A BIZOTTSÁG 1492/2004/EK RENDELETE
(2004. augusztus 23.)
az Európai Parlament és a Bizottság 999/2001/EK rendeletének módosításáról a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának felszámolására irányuló intézkedések, a juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak valamint meghatározott kockázatú anyagoknak a kereskedelme és importja vonatkozásában
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK rendeletére (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,
mivel:
(1)
A 999/2001/EK rendelet előírja a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (TSE) megállapítását követően a felszámolás céljából végrehajtandó intézkedések szabályait.
(2)
2000. szeptember 14-én a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) a szarvasmarhafélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmával (BSE) kapcsolatos szarvasmarha selejtezésre vonatkozó véleményében arra a következtetésre jutott, hogy nagymértékben ugyanolyan hatás érhető el a születési kohort selejtezéssel, mint az állományselejtezéssel. 2004. április 21-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság biológiai veszélyekkel foglalkozó csoportja olyan véleményt fogadott el, amelyben arra a következtetésre jut, hogy nem áll rendelkezésre elegendő további érv a TOB véleményének módosítására. A 999/2001/EK rendelet selejtezésre vonatkozó rendelkezéseit összhangba kell hozni ezekkel a véleményekkel.
(3)
A közösségi jogalkotás bizonyossága érdekében tisztázni kell a BSE esetére a kohort meghatározását is, valamint a kohortba tartozó állatokkal kapcsolatban teendő intézkedéseket, hogy elkerülhetőek legyenek az eltérő magyarázatok.
(4)
Ezen túlmenően tisztázni szükséges a TSE felszámolására irányuló intézkedések alkalmazását, hogy ezek miként érvényesek a vemhes anyajuhokra és a több nyájjal rendelkező gazdaságokra. A gyakorlati problémák megoldása céljából ezeket a szabályokat módosítani kell a további hízlalás céljából bárányokat termelő gazdaságok, az ismeretlen genotípusú anyajuhok fertőzött gazdaságokba történő bevitele, és annak az időtartamnak a vonatkozásában, amely során eltéréseket alkalmazhatnak az állatok megsemmisítésével kapcsolatban az olyan gazdaságokban vagy fajtáknál, amelyeknél az ARR allél gyakorisága alacsony.
(5)
A TOB 2002. április 4-ei véleményében javasoltak értelmében a juhok surlókórjának felszámolására irányuló intézkedéseket illesztettek a 206/2003/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 999/2001/EK rendeletbe. Ezeknek az intézkedéseknek a bevezetése fokozatosan történt abból a célból, hogy figyelembe vegye az irányítással kapcsolatos kérdéseket. A jelenleg hozzáférhető bizonyítékok szerint igen valószínűtlen, hogy a két hónaposnál fiatalabb állatok teste jelentős fertőzöttséget tartalmazna, feltéve, hogy a belsőségeket a fejjel együtt eltávolítják. A felszámolásra irányuló intézkedések további módosítása szükséges az ezekkel a fiatal állatokkal kapcsolatosan néhány tagállamban felmerülő problémák megoldására.
(6)
Korlátozásokat célszerű bevezetni a gazdaságokban azt követően, ha a juh- vagy kecskeféléknél surlókór gyanúja merül fel, hogy elkerülhető legyen más, esetleg fertőzött állat mozgatása, mielőtt a gyanú igazolódik.
(7)
Azok a vizsgálati követelmények, amelyek a fertőzött gazdaságokkal szembeni korlátozások feloldásához szükségesek, rendkívül terhesnek bizonyultak nagy birkanyájak esetén, és ezeket módosítani kell. Célszerű továbbá tisztázni a célcsoportok meghatározását az ilyen vizsgálatokhoz.
(8)
A juh- és kecskefélék spermájának és az embrióinak kereskedelmére és importjára vonatkozó általános szabályokat a 92/65/EGK tanácsi irányelv (3) határozza meg. E fajok spermájának és embrióinak piacra juttatásával kapcsolatban különleges TSE-szabályokat kell meghatározni ebben a rendeletben.
(9)
A 999/2001/EK rendeletben a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokra vonatkozó jelenlegi szabályozással összhangban, amely kizárja az ágyék- és mellkasi csigolyák harántnyúlványát a fertőzési veszélyt jelentő anyagok listájából, ezeknek a csigolyáknak a tövisnyúlványát, a nyakcsigolyák haránt- és tövisnyúlványát és a keresztcsont középső taréját sem kell különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak tekinteni.
(10)
A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet I., VII., VIII., IX. és XI. melléklete e rendelet melléklete szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
E rendelet mellékletének 3. és 4. pontját 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 23-án.