A BIZOTTSÁG 517/2008/EK RENDELETE
(2008. június 10.)
a 850/98/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a halászhálók szembőségének meghatározására és fonalvastagságának vizsgálatára irányadó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 48. cikkére,
mivel:
(1)
A 850/98/EK rendelet megállapítja a halászati erőforrásoknak a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengervizeken történő fogására és partra vitelére alkalmazandó technikai védelmi szabályokat. A rendelet többek között előírja, hogy a halászhálók szembőségének meghatározásához és fonalvastagságának vizsgálatához részletes szabályokat kell elfogadni.
(2)
A halászhálók szembőségének és fonálvastagságának meghatározására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. január 24-i 129/2003/EK bizottsági rendelet (2) bizonyos technikai védelmi szabályokat tartalmaz a halászhálók szembőségének és fonalvastagságának meghatározására szolgáló mérőeszközök használatával kapcsolatosan. Mindazonáltal e mérőeszközök halászati ellenőrök általi jelenlegi használata - az eszközök használatától függően - bizonyos esetekben a hálószemek mérési módszerei és azok eredményei tekintetében vitákhoz vezetett a halászati ellenőrök és a halászok között.
(3)
Továbbá a halászhálók szembőségének meghatározására szolgáló eszközök technikai fejlesztése terén a közelmúltban elért eredményeknek köszönhetően javult az eszközök mérési pontossága. Ezért mind a közösségi, mind a nemzeti halászati ellenőrök számára indokolt előírni e még pontosabb eszközök használatát. Ennek megfelelően a közösségi ellenőrök és a tagállamok nemzeti halászati ellenőrei számára kötelezővé kell tenni az új mérőeszközök használatát, és azokat az „EK-mérőeszköz” jelzéssel kell ellátni.
(4)
Az ellenőrzési eljárás céljából meg kell határozni a használható mérőeszközök típusait, a használat módját, a megmérendő hálószemek kiválasztási módját, az egyes hálószemek mérésének módszerét, a háló szembőségének kiszámítási módszerét, a fonalvastagság megállapításához a hálószemek fonalainak kiválasztását célzó eljárást, valamint ismertetni kell az eljárás folyamatát.
(5)
Amennyiben az ellenőrzés során a halászhajó kapitánya vitatja a mérés eredményét, rendelkezni kell egy további és végleges mérésről.
(6)
A közösségi jogszabályok egyértelműsége érdekében a 129/2003/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyébe e rendeletnek kell lépnie.
(7)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
E rendelet a 850/98/EK rendelet alkalmazásában részletes végrehajtási szabályokat állapít meg a halászhálók szembőségének és fonalvastagságának a közösségi és nemzeti halászati ellenőrök általi meghatározása, illetve vizsgálata tekintetében.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)
„szembőségmérő”: a szemek nagyságának mérésére szolgáló, két mérőpofával rendelkező eszköz, amely az 5 N-tól 180 N-ig terjedő tartományban, 1 N pontossággal automatikusan hosszirányú erőt gyakorol a hálószemekre;
b)
„aktív halászeszköz”: olyan halászeszköz, amelynél a fogási művelethez az eszköz aktív mozgása szükséges, beleértve különösen a vontatott halászeszközöket, a kerítőhálókat, a vonóhálókat, a dán kerítőhálókat és a hozzájuk hasonló vontatott hálókat;
c)
„passzív halászeszköz”: olyan halászeszköz, amelynél a fogási művelethez nem szükséges az eszköz aktív mozgása; magában foglalja a kopoltyúhálókat, az állítóhálókat, a tükörhálókat, a csapdahálókat, a horogsorokat, a rákcsapdákat és a csapdákat;
d)
„N irány” csomós léhés (hálóanyag) esetében: a hálófonal fő szálirányára merőleges irány (lásd: I. melléklet);
e)
„T irány”:
i.
csomós léhés esetében: a hálófonal fő szálirányával párhuzamos irány (I. melléklet);
ii.
csomó nélküli léhés esetében: az N irányra merőleges irány;
f)
„szembőség”:
i.
csomós léhés esetében: ugyanazon hálószem két szemközti csomója között a hálószem maximálisan kinyújtott állapotában mérhető legnagyobb távolság (lásd: I. melléklet);
ii.
csomó nélküli léhés esetében: ugyanazon hálószem két szemközti illesztése közötti belső távolság, amikor a hálószem lehető leghosszabb tengelye mentén teljesen ki van nyújtva;
g)
„rombusz alakú hálószem”: olyan, a II. melléklet 1. ábráján látható hálószem, amelyet négy, egyforma hosszúságú fonal alkot, két átlója egymásra merőleges, és az egyik átló a háló hossztengelyével párhuzamos (lásd: II. melléklet 2. ábrája);
h)
„négyzetes hálószem”: olyan négyszög alakú hálószem, amelyet 2×2, egyforma hosszúságú párhuzamos fonal alkot, amelyek közül az egyik párhuzamos, a másik pedig derékszöget alkot a háló hossztengelyével;
i)
„T90 (elforgatott) hálószem”: a csomós léhés olyan, a II. melléklet 1. ábráján látható rombusz alakú hálószeme, amely oly módon van összeállítva, hogy a léhés T iránya párhuzamos annak hossztengelyével.
II. FEJEZET
EK-MÉRŐESZKÖZÖK
3. cikk
Szembőségmérő és fonalvastagság-mérők
(1) A közösségi és a nemzeti ellenőröknek a halászati ellenőrzések alkalmával olyan szembőség- és fonalvastagság-mérőket használnak, amelyek megfelelnek az e rendeletben foglalt, a halászhálók szembőségének és fonalvastagságának meghatározásáról szóló rendelkezéseknek.
(2) A szembőségmérőre vonatkozó műszaki jellemzőket a III. melléklet tartalmazza.
(3) A fonalvastagság-mérőre vonatkozó műszaki jellemzőket a IV. melléklet tartalmazza.
(4) Az (1) bekezdésben szereplő szembőség- és a fonalvastagság-mérőket az „EK-mérőeszköz” jelzéssel kell ellátni, és a gyártónak azokat sorrendben a (2) és a (3) bekezdésben említett műszaki jellemzőknek megfelelőként kell hitelesítenie.
(5) A nemzeti halászati hatóságokon kívüli egyéb szervek vagy személyek által értékesített vagy forgalmazott szembőség- és fonalvastagság-mérőket nem kell az „EK-mérőeszköz” jelzéssel ellátni.
4. cikk
A szembőségmérő hitelesítésére szolgáló eszközök
Az V. melléklet 1. ábráján látható kalibrált tesztsúlyokat, illetve a kalibrált tesztmérőlemezt az illetékes nemzeti hatóságok hitelesítik; ezeket az eszközöket „EK” jelöléssel kell ellátni.
5. cikk
A szembőségmérők vizsgálata
A szembőségmérő mérési pontosságát az alábbiak szerint kell ellenőrizni:
a)
a mérőeszköz mérőpofáit az V. melléklet 1. ábráján látható hitelesített tesztlemez nyílásaiba kell helyezni;
b)
a hitelesített tesztsúlyokat az V. melléklet 2. ábráján látható módon a rögzített mérőpofára kell akasztani.
III. FEJEZET
A SZEMBŐSÉG MEGHATÁROZÁSA
6. cikk
Az aktív halászeszközök vizsgálandó hálószemeinek kiválasztása
(1) Az ellenőr vizsgálat céljára húsz egymást követő hálószemet választ ki a következő irányban:
a)
a rombusz alakú és a négyzetes hálószemek esetében a háló hossztengelyének mentén;
b)
a T90 hálószemek esetében a háló hossztengelyére merőleges irányban.
(2) A szegélytől, illesztésektől, kötelektől vagy a zsákkötéltől három hálószemnél rövidebb távolságra lévő hálószemeket nem kell megmérni. Ezt a távolságot az illesztésekre, a kötelekre vagy a zsákkötélre merőlegesen kell mérni, a hálót a mérés irányába nyújtva. A szakadt vagy javított hálószemeket, vagy azokat, amelyeknél a hálóhoz tartozékok kapcsolódnak, nem kell megmérni.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően, a megmérendő hálószemeknek nem kell egymást követniük, amennyiben ez a (2) bekezdés rendelkezései alapján nem lehetséges.
7. cikk
A passzív halászeszközök vizsgálandó hálószemeinek kiválasztása
(1) Az ellenőr vizsgálat céljára húsz szemet választ ki a halászhálóról. Amennyiben a halászháló szemeinek nagysága nem azonos, a hálószemeket a háló legkisebb szembőségű részéből kell kiválasztani.
(2) A szembőségnek az (1) bekezdés értelmében történő kiválasztásakor az alábbi hálószemeket kell figyelmen kívül hagyni:
a)
a szegélykötél alsó és felső részén, valamint a szélén található hálószemeket;
b)
az illesztések három hálószeme és a kötelek között elhelyezkedő hálószemeket;
c)
a szakadt vagy javított hálószemeket.
8. cikk
A szembőségmérők előkészítésére és használatára vonatkozó általános rendelkezések
A szembőségmérő jellemzői az alábbiak:
a)
előkészítése a VI. mellékletnek megfelelően történik;
b)
használata a VII. mellékletnek megfelelően történik.
9. cikk
A szembőségmérő használata rombusz alakú és T90 (elforgatott) hálószemek mérésérekor
Az alábbi hálótípusokon a rombusz alakú és a T90 hálószemek mérésekor a következők szerint kell eljárni:
a)
a csomós és a csomó nélküli léhés esetében, amikor az N irány meghatározható, a léhést a hálószemek N irányába kell húzni a VII. mellékletben látható módon;
b)
a csomó nélküli léhés esetében, amikor az N irány nem meghatározható, a hálószem leghosszabb tengelyét kell lemérni.
10. cikk
A szembőségmérő használata a négyzetes hálószemek mérésekor
(1) A négyzetes hálószemekből álló mező mérésekor a léhést először a hálószem egyik, majd másik átlójának irányába kell nyújtani a VIII. mellékletben bemutatott módon.
(2) A négyzetes hálószem átlói irányának mérésére a VI. mellékletben meghatározott eljárást kell alkalmazni.
11. cikk
Mérési feltételek
A hálószemeket kizárólag nedves és jégmentes állapotban kell mérni.
12. cikk
A kiválasztott hálószemek bőségének egyenkénti mérése
(1) Az egyes hálószemek bősége a szembőségmérő mérőpofáinak külső szélei közötti azon pontban mért szélességgel egyenlő, ahonnan a tolópofa nem mozdítható tovább.
(2) Amennyiben egy adott négyzetes hálószem átlóinak mérési eredménye között eltérés van, a hosszabb átlót kell alapul venni.
13. cikk
A háló szembőségének meghatározása
A háló szembőségét a húsz kiválasztott hálószemből álló sorozatnak a mérőeszközről leolvasható középértékeként kell meghatározni.
14. cikk
A szembőség meghatározása vita esetén
(1) Amennyiben a halászhajó kapitánya vitatja a 13. cikkel összhangban meghatározott szembőséget, akkor a 6-12. cikkel összhangban a halászháló másik részén húsz hálószemet kell kiválasztani és megmérni.
(2) Ezt követően a szembőséget a negyven megmért hálószem mérőműszerről leolvasható középértékeként kell újra meghatározni. A mérőműszerről leolvasható eredmény véglegesnek tekintendő.
IV. FEJEZET
A FONALVASTAGSÁG VIZSGÁLATA
15. cikk
A vizsgálandó fonal kiválasztására vonatkozó általános rendelkezések
(1) Az ellenőr a halászháló bármely olyan részéből választhat hálószemeket, amelyre a megengedett maximális fonalvastagság vonatkozik.
(2) A hálószem szakadt vagy javított fonalai nem választhatók ki vizsgálat céljára.
16. cikk
A rombusz alakú szemekből álló léhés vizsgálandó fonalainak kiválasztása
A rombusz alakú szemekből álló léhés vizsgálandó fonalait a VIII. mellékletben bemutatott módon kell kiválasztani az alábbiak szerint:
a)
egyszálas léhés esetében a tíz kiválasztott hálószem szemközti oldalainak fonalát kell kiválasztani;
b)
duplaszálas léhés esetében az öt kiválasztott hálószem szemközti oldalain lévő fonal minden egyes szálát ki kell választani.
17. cikk
A négyzetes szemű léhés vizsgálandó fonalainak kiválasztása
A négyzetes szemű léhés vizsgálandó fonalait a VIII. mellékletben bemutatott módon kell kiválasztani az alábbiak szerint:
a)
egyszálas léhés esetében a húsz kiválasztott hálószem egyik oldalának fonalát kell kiválasztani, minden egyes hálószemben ugyanazt az oldalt választva;
b)
duplaszálas léhés esetében a tíz kiválasztott hálószemnek az egyik oldalán lévő fonal minden egyes szálát meg kell vizsgálni, minden egyes hálószemben ugyanazt az oldalt választva.
18. cikk
A fonalvastagság-mérő kiválasztása
Az ellenőr a háló adott részén a megengedett maximális fonalvastagsággal azonos átmérőjű, kör alakú furattal rendelkező mérőeszközt használ.
19. cikk
Vizsgálati feltételek
A fonalakat jégmentes állapotban kell megvizsgálni.
20. cikk
A kiválasztott fonalak vastagságának egyenkénti vizsgálata
Amennyiben a fonal vastagsága megakadályozza a mérőeszköz pofáinak záródását, vagy a fonal nem megy át könnyen a furaton, miközben a pofák zártak, az ellenőr a fonalvastagság vizsgálatának negatív eredményét (-) jegyzi fel.
21. cikk
A fonalvastagság vizsgálata
(1) Amennyiben a húsz vizsgált fonal esetében ötnél több negatív eredményt (-) jegyeznek fel a 20. cikkel összhangban, az ellenőr a 15-20. cikk értelmében további húsz fonalat választ ki és vizsgál meg újra.
(2) Amennyiben az összesen megvizsgált negyven fonal esetében tíznél több negatív eredmény (-) születik, a fonalvastagságot oly módon kell meghatározni, hogy az meghaladja a halászháló adott részében megengedett maximális fonalvastagságot.
22. cikk
A fonalvastagság vizsgálata vita esetén
(1) Amennyiben a halászhajó kapitánya vitatja a 21. cikkel összhangban elvégzett vizsgálat eredményeként meghatározott fonalvastagságot, az említett cikk (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az ellenőr a halászháló ugyanazon részéből újra kiválaszt és megmér húsz különböző fonalat. Amennyiben az összesen megvizsgált húsz fonal esetében ötnél több negatív eredmény (-) születik, a fonalvastagságot oly módon kell meghatározni, hogy az meghaladja a halászháló adott részében megengedett maximális fonalvastagságot. E vizsgálat eredménye végleges.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 129/2003/EK rendelet hatályát veszti.
(2) A 129/2003/EK rendelet rendelkezéseire való hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és a IX. mellékletben meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
24. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A 2009. szeptember 1-jéig tartó átmeneti időszakban a tagállamok a felségterületükhöz és joghatóságuk alá tartozó vizeken továbbra is alkalmazhatják a halászhálók szembőségének meghatározására és fonalvastagságának vizsgálatára szolgáló, a 129/2003/EK rendeletnek megfelelő módszereket.
(2) Amennyiben valamely tagállam a 2009. szeptember 1-jéig tartó átmeneti időszakban a felségterületéhez és joghatósága alá tartozó vizeken továbbra is alkalmazni kívánja a szembőség meghatározására és a fonalvastagság vizsgálatára szolgáló, a 129/2003/EK rendeletnek megfelelő módszereket, ebbéli szándékáról haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, és ezt az információt hivatalos weboldalán közzéteszi.
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. június 10-én.