AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1080/2006/EK RENDELETE
(2006. július 5.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 162. cikke első bekezdésére és 299. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),
mivel:
(1)
A Szerződés 160. cikke kimondja, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) célja, hogy segítse a Közösségen belüli főbb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. Az ERFA ezért hozzájárul a különböző régiók fejlettségi szintje közötti különbségnek és a leghátrányosabb helyzetű régiók, beleértve a vidéki és városi területeket, a hanyatló ipari területeket, a földrajzi vagy természeti hátránnyal küzdő térségeket - mint például a szigetek, hegyvidéki térségek, gyéren lakott területek és határ menti régiók - lemaradása mértékének a csökkentéséhez.
(2)
A strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra vonatkozó közös rendelkezéseket az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (4) tartalmazza. Meg kell állapítani azokat a konkrét intézkedéseket, amelyek az említett rendeletben meghatározott célkitűzések alapján az ERFA által finanszírozható tevékenységi típusokra vonatkoznak.
(3)
Az ERFA-nak a kohéziós politikára vonatkozó átfogó stratégia keretében kell segítséget nyújtania, amely biztosítja, hogy a támogatások jobban összpontosítsanak a Közösség prioritásaira.
(4)
Az 1083/2006/EK rendelet előírja, hogy a kiadások támogathatóságának szabályait nemzeti szinten kell meghatározni, bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében külön rendelkezéseket kell megállapítani. Az ERFA-val kapcsolatos kivételekre ezért külön rendelkezéseket kell megállapítani.
(5)
Az integrált városfejlesztési művelet keretében szükséges az állapotromlással és társadalmi kirekesztéssel küzdő vagy azzal fenyegetett területeken a lakások felújítására irányuló korlátozott fellépések támogatása az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azután csatlakozott új tagállamokban.
(6)
Meg kell állapítani, hogy a lakásberuházási kiadásokhoz nyújtott ERFA-hozzájárulásnak - a közelmúltban privatizált lakásállományt is beleértve - az alacsonyabb jövedelemmel rendelkező csoportok, valamint a kiszolgáltatott társadalmi csoportok jó minőségű szálláshelyekkel történő ellátására kell vonatkoznia.
(7)
Az ERFA által támogatott tevékenységek sikeres és eredményes végrehajtása az ERFA által társfinanszírozott operatív programok különböző végrehajtási szakaszai során a jó kormányzástól és az összes érintett területi és társadalmi-gazdasági partner, különösen pedig a regionális és a helyi hatóságok, továbbá bármely egyéb megfelelő szerv partnerségétől függ.
(8)
A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az ERFA által társfinanszírozott operatív programok különböző végrehajtási szakaszai során nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ne történjen.
(9)
A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet (5) 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt URBAN közösségi kezdeményezés tapasztalataira és erősségeire építkezve a fenntartható városi fejlődést az említett terület intézkedéseinek az ERFA által társfinanszírozott operatív programokba történő teljes integrációjával kell megerősíteni, különös figyelmet fordítva a helyi fejlesztési és foglalkoztatási kezdeményezésekre és azok innovációs lehetőségére.
(10)
Különös figyelmet kell fordítani az egyéb közösségi politikákkal, főképpen a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogrammal, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogrammal való kiegészítő jelleg és összhang biztosítására. Azonkívül az egyrészről az ERFA, másrészről pedig az Európai Szociális Alapról szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK rendelet (6) alapján az Európai Szociális Alap, és a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK rendelet (7) alapján a Kohéziós Alap, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (8) alapján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, továbbá az Európai Halászati Alap által nyújtott támogatások között biztosítani kell az összhangot.
(11)
Biztosítani kell, hogy az ERFA által a kis- és középvállalkozások érdekében támogatott tevékenység figyelembe vegye és támogassa a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtását, amely az Európai Tanács 2000. június 19-i és 20-i, Santa Maria de Feira-i ülése alkalmával került elfogadásra.
(12)
Különös figyelmet kell szentelni a legkülső régiókra, amelyeket távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik, valamint néhány terméktől való gazdasági függésük súlyosbít, amely tényezők állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket, mégpedig az ERFA alkalmazási körének a legkülső régiók sajátos gazdasági és társadalmi helyzetéből eredő járulékos költségek jóváírásához kapcsolódó működési támogatás finanszírozásának kivételes jelleggel történő kiterjesztésével. Ezek az egyedi intézkedések megkövetelik a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésének jogalapként történő alkalmazását.
(13)
Az ERFA-nak foglalkoznia kell az elérhetőség és a nagy piacoktól való távolság problémáival, amelyekkel a rendkívül alacsony népsűrűségű területek szembesülnek, amint az 1994-es csatlakozási okmányhoz csatolt, a 6. célkitűzésre a strukturális alapok finnországi és svédországi alkalmazása keretében irányadó különös rendelkezésekről szóló 6. jegyzőkönyvben szerepel. Az ERFA-nak e régiók fenntartható fejlődésének támogatása céljából azokkal az egyedi nehézségekkel is foglalkoznia kell, amelyekkel olyan szigetek, hegyvidéki területek, határ menti régiók és gyéren lakott területek néznek szembe, amelyek földrajzi fekvése lelassítja fejlődésüket.
(14)
Különleges rendelkezéseket kell megállapítani az „európai területi együttműködés” célkitűzés szerinti operatív programok megtervezésére, irányítására, nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozóan.
(15)
Támogatni kell a Közösséggel szomszédos országokkal folytatott hatékony határokon átnyúló, transznacionális és interregionális együttműködést annak érdekében, hogy a tagállamok harmadik országokkal határos régióit hatékonyan lehessen segíteni fejlődésükben. Ennek megfelelően kivételes esetekben helyénvaló engedélyezni a harmadik országok területén lebonyolított projektek ERFA által történő támogatásának finanszírozását, amennyiben ezek a projektek a Közösség régióinak javát szolgálják.
(16)
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 1999. július 12-i 1783/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9) ezért az áttekinthetőség érdekében hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet megállapítja az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) feladatait, támogatásának alkalmazási körét tekintettel az 1083/2006/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „konvergencia”, „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” és „európai területi együttműködés” célkitűzésekre, valamint a támogathatóság szabályait.
(2) Az ERFA-ra az 1083/2006/EK rendelet és e rendelet az irányadó.
2. cikk
Célkitűzés
A Szerződés 160. cikke és az 1083/2006/EK rendelet szerint az ERFA hozzájárul a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítésére irányuló támogatás finanszírozásához azáltal, hogy a regionális gazdaságok fejlődésének és strukturális alkalmazkodásának támogatása, többek között a hanyatló ipari területek és a hátrányos helyzetű térségek szerkezetátalakítása révén kiigazítja a főbb regionális egyenlőtlenségeket, valamint támogatja a határokon átnyúló, a transznacionális és az interregionális együttműködést.
Ennek folyamán az ERFA érvényt szerez a Közösség prioritásainak és különösen a versenyképesség és az innováció fokozása, a fenntartható munkahelyek teremtése és megőrzése, valamint a fenntartható fejlődés biztosítása iránti igénynek.
3. cikk
A támogatások alkalmazási köre
(1) Az ERFA tematikus prioritásokra összpontosítja támogatásait. Az egyes prioritásokon belül finanszírozandó intézkedések típusa és terjedelme a 4., 5. és 6. cikkel összhangban a „konvergencia,” a „regionális versenyképesség és foglalkoztatottság” és az „európai területi együttműködés” célkitűzések eltérő természetét tükrözi.
(2) Az ERFA a következők finanszírozásához járul hozzá:
a)
termelő beruházás, amely hozzájárul a fenntartható munkahelyek teremtéséhez és megőrzéséhez, elsősorban a kis- és középvállalkozásoknak (KKV-k) nyújtandó, elsősorban közvetlen befektetési támogatás révén;
b)
infrastruktúrába történő befektetés;
c)
az endogén potenciál fejlesztése a regionális és helyi fejlesztést támogató intézkedések révén. Ezen intézkedések magukban foglalják a vállalkozásoknak, különösen a KKV-knak nyújtott támogatást és szolgáltatásokat, finanszírozási eszközök - például kockázati tőke, kölcsön- és garancialapok, helyi fejlesztési alapok, kamattámogatás - létrehozását és fejlesztését, valamint a régiók, városok és az érintett társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szereplők hálózatosodását, együttműködését és tapasztalatcseréjét;
d)
az 1083/2006/EK rendelet 45. és 46. cikkében említett technikai támogatás.
A fenti a)-d) pontban felsorolt beruházásoknak és intézkedéseknek a 4., 5. és 6. cikk szerinti tematikus prioritások végrehajtásához hozzáférhetőnek kell lenniük.
4. cikk
Konvergencia
A „konvergencia” célkitűzés keretében az ERFA a fenntartható integrált regionális és helyi gazdasági fejlődésre és foglalkoztatásra összpontosítja támogatását, az endogén kapacitás mobilizálásával és erősítésével, a gazdasági struktúrák modernizációjára és diverzifikációjára, valamint a fenntartható munkahelyek teremtésére és megőrzésére irányuló operatív programokon keresztül. Ezt a konkrét politikai eszközkombinációt az egyes tagállamok sajátosságai szerint kialakítva elsősorban a következő prioritásokon keresztül kell megvalósítani:
1.
kutatás és technológiafejlesztés (K+TF), innováció és vállalkozói szellem, beleértve a kutatási és technológiafejlesztési kapacitások, többek között infrastruktúrák erősítését és az Európai Kutatási Térségbe történő integrálását; különösen a KKV-knál végzett K+TF és a technológiaátadás támogatása; a KKV-k, a felsőoktatási intézmények, a kutatóintézetek, továbbá a kutatási és technológiai központok közötti kapcsolatok javítása; az üzleti hálózatok fejlesztése; a köz- és magánszféra partnersége és klaszterek; az üzleti és technológiai szolgáltatások KKV-k csoportjai számára történő nyújtásához adott támogatás; és a vállalkozói szellem előmozdítása, valamint a KKV-k innovációs tevékenységének pénzügyi tervezési eszközökön keresztül történő finanszírozása;
2.
információs társadalom, beleértve az elektronikus hírközlési infrastruktúra, a helyi tartalom, a szolgáltatások és alkalmazások fejlesztését, az online közszolgáltatásokhoz való biztonságos hozzáférés javítását és az említett közszolgáltatások fejlesztését, a KKV-k részére az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) átvételéhez és hatékony használatához vagy új ötletek hasznosításához nyújtott támogatást és szolgáltatásokat;
3.
helyi fejlesztési kezdeményezések és szomszédos szolgáltatásokat nyújtó struktúrák támogatása új munkahelyek teremtése érdekében, amennyiben ezek a tevékenységek az 1081/2006/EK rendelet alkalmazási körén kívül esnek;
4.
környezetvédelem, beleértve a vízellátással, a víz- és hulladékgazdálkodással, a szennyvíztisztítással és a levegő minőségével kapcsolatos beruházásokat; a sivatagosodás megelőzését, megfékezését és az ellene való küzdelmet; a környezetszennyezés integrált megelőzését és megfékezését; az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését szolgáló támogatást; a fizikai környezet rehabilitációját, beleértve a szennyezett ipari területeket és a talajt, valamint a rozsdaövezetek újrahasznosítását; a biológiai sokféleség és a természetvédelem előmozdítását, beleértve a NATURA 2000 területeibe történő befektetéseket; a KKV-k részére nyújtott támogatást a fenntartható termelési mintáknak a költséghatékony környezetgazdálkodási rendszerek bevezetése és a környezetszennyezés megelőzésére irányuló technológiák átvétele és alkalmazása révén történő előmozdítása érdekében;
5.
a kockázatok megelőzése, beleértve a természeti és technológiai kockázatok megelőzésére és kezelésére irányuló tervek kidolgozását és végrehajtását;
6.
idegenforgalom, beleértve a természeti értékek népszerűsítését, mint a fenntartható idegenforgalom fejlesztésének lehetőségét; a természeti örökség védelmét és hangsúlyozását a társadalmi-gazdasági fejlődés támogatása érdekében; valamint az olyan támogatást, amely az új, nagyobb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatások révén az idegenforgalmi szolgáltatásnyújtás fejlesztésére és az idegenforgalom új, fenntarthatóbb mintáinak előmozdítására irányul;
7.
befektetések a kultúra területén, beleértve a kulturális örökség védelmét, népszerűsítését és megőrzését; a társadalmi-gazdasági fejlődést, a fenntartható idegenforgalmat és a régiók vonzerejének javítását szolgáló kulturális infrastruktúra fejlesztését; valamint a nagyobb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatások révén a kulturális szolgáltatások kínálatának fejlesztéséhez nyújtott támogatást;
8.
közlekedési beruházások, beleértve a transzeurópai hálózatok fejlesztését és a TEN-T hálózathoz való kapcsolódást; a tiszta közlekedés integrált stratégiáit, amelyek hozzájárulnak az utas- és áruszállítási szolgáltatások elérhetőségének és minőségének javításához, a kiegyensúlyozottabb módozati megoszlás megvalósításához, az intermodális rendszerek előmozdításához és a környezeti hatások csökkentéséhez;
9.
energetikai beruházások, beleértve a transzeurópai hálózatok fejlesztéseibe történő befektetéseket, amelyek hozzájárulnak az ellátás biztonságának javításához, a környezetvédelmi szempontok integrálásához, az energiahatékonyság javításához és a megújuló energiák fejlesztéséhez;
10.
oktatási beruházások, beleértve a szakképzés területét is, amelyek hozzájárulnak a vonzerő fokozásához és az életminőség javításához;
11.
beruházások az egészségügyi és szociális infrastruktúra területén, amelyek hozzájárulnak a regionális és helyi fejlődéshez, valamint az életminőség növeléséhez.
5. cikk
Regionális versenyképesség és foglalkoztatottság
A „regionális versenyképesség és foglalkoztatottság” célkitűzés keretében az ERFA a fenntartható fejlődésre irányuló stratégiák összefüggésében a foglalkoztatottság előmozdítása mellett elsősorban a következő három prioritásra összpontosítja támogatását:
1.
innováció és a tudásalapú gazdaság, többek között a helyi szükségleteket figyelembe vevő hatékony regionális innovációs gazdaságok, és a magán- és közszektor, az egyetemek és technológiai központok közötti kapcsolatrendszerek kialakítása és megerősítése révén, különösen a következő területeken:
a)
közvetlenül a regionális gazdasági fejlesztési célkitűzésekhez kapcsolódó regionális K+TF és innovációs kapacitások fokozása, az ipar- vagy technológiaspecifikus kompetenciaközpontok támogatása; az ipari K+TF, a KKV-k és a technológiaátadás elősegítése; az innováció előmozdítását célzó technológiai előrejelzés és politikák nemzetközi teljesítményértékelésének kidolgozása és a cégek közötti együttműködés, valamint a közös K+TF és innovációs politikák támogatása révén;
b)
az innováció és a vállalkozói szellem ösztönzése a regionális és helyi gazdaság valamennyi szektorában, új vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások és szolgáltatások KKV-k által történő piaci bevezetésének támogatása; üzleti hálózatok és csoportosulások támogatása; a finanszírozás elérhetőségének KKV-k által történő javítása; a vállalkozások és a megfelelő felsőoktatási és kutatási intézmények közötti együttműködési hálózatok előmozdítása; a KKV-k üzleti támogatási szolgáltatásokhoz történő hozzáférésének megkönnyítése, valamint a tisztább és innovatív technológiák KKV-knál történő meghonosításának támogatása révén;
c)
a vállalkozói szellem előmozdítása különösen az új ötletek gazdasági hasznosításának megkönnyítésével, valamint az új cégek megfelelő felsőoktatási és kutatási intézmények, továbbá már meglévő cégek által történő létrehozásának elősegítésével;
d)
pénzügyi tervezési eszközök és inkubátorházak létrehozása, amelyek előmozdítják a KKV-k kutatási és technológiai fejlesztési kapacitását, valamint a vállalkozói szellem és az új vállalkozások, különösen a tudásalapú KKV-k alapításának ösztönzését;
2.
környezetvédelem és kockázatmegelőzés és különösen:
a)
a fizikai környezet, többek között a szennyezett, elsivatagosodott és rozsdaövezeti ipari és földterületek rehabilitációjára irányuló befektetések ösztönzése;
b)
a biológiai sokféleséghez kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésének, valamint a NATURA 2000 területeibe történő befektetéseknek az elősegítése, amennyiben ez hozzájárul a vidéki területek fenntartható gazdasági fejlődéséhez és/vagy diverzifikációjához;
c)
az energiahatékonyságnak és a megújuló energiaforrások termelésének, valamint a hatékony energiagazdálkodási rendszerek fejlesztésének ösztönzése;
d)
a tiszta és fenntartható tömegközlekedés előmozdítása, különösön a városi területeken;
e)
a természeti (pl. sivatagosodás, aszályok, tűz és árvizek) és technológiai kockázatok megelőzésére és kezelésére irányuló tervek és intézkedések kidolgozása;
f)
a természeti és kulturális örökség védelme és kiemelése a társadalmi-gazdasági fejlődés támogatása érdekében, valamint a természeti és kulturális értékek népszerűsítése, mint a fenntartható idegenforgalom fejlesztésének lehetősége;
3.
hozzáférés az általános gazdasági érdekű közlekedési és távközlési szolgáltatásokhoz, és különösen:
a)
a másodlagos közlekedési hálózatok megerősítése a TEN-T hálózataival, a regionális vasúti csomópontokkal, a repülőterekkel és kikötőkkel vagy a multimodális platformokkal való összeköttetés fejlesztésével; a fő vasútvonalak sugárirányú kapcsolatokkal történő ellátásával; valamint a regionális és helyi belvízi hajózás és a rövid távú tengeri hajózás előmozdításával;
b)
a KKV-k IKT-khez való hozzáférésének, az IKT-k KKV-k általi átvételének és hatékony használatának előmozdítása a hálózatok elérhetőségének, a nyilvános internet-hozzáférési pontok kialakításának, a felszereléseknek, és a szolgáltatások és alkalmazások fejlesztésének támogatása által, beleértve különösen a cselekvési tervek kidolgozását a nagyon kicsi és a kézműipari vállalkozások részére.
Ezen túlmenően az 1083/2006/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett, egyedi és átmeneti támogatásra jogosult régiókban az ERFA által támogatott operatív programok tekintetében a tagállamok és a Bizottság úgy határozhatnak, hogy a támogatást kiterjesztik az e rendelet 4. cikkében említett prioritásokra.
6. cikk
Európai területi együttműködés
Az „európai területi együttműködés” célkitűzés keretében az ERFA a következő prioritásokra összpontosítja támogatását:
1.
a határokon átnyúló gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi tevékenységek fejlesztése a fenntartható területfejlesztésre irányuló együttes stratégiák révén, és elsősorban a következők által:
a)
a vállalkozói szellem ösztönzése, különösen a KKV-k, az idegenforgalom, a kultúra és a határokon átnyúló kereskedelem fejlesztése;
b)
a természeti és kulturális erőforrások közös védelmének és az ezekkel való közös gazdálkodásnak, valamint a természeti és technológiai kockázatok megelőzésének az ösztönzése és javítása;
c)
a városi és vidéki térségek közötti kapcsolatok támogatása;
d)
az elszigeteltség mérséklése a közlekedés, az információ, továbbá a hírközlő hálózatok és szolgáltatások, valamint a határokon átnyúló vízellátási, hulladékgazdálkodási és energiaellátási rendszerek és létesítmények javított elérhetősége révén;
e)
az együttműködés, a kapacitások és az együttes hasznosítás fejlesztése az infrastruktúrák területén, különösen az olyan ágazatokban, mint az egészségügy, a kultúra, az idegenforgalom és az oktatás.
Emellett az ERFA hozzájárulhat a jogi és igazgatási együttműködés, a határokon átnyúló munkaerőpiacok integrációja, a helyi foglalkoztatási kezdeményezések, a nemek közötti egyenlőség és az egyenlő esélyek, a képzés és a társadalmi integráció előmozdításához, valamint az emberi erőforrások és a K+TF létesítmények megosztásának elősegítéséhez.
Az Észak-Írország és Írország határ menti megyéi közötti PEACE-program tekintetében, amint azt az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete 22. pontja előirányozza, az ERFA a fent említett fellépések mellett az érintett régiók társadalmi és gazdasági stabilitásának elősegítéséhez is hozzájárul, különösen a közösségek közötti összetartó erőt előmozdító fellépések révén;
2.
a transznacionális együttműködés kialakítása és fejlesztése, beleértve a tengeri régiók közötti, az 1. pontban nem szabályozott kétoldalú együttműködést, az integrált területfejlesztést elősegítő hálózatok és tevékenységek finanszírozása révén, elsősorban a következő kiemelt fontosságú területekre koncentrálva:
a)
innováció: tudományos és technológiai hálózatok létrehozása és fejlesztése, valamint a regionális K+TF és innovációs kapacitások fokozása, amennyiben ezek közvetlenül hozzájárulnak a transznacionális területek kiegyensúlyozott gazdasági fejlődéséhez. A tevékenységek magukban foglalhatják: a megfelelő felsőoktatási és kutatási intézmények, valamint a KKV-k közötti hálózatok létrehozását; a tudományos ismeretek elérhetőségét, valamint a K+TF létesítmények és a nemzetközi K+TF kiválósági központok közötti technológiaátadást fejlesztő kapcsolatokat; a technológia transzferintézmények együttműködését; valamint közös pénzügyi tervezési eszközök kidolgozását a KKV-knál folyó K+TF támogatására;
b)
környezet: az egyértelműen transznacionális dimenziójú vízgazdálkodási, energiahatékonysági, kockázat-megelőzési és környezetvédelmi tevékenységek. A tevékenységek magukban foglalhatják: a folyók vízgyűjtő területeinek, a part menti övezeteknek, a tengeri erőforrásoknak, a vízellátási szolgáltatásoknak, valamint a vizes élőhelyeknek a védelmét és az ezekkel való gazdálkodást; a tűzvédelmet, aszályvédelmet és árvízvédelmet; a tengeri biztonság előmozdítását és a természeti és technológiai kockázatok elleni védelmet; valamint a természeti örökség védelmét és kiemelését a társadalmi-gazdasági fejlődés és a fenntartható idegenforgalom támogatása érdekében;
c)
elérhetőség: a közlekedéshez és a távközlési szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, valamint a közlekedés és a távközlési szolgáltatások minőségének fejlesztése, amennyiben ezek egyértelműen transznacionális dimenzióval rendelkeznek. A fellépések magukban foglalhatják: a transzeurópai hálózatok határokon átnyúló szakaszait érintő beruházásokat; a nemzeti és a transznacionális hálózatokhoz való továbbfejlesztett helyi és regionális hozzáférést; a nemzeti és regionális rendszerek fokozott interoperabilitását; valamint a fejlett információs és kommunikációs technológiák előmozdítását;
d)
fenntartható városfejlesztés: a policentrikus fejlesztés megerősítése transznacionális, nemzeti és regionális szinten, ahol egyértelmű a transznacionális hatás. A tevékenységek magukban foglalhatják: a városi hálózatoknak, valamint a város és vidék kapcsolatának létrehozását és fejlesztését; a város és a vidék közös problémáinak kezelésére irányuló stratégiákat; a kulturális örökség megőrzését és előmozdítását, valamint a fejlesztési területek transznacionális alapú stratégiai integrációját.
A tengeri régiók közötti kétoldalú együttműködés támogatása kiterjeszthető az 1. pontban említett prioritásokra is;
3.
a regionális politika hatékonyságának erősítése az alábbiak előmozdításával:
a)
interregionális együttműködés, amely az 5. cikk 1. és 2. pontja értelmében az innovációra és a tudásalapú gazdaságra, valamint a környezetvédelemre és a kockázat-megelőzésre összpontosít;
b)
a többek között a 8. cikk szerinti fenntartható városfejlesztéssel kapcsolatos legjobb gyakorlat meghatározására, átadására és elterjesztésére vonatkozó tapasztalatcserék; és
c)
a tanulmányokat, adatgyűjtést, valamint a közösségi fejlődési trendek megfigyelését és elemzését magukban foglaló tevékenységek.
7. cikk
A kiadások támogathatósága
(1) A következő kiadások nem jogosultak az ERFA hozzájárulására:
a)
hitelkamat;
b)
az érintett művelet teljes támogatható kiadásának 10 %-át meghaladó összegű földvásárlás. Kivételes és kellően indokolt esetben, a környezet megőrzésével kapcsolatos műveletek tekintetében az irányító hatóság magasabb százalékarányt engedélyezhet;
c)
atomerőművek leállítása;
d)
visszaigényelhető hozzáadottérték-adó.
(2) A lakásberuházási kiadások kizárólag az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezután csatlakozott tagállamok esetében, és az alábbi feltételek mellett támogathatók:
a)
a kiadásokat integrált városfejlesztési művelet vagy prioritási tengely keretében kell programozni az állapotromlással és társadalmi kirekesztéssel küzdő vagy azzal fenyegetett területeken;
b)
a lakásberuházási kiadásokhoz nyújtott juttatás vagy az érintett operatív programnak nyújtott ERFA-juttatás legfeljebb 3 %-áig terjed, vagy pedig a teljes ERFA-juttatás 2 %-ig;
c)
a kiadások az alábbiakra korlátozódnak:
-
több családos lakóházak, vagy
-
hatósági tulajdonban vagy nonprofit szolgáltató tulajdonában lévő, alacsony jövedelmű háztartások vagy a különleges szükségletekkel rendelkezők számára lakóhelyül használt épületek.
A Bizottság az 1083/2006/EK rendelet 103. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja az a) pontban említett területek azonosításához szükséges kritériumlistát, valamint a támogatásra jogosult intézkedések listáját.
(3) Az 1081/2006/EK rendelet 11. cikkében megállapított jogosultsági szabályokat kell alkalmazni az ERFA által társfinanszírozott olyan tevékenységekre, amelyek az említett rendelet 3. cikkének hatálya alá esnek.
II. FEJEZET
MEGHATÁROZOTT TERÜLETI JELLEMZŐK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
8. cikk
Fenntartható városfejlesztés
Az e rendelet 4. és 5. cikkében felsorolt tevékenységeken túlmenően, az 1083/2006/EK rendelet 37. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti fenntartható városfejlesztést magában foglaló tevékenység esetében az ERFA adott esetben támogathatja az olyan, részvételt elősegítő, integrált és fenntartható stratégiákat, amelyek a városi térségekben koncentráltan jelentkező gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi problémák kezelésére irányulnak.
Ezek a stratégiák a fenntartható városfejlesztést az alábbi tevékenységek révén ösztönzik: a gazdasági növekedés erősítése, a fizikai környezet rehabilitációja, a rozsdaövezetek rehabilitálása, a természeti és kulturális örökség megőrzése és bővítése, a vállalkozási kedv, a helyi foglalkoztatottság és a közösségfejlesztés előmozdítása, valamint a változó demográfiai összetétel figyelembevételével a lakosságnak nyújtott szolgáltatások.
Az 1083/2006/EK rendelet 34. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, és amennyiben az említett tevékenységeket adott operatív program vagy operatív programon belüli prioritási tengely keretében hajtják végre, az 1081/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó intézkedéseknek az ERFA általi, a „regionális versenyképesség és foglalkoztatottság” célkitűzés keretében történő finanszírozásának mértéke az érintett prioritási tengely 15 %-ára növelhető.
9. cikk
Koordináció az EMVA-val és az EHA-val
Amennyiben az ERFA által támogatott valamely operatív program olyan műveleteket céloz meg, amelyek más közösségi támogatási eszköz alapján is támogatásra jogosultak, beleértve az EMVA 3. tengelyét és az EHA keretében a part menti halászati övezetek fenntartható fejlesztését, az érintett tagállamoknak minden egyes operatív programban meg kell határozniuk az ERFA által támogatott, illetve a más közösségi támogatási eszközök által támogatott műveletek elhatárolására szolgáló kritériumokat.
10. cikk
A földrajzi és természeti hátrányokkal küzdő területek
Az ERFA által társfinanszírozásban részesített olyan regionális programoknak, amelyek az 1083/2006/EK rendelet 52. cikkének f) pontja értelmében földrajzi és természeti hátrányokkal küzdő területekre vonatkoznak, különös figyelmet kell fordítaniuk az ilyen területek sajátos nehézségeire.
A 4. és 5. cikk sérelme nélkül az ERFA különösen a hozzáférhetőség javítására irányuló befektetések finanszírozásához, a kulturális és természeti örökséggel kapcsolatos gazdasági tevékenységek elősegítéséhez és fejlesztéséhez, a természeti erőforrások fenntartható használatának előmozdításához, valamint a fenntartható idegenforgalom ösztönzéséhez járulhat hozzá.
11. cikk
A legkülső régiók
(1) Az 1083/2006/EK rendelet II. mellékletének 20. pontjában említett különleges kiegészítő keretet a legkülső régiókban felmerülő, az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hátráltató tényezőkhöz kapcsolódó járulékos költségek ellentételezésére kell felhasználni az alábbiak támogatása során:
a)
adott esetben a 4. és/vagy 5. cikkben említett prioritások;
b)
áruszállítási szolgáltatások és közlekedési szolgáltatások elindításához nyújtott támogatás;
c)
a korlátozott tárolási lehetőségekhez, a termelőeszközök túlzott méretéhez és karbantartásához, valamint az emberi erőforrásnak a helyi munkaerőpiacon való hiányához kapcsolódó műveletek.
(2) A 3. cikkben foglalt alkalmazási körön belül a különleges kiegészítő keretből finanszírozhatók beruházási költségek. A különleges kiegészítő keretet továbbá minimálisan 50 %-ig kell felhasználni a legkülső régiókban a közszolgáltatási kötelezettségeket és szerződéseket fedező működési támogatások és kiadások finanszírozásához való hozzájárulás céljára.
(3) Annak az összegnek, amelyre a társfinanszírozási arány vonatkozik, arányban kell állnia az (1) bekezdésben említett, a kedvezményezettnek a kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségeket és szerződéseket fedező működési támogatások és kiadások esetében felmerülő pótlólagos költségeivel, továbbá beruházási kiadások esetében a teljes támogatható költségösszeget fedezheti.
(4) Az e cikk szerinti finanszírozás nem használható fel az alábbiak támogatására:
a)
a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó termékekkel végzett műveletek;
b)
közlekedési támogatás azon személyeknek, akiknek támogatása a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján engedélyezett;
c)
adómentességek, valamint szociális járulékok alóli mentesség.
III. FEJEZET
„AZ EURÓPAI TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉS” CÉLKITŰZÉSRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
1. SZAKASZ
Operatív programok
12. cikk
Tartalom
„Az európai területi együttműködés” célkitűzés keretébe tartozó valamennyi operatív programnak tartalmaznia kell a következő információkat:
1.
az együttműködési területre vonatkozó helyzetelemzés az erősségek és gyengeségek kiemelésével, valamint az ezeknek megfelelően választott stratégiával;
2.
a program területén található támogatható térségek felsorolása, beleértve a határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében a 21. cikk (1) bekezdése szerinti flexibilis területeket is;
3.
a választott prioritások indoklása, tekintettel a kohézióról szóló közösségi stratégiai iránymutatásokra, a nemzeti stratégiai referenciakeretre, amennyiben a tagállam úgy döntött, hogy az európai területi együttműködési célkitűzés keretében finanszírozott tevékenységeket is bevon, valamint az 1083/2006/EK rendelet 48. cikkének (2) bekezdésében említett előzetes értékelés eredményeire;
4.
a prioritási tengelyekre és az egyes célokra vonatkozó információ. A célokat számszerűsíteni kell, a teljesítményre és az eredményekre vonatkozó, korlátozott számú mutató használatával, figyelembe véve az arányosság elvét. Az indikátoroknak lehetővé kell tenniük a kiinduló helyzethez képest történt előrehaladás és a prioritásokat végrehajtó célok elérésének mérését;
5.
kizárólag tájékoztató jelleggel, az ERFA-ból az operatív programokhoz történő hozzájárulás programozott felhasználásának kategóriák szerinti indikatív bontása, a Bizottság által az 1083/2006/EK rendelet 103. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási szabályokkal összhangban;
6.
egységes finanszírozási terv, tagállamokra történő lebontás nélkül, amely két táblázatból áll:
a)
az 1083/2006/EK rendelet 52., 53. és 54. cikkével összhangban az ERFA hozzájárulására tervezett teljes pénzügyi előirányzat összegének évenkénti bontását tartalmazó táblázat. Az évenként előírt teljes ERFA-hozzájárulásnak összeegyeztethetőnek kell lennie a megfelelő pénzügyi kerettel;
b)
a teljes programozási időszak tekintetében az operatív program és valamennyi prioritási tengely vonatkozásában a közösségi hozzájárulás és az annak nemzeti szinten megfelelő állami hozzájárulások teljes pénzügyi előirányzatának összegét, valamint az ERFA-ból származó hozzájárulás mértékét meghatározó táblázat. Amennyiben az 1083/2006/EK rendelet 53. cikkének megfelelően a nemzeti hozzájárulás köz- és magánkiadásokból áll, a táblázatban jelezni kell a köz- és magánkiadások indikatív bontását. Amennyiben az említett cikknek megfelelően a nemzeti hozzájárulás közkiadásokból áll, a táblázatban jelezni kell a nemzeti állami hozzájárulás összegét;
7.
az EMVA, és adott esetben az EHA által finanszírozott intézkedések kiegészítő jellegére vonatkozó információ;
8.
az operatív programra vonatkozó végrehajtási rendelkezések, beleértve a következőket:
a)
a 14. cikkben említett valamennyi hatóságnak a tagállamok általi kijelölése;
b)
a monitoring és értékelési rendszer leírása;
c)
a Bizottság által teljesített kifizetések fogadására illetékes szervre, valamint a kedvezményezettek számára történő kifizetések teljesítéséért felelős egy vagy több szervre vonatkozó információ;
d)
a pénzmozgások mobilizálását és forgalmát szolgáló folyamatok meghatározása, átláthatóságuk biztosítása érdekében;
e)
az operatív programok nyilvánosságát és a rájuk vonatkozó tájékoztatást biztosító eszközök, az 1083/2006/EK rendelet 69. cikkének megfelelően;
f)
a Bizottság és a tagállamok által az 1083/2006/EK rendeletben megállapított kifizetési, ellenőrzési és értékelési követelmények teljesítése érdekében a számítógépes adatok cseréjére vonatkozóan meghatározott eljárások leírása;
9.
az 1083/2006/EK rendelet 39. cikke szerinti nagyprojektek indikatív jegyzéke, amelyet várhatóan a programozási időszak folyamán nyújtanak be a Bizottsághoz jóváhagyás céljából.
2. SZAKASZ
Jogosultság
13. cikk
A kiadások támogathatóságának szabályai
Közösségi szabályozás hiányában a kiadások támogathatóságának megállapításához az „európai területi együttműködési” célkitűzés keretében végrehajtott operatív programokban részt vevő tagállamok által elfogadott, vonatkozó nemzeti szabályokat kell alkalmazni.
Az 1083/2006/EK rendelet 56. cikke (4) bekezdésének megfelelően és e rendelet 7. cikkének sérelme nélkül a Bizottság az 1083/2006/EK rendelet 103. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban közös szabályokat fogad el a kiadások jogosultságára vonatkozóan.
Amennyiben az „európai területi együttműködési” célkitűzés keretében végrehajtott operatív programokban részt vevő különböző tagállamok tekintetében a 7. cikk a költségekre vonatkozó eltérő jogosultsági szabályokat állapít meg, a program egész területén a legszélesebb körű jogosultsági szabályokat kell alkalmazni.
3. SZAKASZ
Irányítás, monitoring és ellenőrzés
14. cikk
A hatóságok kijelölése
(1) Az operatív programban részt vevő tagállamok egyetlen irányító hatóságot, egyetlen igazoló hatóságot és egyetlen ellenőrzési hatóságot jelölnek ki, ez utóbbi székhelye az irányító hatóság szerinti tagállamban található. Az igazoló hatóság fogadja a Bizottság által indított kifizetéseket, és általában a fő kedvezményezett részére teljesíti a kifizetést.
Az irányító hatóság a program területéhez tartozó tagállamokkal folytatott konzultációt követően közös technikai titkárságot hoz létre. Ez utóbbi segíti az irányító hatóságot, a monitoring bizottságot és adott esetben az ellenőrzési hatóságot feladataik ellátásában.
(2) Az operatív program ellenőrzési hatóságát az 1083/2006/EK rendelet 62. cikkében előírt feladatainak ellátása során az ellenőri csoport segíti, amelyben az operatív programban részt vevő valamennyi tagállam egy-egy képviselője helyet kap. Az ellenőri csoportot legkésőbb az operatív program jóváhagyásáról szóló határozat keltétől számított három hónapon belül létre kell hozni. A csoport elkészíti eljárási szabályzatát. A csoport elnöki tisztét az operatív program ellenőrzési hatósága tölti be.
A részt vevő tagállamok egyhangúlag úgy határozhatnak, hogy az ellenőrzési hatóság felhatalmazást kap arra, hogy az 1083/2006/EK rendelet 62. cikkében előírt feladatokat közvetlenül lássa el a program által érintett teljes területen, az első albekezdésben meghatározott ellenőri csoport szükségessége nélkül.
Az ellenőrzést végző személyek függetlenek a 16. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzési rendszertől.
(3) Az operatív programban részt vevő valamennyi tagállam képviselőket jelöl ki az 1083/2006/EK rendelet 63. cikkében említett monitoring bizottságba.
15. cikk
Az irányító hatóság feladata
(1) Az irányító hatóság ellátja az 1083/2006/EK rendelet 60. cikkében előírt feladatokat, azon feladatok kivételével, amelyek a műveleteknek és kiadásoknak a nemzeti és közösségi szabályok szerinti szabályszerűségével kapcsolatosak, az említett cikk b) pontjában meghatározottak szerint. Ezzel összefüggésben megbizonyosodik arról, hogy a műveletben részt vevő valamennyi kedvezményezett költségeit az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett ellenőrzést végző személy igazolta.
(2) Az irányító hatóság adott esetben a fő kedvezményezettel egyetértésben megállapítja az egyes műveletek végrehajtási szabályait.
16. cikk
Az ellenőrzési rendszer
(1) A kiadások igazolása érdekében minden tagállam ellenőrzési rendszert hoz létre, amely lehetővé teszi, hogy vizsgálja a társfinanszírozásban részesített termékek és szolgáltatások teljesítését, a területén végrehajtott műveletek vagy részműveletek vonatkozásában elszámolt kiadások megbízhatóságát, valamint az ilyen kiadásoknak és a kapcsolódó műveleteknek vagy részműveleteknek a közösségi szabályoknak és a tagállam nemzeti szabályainak való megfelelését.
Ebből a célból minden tagállam kijelöli a műveletben részt vevő minden egyes résztvevő által elszámolt kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzéséért felelős ellenőrzést végző személyeket. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a program teljes területére egyetlen ellenőrzést végző személyt jelölnek ki.
Amennyiben a társfinanszírozásban részesített termékek és szolgáltatások teljesítését kizárólag a teljes művelet tekintetében lehet ellenőrizni, az ellenőrzést a fő kedvezményezett székhelye szerinti tagállam ellenőrzést végző személyének vagy az irányító hatóságnak kell elvégeznie.
(2) Valamennyi tagállamnak biztosítania kell, hogy az ellenőrzést végző személyek a kiadásokat három hónapon belül érvényesítsék.
17. cikk
Pénzügyi irányítás
(1) Az ERFA-hozzájárulást egységes, nemzeti alszámlák nélküli számlára kell befizetni.
(2) A tagállamoknak a szabálytalanságok felderítéséért és megszüntetéséért, valamint a jogtalanul kifizetett összegek behajtásáért való felelősségének sérelme nélkül az igazoló hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy minden, szabálytalanságból eredően kifizetett összeget behajtsanak a fő kedvezményezettől. A kedvezményezetteknek a közöttük fennálló megállapodással összhangban vissza kell fizetniük a fő kedvezményezettnek a jogtalanul kifizetett összegeket.
(3) Ha a fő kedvezményezettnek valamely kedvezményezettnél nem sikerül a visszafizetést elérnie, akkor az a tagállam, amelynek területén az érintett kedvezményezett található, visszatéríti az igazoló hatóságnak az adott kedvezményezettnek jogtalanul kifizetett összeget.
18. cikk
Az európai területi együttműködési csoportosulás
Az „európai területi együttműködés” célkitűzés keretében valamely operatív programban részt vevő tagállamok felhasználhatnak egy, az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott európai területi együttműködési csoportosulást abból a célból, hogy az irányító hatóság és a közös technikai titkárság felelősségének átruházásával a csoportosulást tegyék az operatív program irányításának felelősévé. Ezzel összefüggésben minden tagállam továbbra is pénzügyi felelősséggel tartozik.
4. SZAKASZ
A műveletek
19. cikk
A műveletek kiválasztása
(1) A 6. cikk 1. pontja szerint a határokon átnyúló tevékenységek fejlesztésére irányuló, valamint a 6. cikk 2. pontja szerint a transznacionális együttműködés kialakítására és továbbfejlesztésére irányuló operatív programokra vonatkozóan kiválasztott műveletekben legalább két ország, közülük legalább egy tagállam kedvezményezettjei vesznek részt, akik minden művelet esetében a következő módozatok közül legalább kettőben együttműködnek: közös fejlesztés, közös végrehajtás, közös alkalmazottak és közös finanszírozás.
A fenti feltételeknek megfelelő kiválasztott műveleteket egyetlen országban is végre lehet hajtani, feltéve, hogy azokat legalább két ország jogalanyai nyújtották be.
A fent említett feltételek a PEACE-programnak a 6. cikk 1. pontjának harmadik albekezdésében említett fellépéseire nem vonatkoznak.
(2) A 6. cikk 3. pontjának a) pontja szerint az interregionális együttműködést magukban foglaló operatív programokra vonatkozóan kiválasztott műveletekben legalább az alábbiakból származó, regionális vagy helyi szintű kedvezményezett vesz részt:
a)
három tagállam; vagy
b)
három ország, amelyek közül legalább kettő tagállam, amennyiben a műveletben harmadik országbeli kedvezményezett is részt vesz.
A 6. cikk 3. pontjának b) pontjában említett operatív programokra vonatkozóan kiválasztott műveletek esetében, amennyiben az a művelet típusának függvényében lehetséges, az e bekezdés első albekezdésében meghatározott feltételeket kell alkalmazni.
Ezek a kedvezményezettek minden egyes művelet tekintetében az alábbi módokon működnek együtt: közös fejlesztés, közös végrehajtás, közös alkalmazottak és közös finanszírozás.
(3) Az 1083/2006/EK rendelet 65. cikkében említett feladatokon túlmenően a monitoring bizottság vagy az annak beszámolási kötelezettséggel tartozó irányítóbizottság felelős a műveletek kiválasztásáért.
20. cikk
A fő kedvezményezett és a többi kedvezményezett felelősségi köre
(1) Minden művelet esetében a kedvezményezettek maguk közül fő kedvezményezettet választanak. A fő kedvezményezett a következőkért vállal felelősséget:
a)
megállapodás keretében meghatározza a műveletben részt vevő kedvezményezettekkel való kapcsolatának szabályait, amely többek között a műveletnek juttatott támogatással való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosító rendelkezéseket tartalmaz, beleértve a jogtalanul kifizetett összegek visszatérítésére irányuló szabályokat is;
b)
felelős a teljes művelet végrehajtásának biztosításáért;
c)
biztosítja, hogy a műveletben részt vevő kedvezményezettek által benyújtott kiadások a művelet végrehajtása céljából kerültek kifizetésre és megfelelnek azoknak a tevékenységeknek, amelyekről az említett kedvezményezettek megállapodtak;
d)
ellenőrzi, hogy a műveletben részt vevő kedvezményezettek által benyújtott kiadásokat az ellenőrzést végző személyek igazolták;
e)
felelős az ERFA hozzájárulásának a műveletben részt vevő kedvezményezettekhez való átutalásáért.
(2) A műveletben részt vevő valamennyi kedvezményezett köteles:
a)
felelősséget vállalni az általa elszámolt kiadások szabálytalansága esetén;
b)
tájékoztatni a székhelye szerinti tagállamot arról, hogy az adott műveletben részt vesz, amennyiben maga a tagállam nem résztvevője az érintett operatív programnak.
21. cikk
A műveletek helyszínére vonatkozó különleges feltételek
(1) A határokon átnyúló együttműködés összefüggésében és megfelelően indokolt esetekben, az ERFA a műveletek vagy részműveletek végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kiadásokat az adott operatív programhoz nyújtott hozzájárulása mértékének 20 %-áig finanszírozhatja az 1083/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett, a program keretében jogosult területekkel szomszédos, vagy ilyen szomszédos területekkel körülvett NUTS 3 térségekben. A Bizottság és a tagállamok megállapodása szerint kivételes esetekben ezt a rugalmasságot ki lehet terjeszteni azokra a NUTS 2 térségekre is, amelyekben az 1083/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett területek találhatók.
A projektek szintjén az első albekezdés szerinti programterületen kívül található partnerek esetében felmerülő kiadások jogosultak lehetnek, amennyiben a projekt e partnerek részvétele nélkül nehezen tudná elérni célkitűzéseit.
(2) A transznacionális együttműködés összefüggésében, kellően indokolt esetekben az ERFA az operatív programhoz nyújtott hozzájárulása mértékének 20 %-áig finanszírozhatja a területen kívüli, a műveletekben részt vevő partnerek kiadásait, amennyiben e kiadások az együttműködés célja szerinti terület régióinak előnyére szolgálnak.
(3) A határokon átnyúló, transznacionális és interregionális együttműködés összefüggésében az ERFA az adott operatív programhoz nyújtott hozzájárulása mértékének 10 %-áig finanszírozhatja az Európai Közösségen kívüli országok területén megvalósuló műveletek vagy részműveletek végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kiadásokat, amennyiben ez a Közösség régióinak javára szolgál.
(4) A tagállamok biztosítják e kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Az (1), (2) és (3) bekezdés szerint a támogatásra jogosult területeken kívül végzett műveletek kiválasztását az irányító hatóság erősíti meg.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1783/1999/EK rendelet alapján vagy bármely más, olyan jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását - beleértve a teljes vagy részleges megszüntetését is -, amely az adott támogatásra 2006. december 31-én alkalmazandó, és amely következésképpen az adott támogatásra vagy az adott projektekre, azok zárásáig, a továbbiakban is alkalmazandó.
(2) Az 1783/1999/EK rendelet alapján beadott pályázatok érvényesek maradnak.
23. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 22. cikkben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül az 1783/1999/EK rendelet 2007. január 1-jétől hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
24. cikk
Felülvizsgálati záradék
Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 162. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően 2013. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet.
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2006. július 5-én.