A Tanács 2744/95/EK rendelete
(1995. november 27.)
a jövedelmek szerkezetére és megoszlására vonatkozó statisztikáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 213. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel a Bizottságot feladatainak megfelelő ellátása érdekében folyamatosan tájékoztatni kell a jövedelmekkel kapcsolatos helyzetről és folyamatokról a Közösség tagállamaiban, egyfelől a munkaerő szerkezetének változásaival összefüggő jövedelemingadozásról, másfelől a munkavállalók jövedelmi szint szerinti megoszlásáról;
mivel a Közösség fejlődése és a belső piac működése a jövedelmi szerkezetre vonatkozó összehasonlítható adatokat igényel, különösen a gazdasági és a társadalmi kohézió kibontakozásának elemzésére és az egyes tagállamok és a Közösség különböző régiói közötti megbízható összehasonlítások elkészítésére szolgáló eszközként;
mivel a jövedelmek szerkezetével és megoszlásával kapcsolatos helyzet felmérésének legjobb módja közösségi statisztikák készítése a jövedelmek szerkezetéről egységes módszerek és meghatározások alapján, ahogyan arra 1966-ban a 188/64/EGK rendelet [1], 1972-ben a 2395/71/EGK rendelet [2], 1974-ben a 178/74/EGK rendelet [3], valamint 1978-ban a 495/78/EGK rendelet [4] alapján sor került;
mivel a munkaerő szerkezetében és a jövedelmek megoszlásában bekövetkező változásoknak köszönhetően - különösen a gazdasági tevékenységeket illetően - a korábbi felmérések eredményei nem felelnek meg a jelenlegi helyzetnek, és nem terjednek ki valamennyi tagállamra;
mivel a tagállamok egészéről ebben a pillanatban rendelkezésre álló adatok csak az átlagokat tükrözik, s ezért nem valószínű, hogy bármiféle tájékoztatással szolgálnának, akár a jövedelmek és a bérből és fizetésből élők egyedi jellegzetességei (különösen a kor, a nem, a szakmai besorolás és a munkában töltött idő) közti összefüggés tekintetében, akár a jövedelmek megoszlását illetően;
mivel az erre a területre vonatkozó statisztikai adatok csak bizonyos tagállamokra vonatkozóan állnak rendelkezésre, és ennek megfelelően megbízható összehasonlítások nem készíthetők; mivel a jövedelmi szerkezetre vonatkozó statisztikákat egységes meghatározások és egyeztetett módszerek alapján következetesen kell elkészíteni;
mivel a szubszidiaritás elvének megfelelően az egységes adatszolgáltatást lehetővé tevő közös statisztikai szabványok kialakítása olyan feladat, amely kizárólag közösségi szinten végezhető el hatékonyan; mivel ezeket a szabványokat az egyes tagállamokban a hivatalos statisztikák összeállítására kijelölt hivatalok és intézmények fogják alkalmazni;
mivel a 93/464/EGK határozat [5] értelmében a jövedelmek szerkezetére vonatkozó közösségi statisztikák elkészítése az 1993-1997-es statisztikai program egyik elsődleges célkitűzése;
mivel helyénvalónak tűnik bizonyos tagállamok esetében kivételeket megállapítani annak érdekében, hogy figyelembe vehetők legyenek e tagállamok különféle technikai jellegű nehézségei bizonyos fajta adatok összegyűjtésével kapcsolatban, azzal a feltétellel, hogy a statisztikai adatok minőségét e kivételek nem befolyásolják;
mivel a 89/382/EGK-Euratom határozat [6] által létrehozott Statisztikai Programbizottság kedvező döntésre jutott a Bizottság javaslatával kapcsolatban,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Általános rendelkezések
A tagállamok és a Bizottság saját hatáskörükben a 3. cikkben meghatározott gazdasági tevékenységi körökben közösségi statisztikákat készítenek a munkavállalók jövedelmének szerkezetéről és megoszlásáról.
2. cikk
Bázisidőszak
A statisztikákat az 1995-ös pénzügyi évre és egy ennek megfelelő reprezentatív hónapra vonatkozó statisztikai adatok alapján kell elkészíteni a mellékletben foglalt külön rendelkezéseknek megfelelően.
3. cikk
A rendelet hatálya
A statisztikák a 3037/90/EGK rendelettel [7] létrehozott Gazdasági Tevékenységek Statisztikai Besorolása az Európai Közösségben (a továbbiakban: "NACE Rev. 1.") C, D, E, F, G, H, I, J, és K szakaszaiban meghatározott valamennyi tevékenységre vonatkoznak, az e rendelet mellékletében említett külön rendelkezéseknek megfelelően.
4. cikk
Statisztikai egységek
Az adatgyűjtés és a jövedelmek szerkezetére és megoszlására vonatkozó statisztikák összeállítása alapjául a 696/93/EGK rendeletben [8] meghatározott bármely statisztikai egység szolgálhat; a statisztikák munkavállalók 10 fős csoportjaira, illetve létszám és fő tevékenységi kör alapján besorolt, e létszámot meghaladó számú munkavállalóra vonatkoznak.
5. cikk
A szükséges információk jellege
Az adatgyűjtés alapja:
1. az a helyi egység, amelyhez a mintavételezésben szereplő munkavállalók tartoznak a következők szerint:
a régió, ahol a munkahely található, annak mérete, a NACE Rev. 1. alapján osztályozott gazdasági tevékenység, a pénzügyi és gazdasági ellenőrzés formája a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv értelmében [9], valamint a hatályban lévő kollektív bérmegállapodás jellege,
2. a mintában szereplő valamennyi munkavállaló a következők szerint:
a) a reprezentatív hónap teljes fizetési időszaka alatti bruttó kereset, beleértve a rendszeresen fizetett különböző prémiumokat, továbbá a túlóráért, a váltott műszakért, az éjszakai munkáért, a hétvégi munkáért és a megbízásokért járó pótlékokat; hasonlóképpen ide tartoznak a távolléti időszakokra (szabadság vagy betegség) teljes mértékben a munkáltató által fizetett díjazás, illetve kollektív szerződésekben előírt vagy önkéntes alapú családi támogatások és egyéb juttatások; a túlórából származó jövedelmet és a váltott műszakért, éjszakai műszakért vagy hétvégi munkáért járó fizetéskiegészítést külön kell feltüntetni;
b) az adott pénzügyi évre vonatkozó éves bruttó kereset, vagyis a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott, éves szintre vetített bruttó kereset, továbbá az alkalmankénti prémiumok (pl. ünnepekhez kapcsolódó prémiumok, 13. havi fizetés, valamint nyereségrészesedés); az alkalmankénti prémiumok összegét külön kell feltüntetni;
c) a fizetett munkaórák száma, illetve a fizetés alapjául szolgáló szokásos munkahét vagy hónap alatti munkaórák száma, a fizetett túlórák száma a fizetés alapjául szolgáló időszakban, valamint az éves szabadnapok száma, kivéve az állami ünnepnapokat;
d) a munkavállalók neme, kora és foglalkozása a Foglalkozások Nemzetközi Osztályozása alapján, iskolázottsága és képzettsége, a munkáltatónál töltött idő, a munkavállalás jellege, azaz teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott-e, valamint a munkaszerződés típusa.
6. cikk
Adatgyűjtés
(1) A tagállamok megfelelő statisztikai szolgálatai felmérést végeznek és meghatározzák az adatgyűjtésre szolgáló alkalmas módszereket.
(2) Bizonyos jellemzőkre, pl. az iskolázottságra és a képzettségre, valamint a munkaszerződés típusára vonatkozóan a tagállamok próbafelvételt végezhetnek az adatgyűjtésbe bevont munkavállalók szűkebb mintacsoportjainak körében.
(3) Az adatszolgáltatásba bevont személyeknek a valóságnak megfelelően, teljes körűen és a megadott időkorlátokon belül kell a kérdésekre válaszolniuk. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük az 5. cikkben megállapított adatszolgáltatási kötelezettség megsértésének elkerülése érdekében.
(4) A felmérést nem kell elvégezni abban az esetben, ha a tagállamok más, megfelelő forrásokból az adatok pontosságát, minőségét és időszerűségét illetően egyenértékű információkkal rendelkeznek.
(5) A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére valamennyi, e rendelet végrehajtásához szükséges információt - különös tekintettel az alkalmazott módszerekre vonatkozó információkat - a Bizottságnak továbbítják.
7. cikk
Reprezentativitás
A nagyfokú megbízhatóság és összehasonlíthatóság érdekében a felmérést olyan nagyságú mintán kell elvégezni, amely 3 %-ot meg nem haladó relatív standard hibaszázalékot biztosít a NACE Rev. 1. NUTS 1. szintje szerinti, szakaszonkénti vagy adott esetben alszakaszonkénti, egy órára számított változó átlagos bruttó kereset meghatározásához.
8. cikk
Adatfeldolgozás
A tagállamok statisztikai szolgálatai a 6. cikk (3) bekezdésében említett kérdésekre adott válaszokat, illetve a 6. cikk (4) bekezdésében említett, egyéb forrásokból származó adatokat feldolgozzák, annak érdekében, hogy összehasonlítható eredményekhez jussanak.
9. cikk
Az eredmények továbbítása
Az eredményeket a bázisidőszakot tartalmazó naptári év végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani, beleértve a tagállamok által a statisztikai adatok titkosságára vonatkozó nemzeti jogszabályok vagy gyakorlat alapján titkosnak minősített adatokat is, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/Euratom-EGK tanácsi rendelet [10] rendelkezéseinek megfelelően.
10. cikk
A rendelet végrehajtásának szabályai
A rendelet bevezetésével kapcsolatos rendelkezéseket, különösen:
- az alkalmazandó meghatározásokat,
- a pontosságra és minőségre vonatkozó szabályokat,
- a változók alosztályainak szintjeit,
- a továbbított változók megfelelő formáit és
- az elküldendő táblázatok felsorolását,
a 11. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghatározni.
11. cikk
Eljárás
A Bizottság munkáját a 89/382/EGK-Euratom határozattal felállított Statisztikai Programbizottság (a továbbiakban: "Programbizottság") segíti.
A Bizottság képviselője a Programbizottság elé terjeszti a tervezett intézkedéseket. A Programbizottság a tervezetet az elnök által az adott kérdés sürgősségének megfelelően kijelölt időn belül véleményezi. A véleményt az EK-Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott többségi határozattal kell meghozni, a Bizottság javaslata alapján a Tanács által elfogadandó döntések esetén. A Programbizottságban résztvevő tagállami képviselők szavazatait a fent említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
Az Európai Bizottság azonnali hatályú intézkedéseket hoz. Ha azonban ezek az intézkedések nincsenek összhangban a Programbizottság véleményével, erről a Bizottság azonnal tájékoztatja a Tanácsot. Ebben az esetben a Bizottság a tájékoztatástól számított három hónapig elhalasztja az általa hozott intézkedések bevezetését.
A Tanács az előző albekezdésben meghatározott időkorláton belül minősített többséggel eltérő tartalmú határozatot hozhat.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1995. november 27-én.