglalkoztatására vonatkozó összes támogatás bruttó támogatási intenzitása, a felvételt követő egy év bérköltségeinek százalékában kifejezve, nem haladhatja meg a hátrányos helyzetű munkavállalók esetében az 50 %-ot, illetve fogyatékossággal élő munkavállalók esetében a 60 %-ot.
(3) A következő feltételeket kell alkalmazni:
a) ha a felvétel nem eredményezi az érintett létesítmény munkavállalói létszámának nettó növekedését, egy vagy több munkahely megüresedése önkéntes kilépés, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidőcsökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történik, valamint
b) a kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás kivételével a munkavállaló vagy munkavállalók legalább 12 hónapig folyamatos foglalkoztatásra jogosultak.
6. cikk
A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásának többletköltségei
(1) A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatását szolgáló támogatási programoknak, és az ilyen program alapján nyújtható bármely támogatásnak meg kell felelnie a (2) és a (3) bekezdés feltételeinek.
(2) A támogatás az 5. cikk alapján nyújtott bármilyen támogatással együtt nem haladhatja meg a munkavállaló vagy munkavállalók fogyatékosságából következő alacsonyabb termelékenység, valamint a következő költségek bármelyikének kompenzálásához szükséges mértéket:
a) a helyiségek átalakításának költségei;
b) a kizárólag a fogyatékossággal élő munkavállaló vagy munkavállalók segítésére fordított idő munkaerőköltségei;
c) az általuk használt berendezések átalakításának vagy beszerzésének költségei,
amelyek azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a kedvezményezett nem fogyatékossággal élő munkavállalókat foglalkoztatna, bármely olyan időszakban, amelyben a fogyatékossággal élő munkavállalót vagy munkavállalókat ténylegesen foglalkoztatta.
Ha a kedvezményezett védett munkahelyet biztosít, a támogatás ezen túlmenően fedezheti - de nem haladhatja meg - az érintett létesítmény építési, szerelési vagy bővítési költségeit, valamint bármely, a fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásából eredő adminisztratív és szállítási költséget.
(3) Az e cikkben mentesített programok biztosítják, hogy a támogatás azzal a feltétellel adható, hogy a kedvezményezett nyilvántartást vezet, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a nyújtott támogatás megfelel az e cikkben és a 8. cikk (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek.
7. cikk
A támogatás szükségessége
(1) Ez a rendelet csak a 4. cikk szerinti támogatásnak ad mentességet, ha az érintett munkahely megteremtése előtt:
a) a kedvezményezett vagy támogatási kérelmet nyújtott be a tagállamnak; vagy pedig
b) a tagállam olyan jogi rendelkezéseket fogadott el, amelyek objektív kritériumok szerint és a tagállam további mérlegelése nélkül alanyi jogot biztosítanak a támogatásra.
(2) A támogatás a 4. cikk értelmében mentességet élvez a következő esetekben:
a) a megteremtett munkahely tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházást célzó projekt végrehajtásához kapcsolódik; és
b) a munkahelyet a beruházás befejezésétől számított három éven belül teremtik meg,
de csak akkor, ha az (1) bekezdés a) pontjában említett kérelem vagy az (1) bekezdés b) pontjában említett elfogadás a projekt végrehajtásának megkezdése előtt történik.
8. cikk
Támogatáshalmozódás
(1) A támogatások 4., 5. és 6. cikkben meghatározott plafonértékeit attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a támogatott munkahelyhez vagy felvételhez nyújtott támogatást teljes mértékben állami forrásokból finanszírozzák vagy részben a Közösség finanszírozza azt.
(2) Az e rendelet 4. cikke értelmében mentesített programok alapján nyújtott támogatás nem halmozható egyéb, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett, ugyanarra a bérköltségre vonatkozó állami támogatással vagy más közösségi finanszírozással, ha az így halmozott összeg meghaladná a támogatási intenzitás e rendeletben meghatározott mértékét.
(3) Az e rendelet 4. cikke értelmében mentességet élvező programok alapján nyújtott támogatás nem halmozható:
a) a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti bármely más állami támogatással vagy egyéb közösségi finanszírozással, amely a megteremtett munkahellyel kapcsolatos olyan beruházás költségeire vonatkozik, amely a munkahelyteremtés időpontjában még befejezetlen, vagy amely a munkahelyteremtést megelőző három év során fejeződött be; vagy
b) ugyanazokra a bérköltségekre vagy ugyanahhoz a beruházáshoz kapcsolódó egyéb, foglalkoztatásra vonatkozó támogatással vagy finanszírozással,
ha a halmozódás a nemzeti regionális támogatási iránymutatásokban és a Bizottság által az egyes tagállamok számára jóváhagyott térképen meghatározott regionális beruházási támogatások megfelelő plafonértékét, illetve a 70/2001/EK rendeletben megadott plafonértéket meghaladó mértékű támogatási intenzitást eredményezne. Amennyiben a megfelelő plafonértéket egy adott esethez igazították - különösen az egy meghatározott ágazatban alkalmazandó állami támogatási szabályok alkalmazása, vagy olyan nagyberuházási projektekre vonatkozó eszközök révén, mint a nagyberuházási projektek regionális támogatására alkalmazandó, több ágazatra vonatkozó keretrendszer -, e bekezdés alkalmazásában a kiigazított plafonértéket kell alkalmazni.
(4) A (2) és a (3) bekezdéstől eltérve az e rendelet 5. és 6. cikkében mentesített programok alapján nyújtott támogatás halmozható a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti más állami támogatással vagy más közösségi finanszírozással ugyanazokra a költségekre vonatkozóan, beleértve a (2) és a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő, az e rendelet 4. cikke értelmében mentesített programok alapján nyújtott támogatást, feltéve, hogy a halmozódás eredményeképpen a bruttó támogatási intenzitás nem haladja meg a bérköltségek 100 %-át a munkavállaló vagy munkavállalók foglalkoztatásának bármely időszaka alatt.
Az első albekezdés nem érint semmilyen, a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó állami támogatás közösségi keretrendszerének [16] értelmében megállapított alacsonyabb támogatási intenzitási határértéket.
9. cikk
A Bizottságnak történő előzetes bejelentéshez kötött támogatás
(1) A meghatározott ágazatokra irányuló támogatási programok e rendelet alapján nem mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól, és azokra továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség vonatkozik.
(2) Ez a rendelet nem mentesíti a bejelentési kötelezettség alól az egy adott vállalkozásnak vagy létesítménynek bármely hároméves időszak alatt adott, 15 millió euró bruttó támogatástartalmat meghaladó értékű támogatást. A Bizottság kizárólag e rendelet kritériumai alapján bírálja el a támogatást, ha azt olyan program alapján nyújtják, amely egyébként e rendelet értelmében mentességet élvez.
(3) Ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a más állami támogatási eszközökkel összefüggésben vállalt kötelezettségek alapján bejelentsék az egyedi támogatásokat, különösen azt a kötelezettséget, amelynek értelmében a Bizottságnak be kell jelenteni, illetve azt tájékoztatni kell a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások értelmében támogatásban részesülő vállalkozásnak nyújtott támogatásról, továbbá nem érinti a nagyberuházási projekteknek a több ágazatra vonatkozó keretrendszer alapján nyújtott regionális támogatásra vonatkozó bejelentési kötelezettségét sem.
(4) A 2. cikk f) pontja értelmében nem hátrányos helyzetű munkavállalói csoportok felvételét elősegítő támogatási programokra továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség vonatkozik, kivéve, ha a 4. cikk szerint mentesülnek ez alól. A bejelentésben a tagállamoknak érvekkel kell alátámasztaniuk az érintett munkavállalók hátrányos helyzetű minősítését, amelyet a Bizottság mérlegel. Erre vonatkozóan az 5. cikkben foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A munkahelymegőrzéshez nyújtott támogatás - azaz egy vállalkozásnak annak érdekében adott pénzügyi támogatás, hogy megtartsa azokat a munkavállalókat, akiket egyébként elbocsátanának - továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik. Az ilyen támogatást - az ágazati szabályokra is figyelemmel - csak akkor engedélyezheti a Bizottság, ha az a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására szolgál, vagy - a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatásokban foglalt működési támogatásra vonatkozó feltételek értelmében - ha a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint eltérésre jogosult régiókban olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására vonatkozik, ahol az életszínvonal rendkívül alacsony, illetve ahol jelentős az alulfoglalkoztatottság.
(6) Az ideiglenes vagy határozott idejű munkaszerződések határozatlan időre kötött szerződésekké történő átalakításához nyújtott támogatásra továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség vonatkozik.
(7) A munkakörmegosztásra, a munkavállaló szülők segítését célzó támogatási programokra és hasonló olyan foglalkoztatási intézkedésekre, amelyek elősegítik a foglalkoztatást, de nem eredményezik a munkahelyek számának és a hátrányos helyzetű munkavállalók felvételének, valamint a fogyatékossággal élő munkavállalók felvételének vagy foglalkoztatásának nettó növekedését, továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség vonatkozik, és azokat a Bizottság bírálja el a 87. cikkel összhangban.
(8) Az egyéb, a foglakoztatással és a munkaerőpiaccal kapcsolatos célokat szolgáló támogatási intézkedésekre - mint a korengedményes nyugdíjazást ösztönző intézkedések - szintén a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség vonatkozik, és azokat a Bizottság bírálja el a 87. cikkel összhangban.
(9) A bármely programtól függetlenül nyújtott foglalkoztatási támogatás egyedi eseteire továbbra is a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség vonatkozik. Az ilyen támogatás e rendelet fényében kerül elbírálásra, és azt csak akkor engedélyezheti a Bizottság, ha az összeegyeztethető bármelyik, azon ágazatra vonatkozóan meghatározott, alkalmazandó különös szabállyal, amely ágazatban a kedvezményezett működik, és csak akkor, ha kimutatható, hogy a foglakoztatási támogatás hatása jelentősebb, mint annak az érintett piacon folyó versenyre gyakorolt hatása.
10. cikk
Átláthatóság és ellenőrzés
(1) Valamely, e rendelet által mentesített támogatási program működtetése során 20 munkanapon belül a tagállamok az I. mellékletben meghatározott minta szerint az ilyen támogatási programról összefoglaló információt küldenek a Bizottsághoz, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzététel céljából. Ezt számítógépes formában nyújtják be.
(2) A tagállamok részletes nyilvántartást vezetnek az e rendeletben mentesített támogatási programokról és a programok alapján nyújtott egyedi támogatásokról. A nyilvántartás tartalmaz minden, annak megállapításához szükséges információt, hogy a mentesítés e rendeletben meghatározott feltételei teljesültek-e, beleértve bármely olyan vállalkozás jogállására vonatkozó információt, amelynek támogatási jogosultsága kis- és középvállalkozási minőségétől függ. A tagállamok a támogatási programra vonatkozó nyilvántartást 10 évig őrzik azt követően, hogy az utolsó egyedi támogatást nyújtották az adott program alapján. Írásbeli kérelemre az érintett tagállam 20 munkanapon vagy ennél hosszabb, a kérelemben meghatározott időszakon belül megad a Bizottságnak minden olyan információt, amelyet a Bizottság szükségesnek tart annak megállapításához, hogy az e rendeletben foglalt feltételek teljesültek-e.
(3) A tagállamok jelentést készítenek e rendelet alkalmazásáról, minden olyan teljes naptári év vagy annak törtrésze tekintetében, amelynek során e rendeletet alkalmazni kell, a II. mellékletben meghatározott formanyomtatványon, számítógépes formában. A tagállamok ezt a jelentést a tárgyidőszak lejárta után legkésőbb három hónapon belül benyújtják a Bizottságnak.
11. cikk
Hatálybalépés, időbeli hatály és átmeneti szabályok
(1) Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
A rendelet 2006. december 31-ig marad hatályban.
(2) Az e rendelet hatályba lépésekor függőben lévő bejelentéseket a rendelet rendelkezéseivel összhangban bírálják el.
Az e rendelet hatályba lépése előtt végrehajtott támogatási programok és az e programok alapján nyújtott támogatások - a Bizottság engedélyének hiányában és a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettség megsértésével - a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal és e rendelet alapján mentességet élveznek, amennyiben eleget tesznek a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. A Bizottság az e feltételeknek eleget nem tevő támogatásokat a vonatkozó keretrendszerekkel, iránymutatásokkal és közleményekkel összhangban bírálja el.
(3) E rendelet időbeli hatályának lejárta után a rendelet által mentesített támogatási programok hathónapos átállási időszakra továbbra is mentességet élveznek.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2002. december 5-én.