A Bizottság 2790/1999/EK rendelete
(1999. december 22.)
a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb az 1215/1999/EK rendelet [1] által módosított, a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1965. március 2-i 19/65/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 1. cikkére,
e rendelet tervezetének [3] közzétételét követően,
a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) A 19/65/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdését [korábbi 85. cikkének (3) bekezdését] rendeleti úton alkalmazza a 81. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó vertikális megállapodások és azoknak megfelelő összehangolt magatartások egyes csoportjaira.
(2) Az eddig szerzett tapasztalatok lehetővé teszik olyan vertikális megállapodások csoportjának a meghatározását, amelyek úgy tekinthetők, hogy általánosságban eleget tesznek a 81. cikk (3) bekezdésben megállapított feltételeknek.
(3) Ez a csoport magában foglalja az áruk, illetőleg szolgáltatások vételére, illetve eladására irányuló vertikális megállapodásokat, amennyiben ezek a megállapodások nem versenytárs vállalkozások között, illetőleg bizonyos versenytársak között jöttek létre, vagy árukat értékesítő kiskereskedők egyes társulásai által kötött megállapodások; magában foglalja továbbá azokat a vertikális megállapodásokat is, amelyek a szellemi tulajdonjogok átruházására vagy hasznosítására vonatkozó járulékos rendelkezéseket tartalmaznak; e rendelet alkalmazásában a "vertikális megállapodások" kifejezés magában foglalja a megfelelő összehangolt magatartásokat is.
(4) A 81. cikk (3) bekezdésének rendeleti úton történő alkalmazása céljából nem szükséges meghatározni azokat a vertikális megállapodásokat, amelyek a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak; a 81. cikk (1) bekezdése szerinti megállapodások egyedi elbírálása során számos tényezőt kell figyelembe venni, különösen a keresleti, illetőleg a kínálati oldalt jellemző piaci szerkezetet.
(5) A csoportmentesség kedvezményét azokra a vertikális megállapodásokra kell korlátozni, amelyek esetében megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy eleget tesznek a 81. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételeknek.
(6) Az e rendeletben meghatározott csoportba tartozó vertikális megállapodások a termelési vagy forgalmazási láncolaton belül a részt vevő vállalkozások közötti jobb együttműködés megkönnyítése révén javíthatják a gazdasági hatékonyságot; különösen a felek tranzakciós és forgalmazási költségeinek csökkentéséhez, valamint eladásaik és befektetéseik optimális szintjének kialakulásához vezethetnek.
(7) Annak a valószínűsége, hogy az ilyen hatékonyságnövelő hatások túlsúlyban vannak a vertikális megállapodásokban foglalt korlátozásoknak tulajdonítható versenyellenes hatásokhoz viszonyítva, az érintett vállalkozások piaci erejének szintjétől függ, és ezért attól, hogy az említett vállalkozások milyen mértékű versennyel szembesülnek más olyan áruk vagy szolgáltatások szállítói részéről, amelyeket a vevők egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tekintenek a termékek jellemzői, ára és rendeltetése alapján.
(8) Vélelmezhető, hogy amennyiben a szállítónak az érintett piacon meglévő részesedése nem haladja meg a 30 %-ot, azok a vertikális megállapodások, amelyek nem tartalmazzák a súlyosan versenyellenes korlátozások bizonyos típusait, általában a termelés vagy a forgalmazás javulásához vezetnek, és a fogyasztók számára méltányos részesedést biztosítanak a keletkező haszonból; a kizárólagos szállítási kötelezettségeket tartalmazó vertikális megállapodások általános piaci hatásainak megállapításához a vevő piaci részesedését kell vizsgálni.
(9) A 30 %-os piaci részesedési küszöb felett nem vélelmezhető, hogy a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vertikális megállapodások általában olyan jellegű és mértékű objektív előnyökkel járnak, amelyek a szóban forgó megállapodások által a verseny tekintetében előidézett hátrányokat ellensúlyozzák.
(10) Ennek a rendeletnek nem kell mentesítenie az olyan korlátozásokat tartalmazó vertikális megállapodásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek a fentiekben említett pozitív hatások kiváltásához; ki kell zárni az e rendelet által megállapított csoportmentesség kedvezményéből, az érintett vállalkozások piaci részesedésétől függetlenül, különösen azokat a vertikális megállapodásokat, amelyekben súlyosan versenyellenes korlátozások bizonyos típusai, mint például a minimális és rögzített viszonteladási árak, valamint a területvédelem bizonyos típusai találhatók.
(11) Az érintett piacra való bejutás biztosítása, valamint az ott történő összejátszás megakadályozása érdekében, a csoportmentesítést bizonyos feltételekhez kell kötni; e célból a versenytilalmi kötelezettségekre vonatkozó mentesítést azokra a kötelezettségekre kell korlátozni, amelyek meghatározott időtartamot nem haladnak meg; ugyanilyen okból ki kell zárni az e rendelet által biztosított kedvezmény hatálya alól azt a közvetlen vagy közvetett kötelezettséget, amelynek értelmében egy szelektív forgalmazási rendszer tagjai nem értékesíthetik meghatározott versenytárs szállítók márkáit.
(12) A piaci részesedés korlátozása, egyes vertikális megállapodások kizárása az e rendelet által előírt mentességből, és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentességet alkalmazni kell, ne nyújtsanak lehetőséget a részt vevő vállalkozások számára arra, hogy a versenyt az adott termékek jelentős része tekintetében megszüntessék.
(13) Olyan egyedi esetekben, ha az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodásoknak mégis a 81. cikk (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatásai vannak, a Bizottság visszavonhatja a csoportmentesség kedvezményét; ez különösen akkor fordulhat elő, ha a vevő jelentős piaci erővel rendelkezik azon az érintett piacon, amelyen áruk viszonteladásával vagy szolgáltatások nyújtásával foglalkozik, vagy ha vertikális megállapodások párhuzamos hálózatai olyan hasonló hatásokat váltanak ki, amelyek jelentősen korlátozzák az érintett piacra való bejutást illetve az ott folyó versenyt; ilyen halmozott hatások keletkezhetnek például a szelektív forgalmazás vagy a versenytilalmi kötelezettségek esetében.
(14) A 19/65/EGK rendelet felhatalmazza a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait arra, hogy a 81. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételekkel összeegyeztethetetlen hatásokat kiváltó vertikális megállapodások tekintetében visszavonják a csoportmentesség kedvezményét abban az esetben, ha saját területükön vagy annak egy részén ilyen hatások észlelhetők, és ha az ilyen terület az elkülönült földrajzi piac jellegzetességeivel rendelkezik; a tagállamok biztosítják, hogy e visszavonási jogkör gyakorlása nem sérti a közösségi versenyjogi szabályoknak a közös piac egészén való egységes alkalmazását, és az ilyen szabályok végrehajtása során elfogadott intézkedések tényleges érvényesülését.
(15) A vertikális megállapodások hasonló korlátozó hatásokat kiváltó és az adott piac több mint 50 %-ára kiterjedő párhuzamos hálózatai feletti felügyelet megerősítése érdekében, a Bizottság ezt a rendeletet alkalmazhatatlannak nyilváníthatja az adott piac vonatkozásában meghatározott korlátozásokat tartalmazó vertikális megállapodások tekintetében, ily módon állítva helyre a 81. cikknek az ilyen megállapodásokra vonatkozó teljes körű alkalmazását.
(16) Ez a rendelet nem sérti a 82. cikk alkalmazását.
(17) A közösségi jog elsőbbségének elvével összhangban, a nemzeti versenyjog alapján hozott intézkedések nem sérthetik a közösségi versenyjogi szabályoknak a közös piac egészén történő egységes alkalmazását, és az ilyen szabályok, köztük e rendelet, végrehajtására elfogadott intézkedések tényleges érvényesülését,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
E rendelet alkalmazásában:
a) "versenytárs vállalkozások": az azonos termékpiacon működő tényleges vagy lehetséges szállítók; a termékpiac azokat az árukat, illetve szolgáltatásokat foglalja magában, amelyeket a vevő, a termékek jellemzői, ára és rendeltetése alapján, a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tekint;
b) "versenytilalmi kötelezettség": olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettség, amelynek értelmében a vevő nem gyárt, vásárol, ad el vagy értékesít viszonteladás keretében a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal versengő árut vagy szolgáltatást, illetve a vevőt terhelő olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettség, amelynek értelmében az érintett piacon a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások, valamint azok helyettesítői tekintetében a vevő összbeszerzésének több mint 80 %-a a szállítótól vagy a szállító által megjelölt másik vállalkozástól származik az előző naptári évi beszerzései értékének alapján számítva;
c) "kizárólagos szállítási kötelezettség": olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettség, amelynek értelmében a szállító a megállapodásban meghatározott árukat, illetve szolgáltatásokat meghatározott felhasználás vagy viszonteladás céljára csak egy vevőnek adhatja el a Közösségen belül;
d) "szelektív forgalmazási rendszer": olyan forgalmazási rendszer, amelyben a szállító vállalja, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat, akár közvetlenül, akár közvetve, csak meghatározott kritériumok alapján kiválasztott forgalmazóknak adja el, és ezek a forgalmazók vállalják, hogy az ilyen árukat vagy szolgáltatásokat nem szerződéses forgalmazók számára nem értékesítik;
e) "szellemi tulajdonjogok": az ipari tulajdonjogok, a szerzői jog és a szomszédos jogok;
f) "know-how": a szállító tapasztalataiból és vizsgálataiból származó, nem szabadalmazott gyakorlati ismeretek titkos, lényeges és azonosított együttese: ebben az összefüggésben a "titkos" kifejezés azt jelenti, hogy a know-how, összességében vagy összetevői pontos konfigurációjában és összeállításában nem közismert vagy könnyen hozzáférhető; a "lényeges" kifejezés azt jelenti, hogy a know-how olyan információt tartalmaz, amely a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások felhasználásához, eladásához vagy viszonteladásához a vevő számára nélkülözhetetlen; az "azonosított" kifejezés azt jelenti, hogy a know-how-ról egy kellően átfogó ismertetést kell adni, amelynek alapján megállapítható, hogy a know-how kimeríti a titkosság és a lényegesség ismérveit;
g) "vevő": olyan vállalkozás, amely a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartózó megállapodás alapján árukat vagy szolgáltatásokat ad el egy másik vállalkozás nevében.
2. cikk
(1) A Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése alapján és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, ez a rendelet kinyilvánítja, hogy a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését nem lehet alkalmazni az olyan megállapodásokra vagy összehangolt magatartásokra, amelyek a megállapodás alkalmazásában a termelési vagy forgalmazási láncolat különböző szintjein működő két vagy több vállalkozás között jöttek létre, és amelyek azokra a feltételekre vonatkoznak, amelyek mellett egyes áruknak vagy szolgáltatásoknak a felek által történő vásárlása, értékesítése vagy viszonteladása történik ("vertikális megállapodások").
Ez a mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben az ilyen megállapodások a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak ("vertikális korlátozások").
(2) Az (1) bekezdésben előírt mentesség csak akkor alkalmazható vállalkozások társulása és tagjai között létrejött, vagy az ilyen társulás és szállítói között létrejött vertikális megállapodásokra, ha valamennyi tag árukat értékesítő kiskereskedő, és ha a társulás egyes tagjainak saját kapcsolt vállalkozásaival együtt elért teljes éves üzleti forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót; az ilyen társulások által kötött vertikális megállapodások, a 81. cikknek a társulás tagjai között létrejött horizontális megállapodásokra és a társulás által elfogadott döntésekre való alkalmazásának sérelme nélkül, e rendelet hatálya alá tartoznak.
(3) Az (1) bekezdésben előírt mentességet alkalmazni kell a szellemi tulajdonjogoknak a vevőre történő átruházására vonatkozó vagy a vevő általi hasznosítására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó vertikális megállapodásokra, feltéve hogy ezek a rendelkezések nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges célját, és közvetlenül az áruknak vagy a szolgáltatásoknak a vevő vagy annak vevői által történő felhasználására, eladására vagy viszonteladására vonatkoznak. A mentesség alkalmazásának feltétele az, hogy a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások tekintetében ezek a rendelkezések ne tartalmazzanak az e rendelet alapján nem mentesített vertikális korlátozásokkal azonos célú vagy hatású versenykorlátozásokat.
(4) Az (1) bekezdésben előírt mentességet nem lehet alkalmazni a versenytárs vállalkozások között létrejött vertikális megállapodásokra; azonban alkalmazni kell akkor, ha a versenytárs vállalkozások nem kölcsönös vertikális megállapodást kötnek és:
a) a vevő teljes éves üzleti forgalma nem haladja meg a 100 millió eurót, vagy
b) a szállító árukat gyárt és forgalmaz, míg a vevő olyan forgalmazó, amely nem gyárt a szerződés szerinti árukkal versengő árut, vagy
c) a szállító a kereskedelem több szintjén nyújt szolgáltatást, míg a vevő nem nyújt versengő szolgáltatásokat a kereskedelemnek azon a szintjén, amelyen a szerződés szerinti szolgáltatásokat vásárolja.
(5) Ezt a rendeletet nem lehet alkalmazni azokra a vertikális megállapodásokra, amelyek tárgya valamely más csoportmentesítő rendelet hatálya alá tartozik.
3. cikk
(1) E cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a 2. cikkben előírt mentesség alkalmazásának feltétele az, hogy a szállító piaci részesedése azon az érintett piacon, amelyen a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesíti, ne haladja meg a 30 %-ot.
(2) A kizárólagos szállítási kötelezettségeket tartalmazó vertikális megállapodások esetében a 2. cikkben előírt mentesség alkalmazásának feltétele az, hogy a vevő piaci részesedése azon az érintett piacon, amelyen a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat vásárolja, ne haladja meg a 30 %-ot.
4. cikk
A 2. cikkben előírt mentességet nem lehet alkalmazni azokra a vertikális megállapodásokra, amelyeknek célja, közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy más, a felek irányítása alatt álló tényezőkkel együtt, a következő:
a) a vevő azon képességének korlátozása, hogy saját eladási árát megállapítsa, nem sértve azt a lehetőséget, hogy a szállító legnagyobb eladási árat állapítson meg vagy eladási árat javasoljon, feltéve hogy azok a felek bármelyike részéről történő nyomásgyakorlás vagy ösztönzés eredményeként nem vezetnek rögzített vagy minimális eladási árhoz;
b) korlátozás arra vonatkozóan, hogy a vevő milyen területen, illetve milyen vevőkör számára értékesítheti a szerződéses árukat vagy szolgáltatásokat, kivéve:
- a szállító számára fenntartott, vagy a szállító által másik vevő részére kiosztott kizárólagos területre vagy kizárólagos vevőkör részére történő aktív eladás korlátozását, amennyiben ez a korlátozás nem korlátozza a vevő vevőköre általi eladásokat,
- a végső felhasználók számára a nagykereskedőként működő vevő által történő eladások korlátozását,
- a nem szerződéses forgalmazók számára egy szelektív forgalmazási rendszer tagjai által történő eladások korlátozását, és
- a vevő azon képességének korlátozását, hogy beépítés céljára szállított összetevőket adjon el olyan vevőkör számára, amely azokat a szállító által előállított árukkal azonos típusú áruk gyártásában használná fel;
c) a végső felhasználók számára egy szelektív forgalmazási rendszer kiskereskedőként működő tagjai által történő aktív vagy passzív eladások korlátozása, nem sértve annak lehetőségét, hogy a rendszer valamely tagja számára megtiltsák a be nem jegyzett székhelyen történő működést;
d) a forgalmazók között szelektív forgalmazási rendszeren belül végrehajtott keresztszállítások korlátozása, beleértve a kereskedelem különböző szintjein működő forgalmazókat;
e) olyan korlátozás, amelyben az összetevők szállítója és az ilyen összetevőket beépítő vevő állapodott meg, és amely abban korlátozza a szállítót, hogy az összetevőket pótalkatrészekként adja el a végső felhasználóknak, javítóműhelyeknek vagy olyan más szolgáltatóknak, amelyeket a vevő nem bízott meg áruinak javításával illetve karbantartásával.
5. cikk
A 2. cikkben előírt mentességet nem lehet alkalmazni a következő, vertikális megállapodásokban szereplő kötelezettségekre:
a) olyan közvetlen vagy közvetett versenytilalmi kötelezettségre, amely határozatlan időre vagy öt évet meghaladó időtartamra szól. Az a versenytilalmi kötelezettség, amely öt év után hallgatólagosan megújítható, határozatlan időtartamra kötöttnek tekintendő. Az ötéves időbeli korlátozást azonban nem lehet alkalmazni abban az esetben, ha a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a vevő a szállító tulajdonában lévő vagy a szállító által a vevővel kapcsolatban nem álló harmadik személytől bérelt telephelyről és területről értékesíti, feltéve hogy a versenytilalmi kötelezettség időtartama nem haladja meg a telephelynek és területnek a vevő által történő birtoklása időtartamát;
b) olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, amelynek értelmében a vevő a megállapodás megszűnése után nem gyárt, nem vásárol, nem ad el vagy viszonteladás keretében nem értékesít árukat vagy szolgáltatásokat, kivéve ha az ilyen kötelezettség:
- a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal versengő árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozik, és
- arra a telephelyre és területre korlátozódik, ahol a vevő a szerződés időtartama alatt működött, valamint
- a szállító által a vevőre átruházott know-how védelméhez elengedhetetlen,
és feltéve, hogy az ilyen versenytilalmi kötelezettség időtartama a megállapodás megszűnését követő egyéves időtartamra korlátozódik; ez a kötelezettség nem sérti olyan, határozatlan időtartamú korlátozás lehetőségét, amely a közkinccsé még nem vált know-how hasznosítására és nyilvánosságra hozatalára vonatkozik;
c) olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, amelynek értelmében a szelektív forgalmazási rendszer tagjai meghatározott versenytárs szállítók márkáit nem értékesítik.
6. cikk
A Bizottság, a 19/65/EGK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján, visszavonhatja az e rendelet által biztosított kedvezményt, ha egy adott esetben azt állapítja meg, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó vertikális megállapodásoknak mégis olyan hatásai vannak, amelyek a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételekkel összeegyeztethetetlenek, és különösen abban az esetben, ha az érintett piacra való bejutást vagy az ott folyó versenyt a versenytárs szállítók vagy vevők által végrehajtott hasonló vertikális korlátozások párhuzamos hálózatainak halmozott hatásai jelentősen korlátozzák.
7. cikk
Ha a 2. cikkben előírt mentesség hatálya alá tartozó vertikális megállapodások adott esetben egy tagállam területén vagy annak egy, az elkülönült földrajzi piac minden tulajdonságával rendelkező részén olyan hatásokat váltanak ki, amelyek a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételekkel összeegyeztethetetlenek, az adott tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, a 6. cikkben meghatározott feltételek mellett, a kérdéses terület tekintetében visszavonhatják az e rendelet által biztosított kedvezményt.
8. cikk
(1) A 19/65/EGK rendelet 1a. cikke alapján a Bizottság rendeleti úton úgy rendelkezhet, hogy amennyiben a hasonló vertikális korlátozások párhuzamos hálózatai az érintett piac 50 %-ánál nagyobb területre terjednek ki, ezt a rendeletet nem lehet alkalmazni az arra a piacra vonatkozó, meghatározott korlátozásokat tartalmazó vertikális megállapodásokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendeletet legkorábban az elfogadását követő hat hónap után lehet alkalmazni.
9. cikk
(1) A 3. cikk (1) bekezdésében szereplő 30 %-os piaci részesedést a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások, valamint a szállító által értékesített és a vevő által a termékek jellemzői, ára és rendeltetése alapján felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tekintett áruk és szolgáltatások piaci eladási értéke alapján kell kiszámítani; ha piaci eladási értékre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, más megbízható piaci információkra, köztük a piaci eladási volumenekre, alapozott becsléseket lehet felhasználni az érintett vállalkozás piaci részesedésének megállapításához. A 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazása céljából vagy a piaci vételi értéket, vagy annak becsült értékét kell felhasználni a piaci részesedés kiszámításához.
(2) A 3. cikkben előírt piaci részesedési küszöb alkalmazása során a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani;
b) a piaci részesedésbe beletartozik minden, az integrált forgalmazók számára értékesítés céljából szállított áru és szolgáltatás;
c) ha a piaci részesedés kezdetben nem több mint 30 %, de később e szint fölé emelkedik anélkül, hogy a 35 %-ot meghaladná, a 2. cikkben előírt mentességet a 30 %-os piaci részesedési küszöbérték első alkalommal történő átlépésének éve utáni két egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazni kell;
d) ha a piaci részesedés kezdetben nem több mint 30 %, de később 35 % fölé emelkedik, a 2. cikkben előírt mentességet a 35 %-os szint első alkalommal történő átlépésének évét követő egy naptári évig továbbra is alkalmazni kell;
e) a c) és a d) pontban foglalt kedvezményeket nem lehet úgy kombinálni, hogy azok meghaladják a két naptári éves időtartamot.
10. cikk
(1) A 2. cikk (2) és (4) bekezdése szerinti teljes éves üzleti forgalom kiszámítása céljából össze kell adni a vertikális megállapodás érintett részes fele által a megelőző pénzügyi év során elért üzleti forgalom értékét és a kapcsolt vállalkozásai által elért üzleti forgalom értékét, valamennyi áru és szolgáltatás tekintetében, az adók és az egyéb díjak nélkül. E célból nem lehet figyelembe venni a vertikális megállapodásban részes fél és kapcsolt vállalkozásai közötti, illetőleg a kapcsolt vállalkozásai közötti ügyleteket.
(2) A 2. cikkben előírt mentességet továbbra is alkalmazni kell, ha két egymást követő pénzügyi év során a teljes éves üzleti forgalom küszöbértékét legfeljebb 10 %-kal meghaladják.
11. cikk
(1) E rendelet alkalmazásában a "vállalkozás", a "szállító" és a "vevő" fogalmán a megfelelő kapcsolt vállalkozásokat is érteni kell.
(2) "Kapcsolt vállalkozások" a következők:
a) olyan vállalkozások, amelyekben a megállapodásban részes fél közvetlenül vagy közvetve,
- a szavazati jogok több mint fele gyakorlásának jogával rendelkezik, vagy
- a felügyelő bizottság, az igazgatótanács vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezése jogával rendelkezik, vagy
- a vállalkozás ügyeinek igazgatására jogosult;
b) olyan vállalkozások, amelyek a megállapodás valamely részesének vonatkozásában közvetve vagy közvetlenül rendelkeznek az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel;
c) olyan vállalkozások, amelyekben a b) pontban említett valamely vállalkozás közvetve vagy közvetlenül rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel;
d) olyan vállalkozások, amelyekben a megállapodás valamely részese az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel, illetve olyan vállalkozások, amelyekben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal illetve hatáskörökkel;
e) olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel együttesen rendelkeznek:
- a megállapodás részesei, vagy azoknak az a)-d) pontokban említett kapcsolt vállalkozásai, vagy
- a megállapodás egy vagy több részese, vagy azoknak az a)-d) pontokban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél.
(3) A 3. cikk alkalmazásában az e cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését egyenlően kell felosztani a (2) bekezdés a) pontjában felsorolt jogokkal, illetve hatáskörrel rendelkező egyes vállalkozások között.
12. cikk
(1) Az 1983/83/EGK [4], az 1984/83/EGK [5], és a 4087/88/EGK [6] bizottsági rendeletben előírt mentességet 2000. május 31-ig továbbra is alkalmazni kell.
(2) Az EK-szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalmat nem lehet alkalmazni a 2000. június 1-je és 2001. december 31-e közötti időszakban azokra a 2000. május 31-én már hatályban lévő megállapodásokra, amelyek nem elégítik ki az e rendeletben előírt mentességi feltételeket, de kielégítik az 1983/83/EGK, az 1984/83/EGK vagy a 4087/88/EGK rendeletekben előírt mentességi feltételeket.
13. cikk
Ez a rendelet 2000. január 1-jén lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2000. június 1-jétől kell alkalmazni, a 12. cikk (1) bekezdésének kivételével, amelyet 2000. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet 2010. május 31-én hatályát veszti.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1999. december 22-én.