A TANÁCS 192/2007/EK RENDELETE
(2007. február 22.)
az Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Thaiföldről és Tajvanból származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése, illetve 11. cikkének (3) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, illetve részleges időközi felülvizsgálatot követő végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (az alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
2000. november 27-én a 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanból és Thaiföldről (az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára. A kivetett intézkedések az alaprendelet 5. cikke szerint kezdeményezett dömpingellenes vizsgálaton (az eredeti vizsgálat) alapultak.
(2)
2004. augusztus 13-án az 1467/2004/EK rendelettel (3) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából és a Kínai Népköztársaságból (KNK) (az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára és megszüntette a Pakisztánból származó PET behozatalával kapcsolatos eljárást.
(3)
A 2604/2000/EK rendelet módosítására vagy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése és 11. cikkének (4) bekezdése szerint kezdeményezett felülvizsgálatok, vagy az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott, az árra vonatkozó kötelezettségvállalások eredményeképpen került sor.
2. Felülvizsgálati kérelem
(4)
Az intézkedés közelgő megszűnéséről szóló közlemény (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2005. augusztus 30-án kérelem érkezett a hatályos intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára (az intézkedés megszűnésének felülvizsgálata), valamint a Tajvanból és három koreai exportáló termelőtől származó behozatalra kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges felülvizsgálatára (részleges időközi felülvizsgálat) vonatkozóan.
(5)
A kérelmet a polietilén-tereftalát teljes közösségi termelésének túlnyomó többségét - ez esetben több mint 90 %-át - képviselő termelők nevében az Európai Műanyaggyártók Polietilén-tereftalát (PET) Bizottsága nyújtotta be.
(6)
Az intézkedés megszűnésének felülvizsgálata iránti kérelem azon az indokon alapult, hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi iparágnak okozott kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.
(7)
A Tajvanból és három koreai exportáló termelőtől (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. and KP Chemical Corp.) származó behozatalra kivetett intézkedések részleges felülvizsgálata iránti kérelem azon az indokon alapult, hogy az intézkedések mértéke nem volt megfelelő a káros dömping kivédéséhez.
(8)
Miután a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a két, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése, illetve 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat elindításához, a Bizottság 2005. december 1-jén kezdeményezte az említett felülvizsgálatokat (5).
(9)
Az időszaki felülvizsgálat hatókörével kapcsolatos közleményt 2006. június 2-án tették közzé a Hivatalos Lapban (6), egyértelművé téve, hogy a részleges időszaki felülvizsgálat hatóköre valamennyi kapcsolt vállalkozásra is kiterjed.
3. Párhuzamos vizsgálatok
(10)
2005. december 1-jén a Bizottság a 2026/97/EK tanácsi rendelet (7) 18. cikke szerint az Indiából származó PET behozatalára vonatkozó hatályos kiegyenlítő intézkedések felülvizsgálatát is kezdeményezte.
4. A vizsgálatban érintett felek
(11)
A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló termelőket, az exportáló országok képviselőit, importőröket, közösségi termelőket, felhasználókat és a kérelmezőt az intézkedés megszűnésével kapcsolatos felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt feleknek a kezdeményezésről szóló közleményben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Meghallgatást biztosítottak minden olyan érdekelt fél részére, aki ezt kérelmezte, és bizonyította, hogy meghallgatását sajátos okok indokolják.
(12)
Az intézkedés megszűnésével kapcsolatos felülvizsgálat iránti kérelemben felsorolt indiai, indonéziai, koreai és tajvani exportáló termelők, valamint a közösségi termelők és importőrök, illetve az időszaki felülvizsgálat iránti kérelemben felsorolt tajvani exportáló termelők nagy száma miatt az alaprendelet 17. cikkével összhangban helyénvalónak tartották annak megvizsgálását, hogy alkalmazni kell-e a mintavételt. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválassza a mintát, a fent említett feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint arra kérték, hogy a felülvizsgálat kezdeményezésétől számított 15 napon belül jelentkezzenek és a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben kért információkat bocsássák a Bizottság rendelkezésére.
(13)
Mivel kevés indiai, indonéziai, koreai köztársaságbeli és tajvani exportáló termelő jelezte együttműködési készségét, a benyújtott információk tanulmányozását követően úgy döntöttek, hogy az említett négy ország exportáló termelői tekintetében nincs szükség mintavételre.
(14)
A közösségi termelők és importőrök által benyújtott információk vizsgálatát követően, valamint figyelembe véve, hogy számuk nem volt túl magas, úgy döntöttek, hogy mindannyian részt vehetnek, és hogy nincs szükség mintavételre.
(15)
Ezért az érintett országok minden ismert exportáló termelőjének, minden ismert importőrnek, beszállítónak, közösségi termelőnek és felhasználónak kérdőívet küldtek.
(16)
A következők válaszoltak a kérdőívre:
-
három indiai exportáló termelő,
-
három indonéziai exportáló termelő (bár közülük csak ketten döntöttek úgy, hogy alávetik magukat egy ellenőrző látogatásnak),
-
két malajziai exportáló termelő,
-
négy exportáló termelő a Koreai Köztársaságból,
-
három tajvani exportáló termelő (bár közülük csak ketten döntöttek úgy, hogy alávetik magukat egy ellenőrző látogatásnak),
-
egy thaiföldi exportáló termelő,
-
két közösségi beszállító,
-
tizenkét közösségi termelő,
-
tíz feldolgozó/felhasználó.
Azt is megállapították, hogy egy, az együttműködést megtagadó indonéziai exportáló termelő a hatályos intézkedések közzététele óta megváltoztatta a nevét. A P.T. Bakrie Kasei Corp. termelőről van szó, amelynek új neve: P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.
(17)
A Bizottság megkeresett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:
a)
India
Exportáló termelők
-
Pearl Engineering Polymers Ltd., Delhi,
-
SENPET, korábban Elque Polyesters Ltd., Kalkutta,
-
Futura Polyesters Ltd., Chennai;
Kapcsolatban álló exportőr
-
Plastosen Ltd., Kalkutta, (a SENPET-tel, korábban Elque Polyesters Ltd., áll kapcsolatban);
b)
Indonézia
Exportáló termelők
-
P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta,
-
P.T. Petnesia Resindo, Tangerang;
c)
Malajzia
Exportáló termelők
-
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor,
-
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur;
d)
Koreai Köztársaság
Exportáló termelők
-
SK Chemicals Co. Ltd., Szöul,
-
Huvis Corp., Szöul (az SK Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban),
-
KP Chemicals Corp., Szöul,
-
Honam Petrochemicals Corp., Szöul (a KP Chemicals Co Ltd-vel áll kapcsolatban);
Koreában működő, kapcsolatban álló kereskedők/importőrök
-
SK Networks Ltd., Szöul (az SK Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban),
-
Lotte Trading Ltd., Szöul, Koreai Köztársaság (a KP Chemicals Co Ltd-vel áll kapcsolatban),
-
Lotte Daesan Ltd., Szöul, Koreai Köztársaság (a KP Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban);
A Közösségben működő, kapcsolatban álló kereskedők/importőrök
-
SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt am Main, Németország (az SK Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban),
-
SK Eurochem, Varsó, Lengyelország (az SK Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban);
e)
Tajvan
Exportáló termelők
-
Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei,
-
Far Eastern Textile Ltd., Taipei;
f)
Thaiföld
Exportáló termelők
-
Bangkok Polyester Public company Ltd., Bangkok, Thaiföld;
g)
Közösségi termelők
-
Voridian BV (Hollandia),
-
M & G Polimeri Italia Spa (Olaszország),
-
Equipolymers Srl (Olaszország),
-
La Seda de Barcelona SA (Spanyolország),
-
Novapet SA (Spanyolország),
-
Selenis Industria de Polímeros SA (Portugália),
-
Selenis Itália Spa (Olaszország);
h)
Közösségi beszállítók
-
Interquisa SA (Spanyolország);
i)
Független közösségi importőrök
-
Global Service International SRL (Olaszország);
j)
Közösségi felhasználók
-
Coca Cola Enterprises Europe Ltd. (Belgium).
(18)
A dömping és a kár folytatódása és/vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata a 2004. október 1-jétől2005. szeptember 30-ig tartó időszakra (felülvizsgálati időszak, FI) terjedt ki. A dömping és a kár folytatódása és/vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálatával kapcsolatos tendenciák tanulmányozása a 2002. január 1-jétől az FI végéig tartó időszakra (érintett időszak) terjedt ki. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a Tajvanból és három koreai köztársaságbeli exportáló termelőtől származó behozatalra vonatkozó részleges időszaki felülvizsgálat vizsgálati időszaka megegyezik az intézkedés megszűnésével kapcsolatos felülvizsgálat időszakával.
B. ÉRINTETT TERMÉK
1. Érintett termék
(19)
Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, azaz az 1628-5 ISO szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú, az érintett országokból származó PET. Ez a termék jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá sorolható be.
2. Hasonló termék
(20)
Az eredeti vizsgálathoz és a felülvizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az érintett termék, az érintett országokban előállított és az ottani hazai piacokon értékesített PET, illetve a közösségi termelők által előállított és értékesített PET ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Dömpingelt behozatal a vizsgálati időszak során - Általános elvek
(21)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna-e.
(22)
Az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták az érintett országok valamennyi exportáló termelője esetében, és az megegyezik az eredeti vizsgálat során alkalmazottal. A dömpingre vonatkozó megállapítások ismertetése ezért az egyes érintett országoknál az adott exportáló országra jellemző tényekre szorítkozik.
(23)
A rendes érték meghatározásához először minden exportáló termelő esetében megállapították, hogy az érintett termék belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítésének volumene a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte.
(24)
Ezt követően meghatározták az érintett terméknek az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportáló termelők által értékesített típusait, amelyek a Közösségbe történő kivitelre értékesítettekkel azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.
(25)
Az exportáló termelők által belföldi piacaikon értékesített és a Közösségbe történő kivitelre értékesített PET-típussal közvetlenül összehasonlítható egyes típusok tekintetében megállapították, hogy a belföldi értékesítésük kellően reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott PET-típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha az említett típus belföldi értékesítési volumene az FI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható PET-típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte.
(26)
Azt is megvizsgálták, hogy az egyes PET-típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. Ehhez az érintett országok minden egyes exportáló termelője esetében megállapították az érintett termék típusának a vizsgálati időszak során hazai piacon független vásárlók részére történt nyereséges értékesítései arányát.
a)
Olyan terméktípusok esetében, ahol a hazai piacon történt értékesítés volumenének több mint 80 %-a elérte az átlagköltséget, azaz ahol az érintett terméktípus átlagára megegyezett az érintett terméktípus átlagos gyártási költségével vagy meghaladta azt, a rendes értéket az adott terméktípus összes hazai értékesítésének átlagárában állapították meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e.
b)
Olyan terméktípusok esetében, ahol a hazai piacon történt értékesítés volumenének legalább 10, de legfeljebb 80 %-a elérte az átlagköltséget, a rendes értéket az olyan műveletek súlyozott átlagárában állapították meg, amelyeket az adott terméktípus átlagköltségén vagy a fölött hajtottak végre.
c)
Olyan terméktípusok esetében, ahol a hazai piacon 10 %-nál kevesebbet értékesítettek az átlagköltségnél nem alacsonyabb áron, úgy ítélték, hogy a szóban forgó típust nem a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették, és ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett képezni.
(27)
Olyan esetekben, amikor rendes értéket kellett kiszámítani, a számítást az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően végezték el, azaz az érintett termék gyártási költsége alapján, amelyhez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív (SGA) költségeket és a haszonkulcsot. Az SGA-költségek összegét az exportáló termelőnél a hasonló termék esetében felmerülő költségekkel, a haszonkulcs összegét pedig az exportáló termelő által a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésével kapcsolatban elért átlagos haszonnal tekintették azonosnak.
(28)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független vásárlók részére exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.
(29)
Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr által a független vásárló felé felszámított újraértékesítési ár alapján képezték. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően ezt kiigazították a behozatal és az importőr általi újraértékesítés között felmerülő valamennyi költség tekintetében, beleértve az SGA-költségeket és egy reális haszonkulcsot. Az ésszerűen elfogadható haszonkulcsot a közösségi piacon működő független együttműködő kereskedők/importőrök által rendelkezésre bocsátott információk alapján állapították meg.
(30)
A rendes értéket és az exportárat rendesen gyártelepi szinten hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazítást biztosítottak minden olyan esetben, amikor azt ésszerűnek, pontosnak és bizonyítékkal alátámasztottnak találták.
(31)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet minden egyes exportáló termelő esetében a súlyozott átlag rendes értéknek a súlyozott átlag exportárral való összehasonlításával számították ki.
(32)
Azon országok esetében, ahol az együttműködés magas szintű volt (az FI során a Közösségbe importált összes volumen 80 %-át meghaladó), és semmi nem indokolta annak feltételezését, hogy az exportáló termelők bármelyike tartózkodna az együttműködéstől, a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő exportáló termelő dömpingkülönbözetének szintjén rögzítették, hogy így biztosítsák az intézkedések hatékonyságát.
(33)
Azon országok esetében, ahol az együttműködés alacsony szintű volt (az FI során a Közösségbe importált összes volumen 80 %-ánál kevesebb), a maradvány dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően határozták meg, azaz a rendelkezésre álló tények alapján.
2. Dömpingelt behozatal a vizsgálati időszak során - Az egyes országokra vonatkozó megállapítások
(34)
Az öt ismert exportáló termelő közül három működött együtt a vizsgálatban. Annak a két vállalatnak a termelése, amelyik nem működött együtt, teszi ki India teljes PET-termelésének több mint 80 %-át és a Közösségbe irányuló indiai kivitel körülbelül 25 %-át. Az FI során a Közösségbe irányuló indiai kivitel a közösségi fogyasztáshoz viszonyítva 0,3 %-ot tett ki. A három együttműködő exportőr közül kettőre árra vonatkozó kötelezettségvállalások vonatkoznak a Közösségbe irányuló PET-kivitel tekintetében, amelyeket az eredeti vizsgálat alapján tettek.
(35)
A két együttműködő vállalattal kapcsolatban megállapítást nyert, hogy közösségi exportáraik megfeleltek a kötelezettségvállalásokban meghatározott minimumáraknak. Ezek az árak egyértelműen meghaladták a harmadik országok piacaira történő értékesítésekre vonatkozóan felszámított árakat. Az utóbbi értékesítések mennyisége sokkal nagyobb volt, mint a Közösségbe irányuló kiviteleké. Ez mutatja, hogy a közösségi vásárlók felé felszámított árak nem tükrözik az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokkal rendelkező indiai exportőrök szokásos árképzési eljárását.
(36)
A Közösségbe irányuló kivitelekkel kapcsolatban a három együttműködő exportáló termelő dömpingkülönbözetéről megállapítást nyert, hogy 0 és 17 % között váltakozott. Meg kell jegyezni, hogy az az exportáló termelő, amelyik nem dömpingelt, árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett, és hogy a harmadik országokba irányuló kiviteleihez viszonyítva nagyon kis mennyiséget (10 %-nál kevesebbet) exportált a Közösségbe. Az eredeti vizsgálat során, beleértve a rákövetkező felülvizsgálatokat is, a dömpingkülönbözet 14,7 % és 51,5 % között mozgott (8). Mivel azonban a kivitt mennyiség valójában nagyon kevés volt, a vizsgálat főleg a dömping megismétlődésének valószínűségére helyezte a hangsúlyt.
(37)
A vizsgálat megállapította, hogy az FI során Indonéziában öt PET-termelő volt. A fenti (16) preambulumbekezdésben említettek szerint három vállalat küldte vissza a kitöltött kérdőívet, de csak ketten vetették alá magukat a telephelyeiken történő ellenőrző látogatásnak. Mivel így nem lehetett ellenőrizni, hogy a harmadik vállalat kérdőíves válaszaiban benyújtott adatok helyesek-e, ez a vállalat az alaprendelet 18. cikke értelmében nem működött megfelelően együtt a vizsgálatban. A vállalatot ennek megfelelően tájékoztatták és lehetőséget biztosítottak számára, hogy a megállapítással kapcsolatban észrevételeket tegyen.
(38)
Az együttműködő vállalatok egyike nagyon kis mennyiséget értékesített az EU piacán, és csak egy bizonyos felhasználó számára az egészségügyi ágazatban. Ezért sem az értékesítések volumen, sem az egységár nem minősült reprezentatívnak. Ettől a rendkívül kis volumentől eltekintve az Eurostat az EU piacán nem regisztrált más, Indonéziából származó értékesítést.
(39)
Mivel a két együttműködő vállalat nem végzett reprezentatív értékesítést az EU piacán az FI során, és az Eurostat importstatisztikája kimutatta, hogy Indonéziából nem érkezett további import, nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani.
(40)
Két malajziai PET-termelő működött együtt a vizsgálatban. Csak az egyikőjük exportált a Közösségbe, a Közösségbe irányuló teljes malajziai PET-kivitel 100 %-át képviselte. Az érintett termék Malajziából történő teljes behozatala kismértékű volt, azaz a közösségi piac egészéhez viszonyítva 2 000-4 000 tonna között változott.
(41)
Az FI során a Közösségbe exportáló termelő esetében a hasonló termék hazai értékesítése reprezentatív volt. A rendes érték az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a malajziai független vásárlók által a rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árakon alapult.
(42)
A vizsgálat kimutatta, hogy a vállalat túlságosan alacsony gyártási költségeket adott meg, mivel az FI során ténylegesen felmerült általános üzemi költségeket (beleértve az értékcsökkenést, a bérleti költségeket, a béreket és a karbantartást) az értékesítési, általános és igazgatási költségekhez sorolták. A vállalat azzal érvelt, hogy ezt a gyakorlatot a gyártólétesítmények alacsony kapacitáskihasználásának kifejezése érdekében alkalmazták. A felmerült tényleges költségek azonban magukban foglalják az újraosztályozott általános üzemi költségeket is. Az, hogy a vállalat a teljes termelőkapacitásának a töredékével működött, nem jelenti azt, hogy az ilyen létesítményekből származó költségek nem merülnek fel. Valójában ezek a költségek szerepeltek a vállalat számviteli nyilvántartásában, és mivel azok közvetlenül kapcsolódtak a hasonló termék gyártásához, korrigálni kellett a megadott gyártási költségeket.
(43)
Ugyanezen exportáló termelő esetében az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a Közösségben független vásárlók által ténylegesen fizetett árak alapján állapították meg.
(44)
A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében adott és indokolt esetben számításba vették a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, valamint a hitelköltségek különbségeit.
(45)
A dömpingkülönbözet kiszámításához a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék Közösségbe irányuló exportárának súlyozott átlagával.
(46)
Az összehasonlítás 5 % körüli dömpinget mutatott ki az egyetlen olyan exportáló termelő tekintetében, amelyik az FI során a Közösségbe exportált. Mivel azonban az importált mennyiség valójában nagyon kevés volt, a vizsgálat főleg a dömping megismétlődésének valószínűségére helyezte a hangsúlyt.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy az időszaki felülvizsgálat a Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.-t, az SK Chemicals Co Ltd.-t és a KP Chemicals Corp.-t érintő dömpingre korlátozódott. Ez a három vállalat teljesen kitöltött kérdőívet küldött vissza.
(48)
Ezenkívül a fent említett exportáló termelők egyikével kapcsolt vállalkozások is jelentkeztek. Ennélfogva a Honam Petrochemicals és a Huvis Corp. exportáló termelők is elküldték a kérdőívre adott válaszaikat.
(49)
A helyszíni vizsgálatot megelőzően a Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, hogy Koreában beszünteti a PET gyártását. Ennek következtében a vállalat úgy határozott, hogy lemondja a tervezett ellenőrző látogatást. Mivel ilyen módon a vállalat az alaprendelet 18. cikke értelmében nem biztosította az együttműködést, esetében maradvány dömpingkülönbözetet kell meghatározni.
(50)
A kérelem szerint tíz koreai termelő rendelkezik kapacitással a PET gyártásához. A tíz termelő közül öt (többek között a Daehan Synthetic Fiber Co Ltd) jelentkezett a Bizottságnál és nyújtotta be a kérdőívre adott válaszokat. Az együttműködést megtagadó másik öt termelő közül egy az eredeti vizsgálat során együttműködött a Bizottsággal.
(51)
A négy együttműködő exportáló termelő exportvolumene és a Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. által exportált ellenőrizetlen mennyiségek az FI során Koreából a Közösségbe irányuló összes koreai kivitel közel 100 %-át tették ki az Eurostat kimutatása szerint.
(52)
Ahogy az a (16) és (17) preambulumbekezdésből kiderül, a következő négy exportáló termelő működött együtt teljes körűen a vizsgálatban:
-
SK Chemicals Co. Ltd., Szöul,
-
Huvis Corp., Szöul (az SK Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban),
-
KP Chemicals Corp., Szöul,
-
Honam Petrochemicals Corp., Szöul (a KP Chemicals Co Ltd.-vel áll kapcsolatban).
(53)
Az intézkedések jövőbeni kijátszásának elkerülése érdekében a dömpingkülönbözetet az egész csoportra vonatkozóan számították ki.
(54)
A koreai exportáló termelők által exportált valamennyi PET-típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a hazai piacon független vásárlók által a rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árak alapján meg lehetett állapítani.
(55)
Két koreai exportáló termelő végzett exportértékesítést a Közösségbe, közvetlenül független vásárlók felé Koreában működő, kapcsolt vállalkozásokon és a Közösségben működő, kapcsolatban álló importőrökön keresztül. Következésképpen az utóbbi esetben a számtanilag képzett exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerint állapították meg.
(56)
Indokolt és bizonyítékokkal kellőképpen alátámasztott esetben a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási költségek, a jutalékok, hitel-, csomagolási költségek, vámok (vámvisszatérítés) és bankköltségek különbségei tekintetében engedményeket biztosítottak.
(57)
Két koreai exportáló termelő vámvisszatérítésért folyamodott azon az alapon, hogy az importterheket az exportáló országban történő fogyasztásra szánt hasonló termékre vetették ki, ezeket az importterheket azonban visszatérítették, amikor a terméket a Közösségbe történő kivitelre értékesítették. Az igényelt összeget mindegyik esetben magasabbnak találták a hasonló termékre a hazai piacon kivetett vámösszegnél, és ezért ennek megfelelően kiigazították az engedményeket. A jelenlegi vizsgálatban alkalmazott módszer összhangban volt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételekkel annyiban, amennyiben pontosan tükrözte a hasonló termékre kivetett vám tényleges importmértékét.
(58)
Ezenkívül mindkét exportáló termelő hitelköltségeket igényelt a vásárlók által a koreai hazai piacon alkalmazott, „nyílt számlára” történő szállítás esetére vonatkozó fizetési rendszer szerint alkalmazott tényleges hitelezési időszak alapján. Megállapítást nyert, hogy az említett rendszer alapján az exportáló termelők általában tulajdonképpen nem biztosítanak meghatározott hitelezési időszakokat, és ezenkívül az alkalmazott hitelezési időszakokat nem lehetett pontosan meghatározni, mivel a bevételeket nem lehetett konkrét számlákhoz kapcsolni. Ilyen körülmények között nem lehetett biztosítani ezeket az engedményeket.
(59)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint a Közösségbe kivitt érintett termék minden egyes típusának súlyozott átlag rendes értékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával.
(60)
Az összehasonlítás jelentéktelen mértékű dömpinget mutatott ki az olyan exportáló termelők tekintetében, amelyek az FI során a Közösségbe exportáltak.
(61)
A négy ismert exportáló termelő közül kettő működött együtt a vizsgálattal. A két együttműködő vállalat Tajvan teljes PET-termelésének több mint 80 %-át, a Közösségbe irányuló teljes tajvani kivitelnek pedig 99 %-át tette ki. Az FI-t tekintve a Közösségbe irányuló tajvani export aránya a közösségi fogyasztáshoz viszonyítva 1,2 %-ot tett ki.
(62)
Egy harmadik tajvani exportáló termelő kezdetben benyújtotta a kérdőívre adott választ, de a helyszíni ellenőrzést megelőzően beszüntette a további együttműködést. Az, hogy a vállalat nem engedélyezte a Bizottság tisztviselőnek, hogy a helyszínen ellenőrizzék a kérdőívre adott válaszát, azt jelenti, hogy nem működik együtt a vizsgálattal. Az alaprendelet 18. cikke értelmében e vállalkozás esetében maradvány dömpingkülönbözetet kell meghatározni.
(63)
A tajvani exportáló termelők által exportált valamennyi PET-típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a hazai piacon független vásárlók által a rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árak alapján meg lehetett állapítani.
(64)
Mindkét tajvani együttműködő exportáló termelő végzett közvetlen exportértékesítést független közösségi vásárlók részére. Az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az e vásárlók által fizetett vagy fizetendő árak alapján meg lehetett állapítani.
(65)
A szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, hitel-, csomagolási és bankköltségek különbségeire vonatkozóan engedményeket alkalmaztak.
(66)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint a Közösségbe kivitt érintett termék minden egyes típusának súlyozott átlag rendes értékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával.
(67)
Az összehasonlítás alapján a Far Eastern Textile esetében megállapított dömpingkülönbözet a minimumkülönbözet alatt maradt. A Shinkong esetében a dömpingkülönbözet 6,5 %-ot tett ki. Ugyanakkor a Far Eastern Textile esetében a vizsgálat kimutatta, hogy a súlyozott átlag rendes értéknek a súlyozott átlag exportárral való összehasonlítása nem tükrözi az alkalmazott dömping teljes mértékét. A vizsgálat csakugyan kimutatta, hogy jelentős volument (a Közösségbe irányuló összes export körülbelül 25 %-át) igen alacsony áron értékesítettek, mégpedig egyetlen vásárló részére. Ezenkívül az FI utolsó négy hónapjában az összes közösségi rendeltetési helyre irányuló kivitelt az első nyolc hónaphoz viszonyítva jelentősen csökkentett áron bonyolították le. Ezért egy másik összehasonlítási módszert kellett alkalmazni. Lényeges eltérést állapítottak meg az átlagértékek, illetve az ügylet ára és az átlagérték összehasonlítása alapján megállapított dömpingkülönbözetek között. Az ügyletek összehasonlítását nem találták megfelelő alternatív összehasonlítási módszernek, mert ez esetben az összehasonlítás elvégzéséhez az egyes ügyletek kiválasztását önkényesnek találták. Ennélfogva az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az ügylet árán és az átlagértéken alapuló összehasonlítást végezték el. Ilyen módon az exportforgalom vásárlónként és időszakonként egyértelmű eltéréseket mutatott.
(68)
Ennek alapján a dömping folytatódásával kapcsolatos további vizsgálathoz az ügylet ára és az átlagérték összehasonlításából származó dömpingkülönbözetet veszik figyelembe. A Shinkong esetében a két módszer alapján számított dömpingkülönbözetek közötti eltérés nem volt jelentős, és abban nem fedeztek fel semmilyen rendszert. Ezért e vállalat esetében az átlagértékek összehasonlításából származó dömpingkülönbözetet kell figyelembe venni.
(69)
Következésképpen a két együttműködő exportáló termelő esetében a következő dömpingkülönbözeteket állapították meg:
Far Eastern Textile Ltd
3,5 %
Shinkong Synthetic Fibers Corp.
6,5 %
Az egyes termelők esetében ezek a százalékarányos különbözetek a következő konkrét vámtételeknek felelnek meg:
Far Eastern Textile Ltd
36,3 EUR/t
Shinkong Synthetic Fibers Corp.
67 EUR/t
A maradvány vámnak a Tajvan esetében jelenleg alkalmazandó maradvány vámon kell alapulnia, mivel megállapítást nyert, hogy e tekintetben nem történt változás a körülményekben. A maradvány vámtétel 143,4 EUR/t.
(70)
Azon két vállalat tekintetében, amelyek nem működtek együtt a vizsgálattal, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat kell felhasználni. E két vállalat esetében valóban maradvány vámtételt kell megállapítani.
(71)
Csak egyetlen thai PET-termelő működött együtt a vizsgálatban, amely az FI során nem exportált a Közösségbe. Az Eurostat szerint a Thaiföldről származó importmennyiségek jelentéktelenek voltak az FI során. Ugyanakkor ismeretes, hogy Thaiföldön legalább három másik olyan PET-termelő volt az FI során, amely nem működött együtt a vizsgálatban.
(72)
Mivel az egyetlen együttműködő termelő nem exportált PET-et a Közösségbe, az együttműködő termelő esetében nem lehetett dömpingszámítást végezni.
3. Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(73)
Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése, megvizsgálták a más exportpiacokra exportáló együttműködő termelők árképzési eljárását, valamint termelését, kapacitását és készleteit. A vizsgálat a rendelkezésre álló információkon, azaz az A.4. szakaszban említett együttműködő termelők által a kérdőívre adott válaszban szereplő és ellenőrzött információkon alapult. Az eljárásban érintett országok más exportáló termelőinek árszabása, termelése és termelőkapacitása tekintetében is végeztek egy vizsgálatot. E vizsgálat alapjául a közösségi iparág és az exportáló termelők által megadott, az Eurostat importstatisztikájában és adott esetben az érintett országokból származó exportstatisztikában szereplő piackutatási adatok szolgáltak.
(74)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg bekövetkező események forgatókönyve a következőkön alapult:
-
a vizsgálatban teljes körűen együttműködő három exportáló termelő által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok és
-
egy független tanácsadó által készített és a kérelmező által benyújtott, piackutatási jelentés.
(75)
A közösségi árak általában alacsonyabbak voltak az indiai hazai áraknál. Az exportot valószínűleg a jelenlegi közösségi áraknál legalább kissé alacsonyabb árakon kell végrehajtani. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető, hogy - feltételezve, hogy az árszintek nem változnak - a Közösségbe irányuló kivitelekre dömpingelt árakon kerülne sor.
(76)
A harmadik országokra vonatkozó indiai exportárak általában alacsonyabbak voltak az indiai hazai áraknál. Ez az árkülönbség elérte az exportárszint 24 %-át. Ez azt mutatja, hogy a Közösségbe irányuló kiviteleket az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén egyaránt dömpingelt árakon lehetne elvégezni. A megállapított különbözetek valóban magasabbak az EK-ba irányuló, fentebb ismertetett dömping jelenlegi szintjénél. Megjegyezték, hogy (1) az EK-ba irányuló dömping jelenlegi szintjét kis exportvolumenek alapján állapították meg, és (2) hogy e kivitelek közül néhányat árra vonatkozó kötelezettségvállalás feltételei alapján végeztek el, ami módosította az exportárak szintjét. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén tehát valószínű, hogy a dömpingkülönbözet még nagyobb lenne.
(77)
A harmadik országokra vonatkozó indiai exportárak általában a közösségi árszint alatt maradtak. Emiatt az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy az indiai exportőrök nagyobb mennyiségben és az FI során harmadik országok felé felszámítottakhoz közeli árakon exportálnának PET-et a Közösségbe. Következésképpen valószínűnek tűnik, hogy az FI során a Közösségbe irányuló kivitelekkel kapcsolatban megállapított dömping az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén még növekedhet is.
(78)
A szabad kapacitások tekintetében megismételték, hogy a két legnagyobb indiai termelő nem működött együtt a vizsgálattal. Mindazonáltal megállapították, hogy összkapacitásuk a közösségi fogyasztás körülbelül 23 %-át tette ki az FI során. A rendelkezésre álló információk alapján kihasználatlan kapacitásuk jelentős, eléri a 80 000-130 000 tonnát. Ezenkívül a három együttműködő termelő szintén rendelkezik bizonyos kihasználatlan kapacitásokkal. Egyszóval, Indiában jelentős szabad kapacitások állnak rendelkezésre. Az indiai piacot a túlkínálat is jellemzi. Ezzel összefüggésben a termelők dönthetnek úgy, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a többletmennyiségeket folyamatosan növekvő dömpingelt árakon a Közösségbe exportálják.
(79)
Úgy tűnik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kihasználatlan kapacitásokat valószínűleg a Közösségbe irányítják. Az árak között megállapított kapcsolatok, különösen a közösségi árak és az indiai árak közötti kapcsolat miatt valószínű, hogy a Közösségbe irányuló kivitelekre dömpingelt árakon kerül sor.
(80)
A közösségi árak általában magasabbak voltak a két együttműködő indonéziai exportáló termelő által a hazai piacon elért áraknál. Ez azt sejteti, hogy az indonéziai exportáló termelők számára vonzó lehetőség lenne, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítéseket a Közösségbe irányítsák.
(81)
A Polypet esetében, amely valamennyi piacon veszteségesen teljesített, a hazai árakat nem lehetett megbízhatónak tekinteni, és ezért a rendes értéket a termelési költség és egy szokásos haszon alapján kellett kiszámítani. A számításokhoz az eredeti vizsgálathoz hasonlóan 7 %-os haszonkulcsot használtak. A számtanilag képzett rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak között 25,0 %-os árkülönbséget állapítottak meg. Az a tény, hogy az exportárak ennyivel alacsonyabbak voltak a rendes értéknél azt sejteti, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping valószínűleg megismétlődik a közösségi piacon.
(82)
A Petnesia az FI során a profitküszöb körül teljesített, és ezért a rendes értéket a hazai értékesítéseket és fentebb a Plypetnél ismertetett módszerrel számtanilag képzett rendes értéket egyaránt felhasználva számították ki. A rendes értékek és a harmadik országokra vonatkozó exportár közötti különbség 5-10 % volt (e módszerek esetében). Az a tény, hogy az exportárak ennyivel alacsonyabbak voltak a rendes értéknél, azt sejteti, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping valószínűleg megismétlődik a közösségi piacon.
(83)
A közösségi termelők esetében az EU-ban történő értékesítéseinek árát 1 058 EUR-ban állapították meg az FI során. Ugyanezen időszakban az indonéziai exportőrök értékesítési ára a harmadik országok piacain 911 EUR volt. Tehát az értékesítési ár az EU piacán 16 %-kal magasabb volt, mint más piacokon. Ez azt sejteti, hogy az indonéziai exportáló termelők számára vonzó lehetőség lenne, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítéseket a Közösségbe irányítsák.
(84)
A fentebb említettek szerint az FI során öt termelő működött Indonéziában. A piackutatási jelentés szerint Indonéziában 324 000 tonna volt a termelés, az együttműködő termelők ennek körülbelül 47 %-át tették ki. Az együttműködő termelőktől és a piaci értesülésekből származó információk azt jelzik, hogy a kihasználatlan kapacitások az összkapacitás hozzávetőleg 10 %-ának, körülbelül 37 000 tonnának feleltek meg. Ez a közösségi fogyasztás közel 1,5 %-át tette ki.
(85)
Az együttműködő termelőktől származó információk szerint kevés PET-et tároltak.
(86)
A vizsgálat a kihasználatlan kapacitásokkal és készletekkel kapcsolatban kimutatta, hogy jelentős mennyiségű PET bocsátható rendelkezésre a közösségi piacon történő értékesítésre.
(87)
A fent említett tényezőkkel kapcsolatos vizsgálat kimutatta, hogy lényeges különbség volt az indonéziai termelők harmadik országokban alkalmazott árai és a rendes érték között.
(88)
Ezenkívül az együttműködő exportáló termelők által harmadik országok piacain alkalmazott exportárak és az indonéz hazai piac árai lényegesen alacsonyabbak, mint a közösségi iparág értékesítési árai a Közösségben. Ez tehát a rendelkezésre álló szabad kapacitással együtt ösztönzést jelent az indonéziai exportáló termelők számára, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén növeljék a közösségi piacon történő értékesítéseket, és valószínű, hogy ezeket az értékesítéseket dömpingelik.
(89)
Miközben az érintett termék malajziai termelők által előállított és értékesített összmennyiségét körülbelül 120 000 tonnára becsülik, a teljes malajziai PET-fogyasztás csak mintegy 60 000 tonnát tesz ki. Mivel a hazai piac az össztermelésnek és -értékesítésnek csupán körülbelül a felét tudja felhasználni, egyértelmű, hogy az érintett termék malajziai termelői általánosságban az exportpiacoktól függnek a tevékenységek jelenlegi kapacitások melletti folytatása szempontjából.
(90)
A vizsgálat kimutatta, hogy a hazai árak körülbelül 10-20 %-kal alacsonyabbak voltak a közösségi piacon felszámított átlagáraknál. Nincs okunk azt feltételezni, hogy ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megváltozna.
(91)
A fenti (17) preambulumbekezdésben említett két exportáló termelő által szolgáltatott információk azt bizonyították, hogy a harmadik országokba nagy mennyiségű kivitelek irányultak, amelyek az FI során végzett összértékesítés 67 %-át tették ki.
(92)
Egy, a Közösségbe exportáló malajziai exportőr esetében a harmadik országokra vonatkozó súlyozott átlag exportárak alatta maradtak a súlyozott átlag rendes értékeknek, amelyeket a dömping kiszámításához állapítottak meg, és ezenkívül a Közösségre vonatkozó értékesítési áraknál is alacsonyabbnak bizonyultak. Ez azt mutatja, hogy ez a malajziai exportőr a harmadik országok piacaira is valószínűleg dömpingelt árakon adja el a PET-et, és hogy az árkülönbség nagyobb az európai piacon megállapítottnál.
(93)
A másik exportőr esetében, aki az FI során nem exportált a Közösségbe, a vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokra vonatkozó súlyozott átlag exportárak a termelési költség alatt maradtak, ami szintén azt jelzi, hogy a hasonló terméket a harmadik országok piacán is dömpingelték.
(94)
A fentiek azt sejtetik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a valószínűsége annak, hogy a Közösségbe irányuló kivitelekkel kapcsolatban megismétlődik a dömping.
(95)
A fenti (17) preambulumbekezdésben említett két exportáló termelő által szolgáltatott információk azt mutatták, hogy a harmadik országokba irányuló kiviteleket a közösségi iparág által a Közösségben felszámított értékesítési áraknál lényegesen alacsonyabb súlyozott átlag exportáron bonyolították le.
(96)
A jellemző árszint alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség a malajziai exportáló termelők szempontjából vonzó piacnak tekinthető. Ennek alapján vélhető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése gazdasági ösztönzést jelentene az export harmadik országokból a nyereségesebb közösségi piacra történő áthelyezéséhez. Amennyiben az értékesítések áthelyeződnek a Közösségbe, az is valószínű, hogy azokat dömpingelt árakon bonyolítják le.
(97)
A vizsgálat kimutatta, hogy a két együttműködő termelő kapacitáskihasználása igen rossz volt az FI során, azaz 30-80 % között mozgott. Ennek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy Malajziában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ösztönzést jelentene a malajziai exportáló termelők számára, hogy használják ki ezt a szabad kapacitást, és növeljék az exportértékesítést, főleg a Közösségbe.
(98)
A két együttműködő exportáló termelő esetében megállapították, hogy szokásos készlettel rendelkeznek. Megjegyzik azonban, hogy a készletek nem tekinthetők jelentőségteljes mutatónak, mert a malajziai PET-termelés túlnyomórészt a vásárlók megrendelésein alapul. Tehát a készleteket főleg olyan PET alkotja, amely a már ismert fogyasztókhoz való szállításra vár.
(99)
A vizsgálat bizonyította, hogy az egyik együttműködő termelő a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatta a dömping alkalmazását.
(100)
Ezenkívül az együttműködő exportáló termelők által a harmadik országok piacain felszámított, súlyozott átlag export árak és a hazai piacon alkalmazott értékesítési árak is lényegesen alacsonyabbak a Közösségben jellemző árszintnél. Ez a rossz kapacitáskihasználással együtt tehát ösztönzést jelent a malajziai exportáló termelők számára, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az exportot - valószínűleg dömpingelt árakon - a közösségi piacra helyezzék át.
(101)
A (60) preambulumbekezdés kifejtette, hogy a mind a négy együttműködő exportáló termelő esetében megállapított dömpingkülönbözetek a minimumszint alatt maradtak. Emlékeztetni kell arra, hogy ezekre a kivitelekre abban az időszakban került sor, amikor két együttműködő exportőr nulla vámtétel mellett exportálhatott a Közösségbe. Mivel a négy exportáló termelő kivitelei a PET összes behozatalának közel 100 %-át tették ki az FI során (az Eurostat jelentése szerint), úgy tűnik, hogy kicsi annak a kockázata, hogy a vizsgálatban együttműködő exportáló termelők bármelyike megismételné a dömpinget.
(102)
A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő vállalatok által a koreai hazai piacon felszámított árak magasabbak a közösségi iparág által a közösségi piacon felszámítottaknál. Nincs okunk azt feltételezni, hogy az együttműködő vállalatok esetében megállapított hazai árak nem voltak reprezentatívak, vagy hogy a nem együttműködő exportáló termelők lényegesen alacsonyabb áron értékesítenek a hazai piacon, mint az együttműködő vállalatok. Ezenkívül valószínű, hogy a nem együttműködő vállalatok, amelyek nem végeznek értékesítést az EK felé, alacsony árakon értékesítenének, hogy az EK piacán visszaszerezzék az elvesztett piaci részesedésüket. Ez azt sejteti, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg megismétlődne a nem együttműködő vállalatoktól származó dömping. Azt is meg kell jegyezni, hogy ezek a nem együttműködő vállalatok az eredeti vizsgálat során jelentős mennyiségeket exportáltak a Közösségbe.
(103)
Az együttműködő exportáló termelők esetében a koreai hazai piacon jellemző árszint és a harmadik országokba irányuló export árai között 5 % körüli árkülönbséget állapítottak meg. Mindazonáltal, mivel korlátlan mennyiségű PET-et exportálhattak a Közösségbe nulla vámtétel mellett, elég kicsinek tűnik annak a kockázata, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a Közösség felé.
(104)
Általánosságban a harmadik országokra vonatkozó exportárak is rendelkezésre álltak, beleértve a nem együttműködő termelők által felszámított árakat is. Az utóbbi árak alacsonyabbak voltak az együttműködő termelők által felszámított hazai áraknál. Ez az árkülönbség is azt mutatja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló kivitelek dömpingelt árakon bonyolíthatók le.
(105)
A vizsgálat kimutatta, hogy a koreai exportáló termelők jelentékeny mennyiségeket adtak el harmadik országoknak. Mindazonáltal az SK Chemicals és a KP Chemicals esetében, mivel korlátlan mennyiségű PET-et exportálhattak a Közösségbe nulla vámtétel mellett, elég kicsinek tűnik annak a kockázata, hogy az együttműködő exportáló termelők megváltoztatják a kereskedelem irányát.
(106)
A nem együttműködő exportáló termelők esetében a piackutatási jelentésben szereplő és a koreai statisztikai hivataltól származó információkat használták fel.
(107)
A koreai statisztikai hivatal jelentései alapján a koreai exportáló termelőktől az FI során harmadik országokba irányuló kivitelek összesítve (727 Kt) és az együttműködő exportáló termelők kiviteleit (320 Kt) levonva azt kapjuk, hogy a nem együttműködő exportáló termelők összes kivitele 407 Kt.
(108)
Az egyes rendeltetési helyekre a nem együttműködő exportáló termelők által kivitt mennyiségeket úgy állapították meg, hogy rendeltetési helyenként megnézték az összes kiviteleket és rendeltetési helyenként levonták az együttműködő exportáló termelők kiviteleit. Az az öt rendeltetési hely, ahova a nem együttműködő exportáló termelők feltehetően a legnagyobb mennyiségeket exportálták, a következő: KNK, Ukrajna, Japán, Tunézia és az Iráni Iszlám Köztársaság.
(109)
A koreai statisztikai hivataltól származó exportértékek alapján az azon öt rendeltetési helyre vonatkozó súlyozott átlagárat, ahova a legnagyobb mennyiségű kivitelek irányultak, tonnánként 759 EUR-ban állapították meg. Mivel ez az ár ellenőrizetlen, hozzávetőleges statisztikai adatokon alapul (amelyek részben az együttműködő exportáló termelőktől származó statisztikai értékeket, és esetleg a kapcsolt vállalkozásokra vonatkozó exportárakat, valamint a tengeri fuvardíjat nem tartalmazó árakat is magukban foglalják), az átlagár továbbra is lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségre vonatkozó átlag (CIF) importárak (körülbelül 25 %).
(110)
Ennek alapján, azaz mivel a nem együttműködő exportáló termelők nyilvánvalóan jelentős mennyiségeket exportálnak harmadik országokba, és mivel a nem együttműködő exportáló termelők által az öt legnagyobb rendeltetési hely felé felszámított árak lényegesen alacsonyabbak a Közösségre vonatkozó átlagos importárnál, úgy tűnik, hogy jelentős annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a nem együttműködő exportáló termelők megváltoztatják a kereskedelem irányát. Tekintettel az eredeti vizsgálat során a legnagyobb nem együttműködő exportáló termelő esetében megállapított jelentős dömpingkülönbözetre (55 %), nagy a valószínűsége annak, hogy a nem együttműködő exportáló termelők az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatnák a dömping alkalmazását.
(111)
Mindegyik együttműködő exportáló termelő esetében megállapították, hogy szokásos készlettel rendelkeznek és szinte teljes kapacitáskihasználással működnek. Így ezen az alapon a dömping megismétlődésének kockázata nagyon kicsinek tűnik.
(112)
A nem együttműködő exportáló termelők esetében a kapacitást a koreai exportáló termelők összkapacitásáról rendelkezésre álló piaci információk alapján állapították meg. A készletekről nem áll rendelkezésre információ. Az együttműködő exportáló termelő kapacitását a teljes koreai kapacitásból levonva a nem együttműködő exportáló termelőkre vonatkozóan egy becsült kapacitást számítottak ki. Ezt a kapacitást 550 Kt körülire becsülték, amely a teljes közösségi fogyasztásból való 23 %-os piaci részesedésnek felelne meg.
(113)
A piackutatási alapján a kihasználatlan kapacitást Korea egészére vonatkozóan körülbelül 200 000 tonnára becsülik. Így nem zárható ki annak kockázata, hogy a kihasználatlan kapacitással rendelkező, nem együttműködő exportáló termelők az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ismét dömpinghez folyamodnának.
(114)
Bár a négy együttműködő vállalat esetében úgy tűnik, hogy nincs nyilvánvaló kockázata annak, hogy a dömping megismétlődik, a vizsgálat kimutatta, hogy a nem együttműködő vállalatok esetében fennáll a dömping megismétlődésének tényleges kockázata. Ezt a koreai hazai piacon jellemző árszintnek a közösségi piac árszintjével, valamint a hazai árszintnek a harmadik országok piacára vonatkozó átlag exportárszinttel való összehasonlítása révén mutatták ki.
(115)
Ezenkívül, összevetve azokat a jelentős PET-mennyiségeket, amelyeket harmadik országok számára a Közösségbe importált PET árainál lényegesen alacsonyabb árakon adnak el, valóban jelentős veszély állapítható meg a kereskedelem iránya megváltoztatásának vonatkozásában. Tekintettel az említett nem együttműködő vállalatok által korábban alkalmazott dömpingre (55 % az eredeti vizsgálat során), nincs okunk azt gondolni, hogy ezek a vállalatok az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nem folytatnák a dömping alkalmazását.
(116)
Az együttműködő és nem együttműködő exportáló termelők tajvani hazai árai általában alacsonyabbak voltak a közösségi áraknál. Az előbbiek ténylegesen jövedelmezőek voltak. Ez azt jelenti, hogy a tajvani exportáló termelő szempontjából a közösségi árszint is nagyon vonzó. Tekintettel az árak között megállapított kapcsolatra, valószínűsíthető, hogy a tajvani exportárak is lényegesen alacsonyabbak a közösségi iparág által felszámított átlagáraknál.
(117)
Az egyik együttműködő termelő esetében a harmadik országokra vonatkozó árak lényegesen alacsonyabbak voltak a tajvani hazai áraknál. A másik együttműködő termelő esetében, amelyik főleg Japán számára értékesített, a harmadik országokra vonatkozó exportárak magasabbak voltak a hazai értékesítési áraknál. Ennek alapján nem zárható ki, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségre vonatkozó exportárak követni fogják a más országokra (Japán kivételével) vonatkozó tajvani árak tendenciáját. Ilyen forgatókönyv mellett tehát valószínű, hogy a dömping megismétlődik. Ez a megállapítás az együttműködő termelők által szolgáltatott adatokon alapul, mivel ezzel kapcsolatban más adathoz nem lehetett folyamodni.
(118)
A harmadik országokra vonatkozó tajvani exportárak lényegesen alatta maradtak a közösségi árszintnek. A más országokba irányuló tajvani kivitelekre az FI során nem vonatkoztak dömpingellenes vámok. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nem zárható ki, hogy a Közösségre vonatkozó exportárak követnék a többi piacon felszámított árak tendenciáját. Ilyen körülmények között a Közösségbe irányuló jövőbeni kiviteleket dömpingelt árakon bonyolítanák le. Ez a megállapítás is az együttműködő termelők által szolgáltatott adatokon alapul. Mivel azonban nem áll rendelkezésre arra utaló információ, hogy az együttműködő vállalatok esetében megállapított, a harmadik országokra vonatkozó exportárak vagy hazai árak ne lennének reprezentatívak az összes tajvani exportáló termelőre nézve, az a következtetés is levonható, hogy valószínű, hogy a nem együttműködő vállalatok a jövőben dömpingelt árakon bonyolítanák az EK-ba irányuló kiviteleket.
(119)
Míg az egyik együttműködő vállalat az FI során teljesen kihasználta kapacitását, a másik a teljes kapacitásának jelentős mennyiségét nem használta ki. Úgy tűnik, hogy a vizsgálattal nem együttműködő vállalatok 400 000-500 000 tonna kihasználatlan kapacitással rendelkeznek. Ez az FI alatti közösségi fogyasztás körülbelül 20 %-át teszi ki. A közösségi piac vonzó árszintje miatt csakugyan valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ilyen kihasználatlan kapacitásokat a Közösséghez irányítják át.
(120)
Úgy tűnik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ilyen kihasználatlan kapacitásokat a Közösséghez irányítják át. Ezenkívül valószínű, hogy Japán kivételével a harmadik országok piacaira irányuló kivitelek alacsony árszintje miatt a közösségi kivitelekre dömpingelt árakon kerül sor. Valószínűsíthető, hogy a közösségi árakat lenyomják, amint nagy mennyiségeket importálnak a közösségi piacra. Valószínű, hogy az árak csökkenő tendenciája fokozza az FI-re vonatkozóan megállapított dömpinget.
(121)
A (71) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint ismeretes, hogy Thaiföldön legalább három másik PET-termelő volt az FI során, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban. A nem együttműködő termelők esetében az Eurostat és más források rendelkezésre álló információit vizsgálták.
(122)
A készletekkel és a harmadik piacok részére történő értékesítésekkel kapcsolatos információk csak az együttműködő exportáló termelőre vonatkoznak. Piaci információk alapján adatokat lehetett szerezni a thaiföldi teljes termelőkapacitásról, valamint felbecsülni az összes thaiföldi exportáló termelő termelési volumenét. Ezzel kapcsolatban úgy vélték, hogy a nem együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem lehetnek kedvezőbbek az együttműködő vállalatokra vonatkozóknál.
(123)
A vizsgálat kimutatta, hogy a hazai árak 10-20 %-kal alacsonyabbak voltak a közösségi piacon felszámított átlagáraknál. Nincs okunk azt feltételezni, hogy ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megváltozna.
(124)
A fenti (17) preambulumbekezdésben említett, a Közösségbe nem exportáló, együttműködő exportáló termelő által szolgáltatott információk bizonyították, hogy harmadik országokba nagy mennyiségű kivitelek irányultak, amelyek az FI alatti teljes értékesítés több mint 80 %-át tették ki. Azt is megállapították, hogy a harmadik országokra vonatkozó átlag exportárak a költségek alatt maradtak, ami azt jelzi, hogy a terméket dömpingelt árakon értékesítették a harmadik országok piacain. Ezenkívül a nem együttműködő vállalatokra vonatkozóan nem áll rendelkezésre arra utaló információ, hogy különböző árszabást alkalmaznának a thai hazai piac, illetve a harmadik országok piacai tekintetében, és ezért feltételezhető, hogy harmadik országok részére is alacsonyabb árakon értékesítenek, mint a hazai piacokon.
(125)
A Közösségbe nem exportáló együttműködő exportőr által szolgáltatott információk azt mutatták, hogy a harmadik országokba irányuló kivitelekre a közösségi iparág által a Közösségben felszámított értékesítési áraknál lényegesen alacsonyabb súlyozott átlag exportáron került sor.
(126)
Feltételezve, hogy a Közösségben jellemző árszint nem változik, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség a thaiföldi exportáló termelők szempontjából vonzó piacnak tekinthető. Ennek alapján vélhető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése gazdasági ösztönzést jelentene az export harmadik országokból a nyereségesebb közösségi piacra történő áthelyezéséhez.
(127)
Thaiföldön jelentős szabad kapacitások állnak rendelkezésre. A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő exportáló termelő kapacitáskihasználása rossz volt az FI során.
(128)
A piackutatási jelentés szerint a nem együttműködő exportáló termelők kapacitásszintjét 500 000 tonna körülire becsülik, miközben az össztermelést körülbelül 430 000-re. Ezen számadatok alapján a szabad kapacitás hozzávetőleg 70 000 tonnát tenne ki. Ez a szabad kapacitás a teljes közösségi fogyasztás körülbelül 2,9 %-át tenné ki, amennyiben azt a közösségi piacon történő értékesítésekhez irányítanák.
(129)
Összességében a piackutatási adatok arra utalnak, hogy a thaiföldi hazai piac kevesebb mint 94 000 tonnát, a PET hazai termelésének 25 %-át képes felvenni. Ilyen körülmények között az érintett termék thai termelői nagymértékben az exportértékesítésektől függnek a tevékenységek jelenlegi kapacitások melletti folytatása szempontjából. Ilyen helyzetben nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az EK-ba irányuló kivitelek növekednének. Ezért nem lehet kizárni, hogy thai exportáló termelők az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségre vonatkozó exportárakat más harmadik országbeli piacokra vonatkozó exportárszintre csökkentenék, hogy megpróbálják visszanyerni az elvesztett piacot. Így nem zárható ki annak veszélye, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a nem együttműködő termelők újból dömpinghez folyamodnának.
(130)
Az együttműködő exportáló termelő esetében megállapították, hogy szokásos készlettel rendelkezik. Megjegyzik azonban, hogy a készletek nem tekinthetők jelentőségteljes mutatónak, mert a thaiföldi PET-termelés túlnyomórészt a vásárlók megrendelésein alapul. Tehát a készleteket főleg olyan PET alkotja, amely a már ismert fogyasztókhoz való szállításra vár.
(131)
Mivel az egyetlen együttműködő exportáló termelő nem exportált a Közösségbe, a vizsgálat nem tudott levonni arra vonatkozó következtetést, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódik-e a dömping.
(132)
Az együttműködő exportáló termelőnek a harmadik országok piacaira vonatkozó, súlyozott átlag exportárai és a hazai piac értékesítési árai azonban lényegesen alacsonyabbak voltak a közösségi iparág által a Közösségben felszámított értékesítési áraknál. Az értékesítési árak a termelési költség alatt maradtak. Ez egy olyan mutatónak tekinthető, amely azt jelzi, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítésekre valószínűleg dömpingelt árakon kerülne sor. Ezenkívül a Közösség vonzó árszintje ösztönzést jelent a thai exportáló termelők számára, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a közösségi piac részére értékesítsen.
(133)
A nem együttműködő exportáló termelők esetében a hazai keresletet és a harmadik országoknak eladott jelentékeny PET-mennyiségeket összevetve megállapítható, hogy jelentős a kereskedelemeltérítésének veszélye. Emlékeztetni kell arra, hogy - ahogy az a (131) preambulumbekezdésben és azt követően szerepel - a thai termelők nagymértékben függnek a kivitelektől, és hogy hatalmas teljes szabad kapacitás áll rendelkezésre, amely a Közösség felé irányítható. Tekintettel a thai termelők korábbi dömpingjére (az eredeti vizsgálatban 32,5 %), úgy tűnik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping megismétlődésének kockázata.
4. A dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés
(134)
A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a dömping folytatódik és/vagy megismétlődik. Következésképpen azt javasolják, hogy az Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanból és Thaiföldről származó PET-behozatalokra alkalmazandó intézkedéseket fenn kell tartani.
(135)
A nem együttműködő exportáló termelőkkel kapcsolatban összegyűjtött információk alapján úgy tűnik, hogy a dömping megismétlődésének jelentős a kockázata. A kockázat főleg azokon az adatokon alapul, amelyek azt mutatják, hogy a nem együttműködő exportáló termelők jelentős termelő- és exportkapacitással rendelkeznek, és - ahogy azt az eredeti vizsgálat során alkalmazott dömping bizonyítja - ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén minden valószínűséggel a Közösségbe dömpingelt árakon történő kivitelekben jelenik meg.
(136)
Következésképpen azt javasolják, hogy a Koreából származó PET-behozatalokra alkalmazandó intézkedéseket fenn kell tartani.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(137)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálták, hogy a dömpinggel kapcsolatos eredeti vizsgálathoz képest megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.
(138)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Koreai Köztársaság tekintetében az időszaki felülvizsgálat hatóköre a három vállalat, az SK Chemicals Co Ltd., a KP Chemicals Corp. és a Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd., valamint a velük kapcsolt vállalkozások dömpingkülönbözeteire korlátozódott.
(139)
Azon együttműködő exportáló termelők esetében, amelyek az FI során PET-et exportáltak a Közösségbe, az időközi felülvizsgálat kimutatta, hogy a dömpingkülönbözet a minimumszinten maradt. Ennek az volt a fő oka, hogy miközben e vállalatok esetében a rendes értékek és a hazai értékesítési árak az eredeti vizsgálat adataihoz képest emelkedtek, ennek megfelelően a közösségi piacon nőttek az értékesítési árak.
(140)
Semmilyen arra utaló jelzést nem találtak, hogy a minimális dömpingkülönbözethez vezető változások ne lennének tartósak, mivel valamennyi együttműködő exportáló termelő esetében megállapították, hogy nagy kapacitáskihasználási aránnyal működik (90 % fölött). Ezenkívül egyikőjük sem tervezte, hogy a Koreai Köztársaságban növelje a termelőkapacitását. Sőt, egyikőjük, az SK Chemicals, a Közösségen belül létesített egy termelőüzemet, és valószínűleg csökkenti a Koreai Köztársaságból származó kiviteleit.
(141)
A Daehan exportáló termelő esetében, amely a fenti (49) preambulumbekezdésben közöltek szerint végül is úgy döntött, hogy nem működik együtt a vizsgálatban, a vállalattal kapcsolatos tényeket nem lehetett ellenőrizni.
(142)
Ilyen formán a vállalattal kapcsolatos következtetést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, azaz a panaszban és az ellenőrizetlen kérdőívben szereplő információkra.
(143)
A két együttműködő exportáló termelői csoport, az SK Chemicals és a KP Chemicals esetében azok a körülmények, amelyek között a dömpingkülönbözeteket e vizsgálat során kiszámították, tartósnak tekinthetők.
(144)
A harmadik exportáló termelő, a Daehan Synthetic Fibres esetében emlékeztetni kell arra, hogy ez a vállalat nem működött együtt, és ezért a vizsgálatot a rendelkezésre álló, a dömping folytatódására utaló tényekre kellett alapozni. Ilyen körülmények között e vállalatra vonatkozóan maradványvámot kell meghatározni, ahogy azt az eredeti vizsgálat megállapította és a legutóbbi felülvizsgálat megerősítette.
(145)
A jelenlegi eljárásban csak két tajvani exportáló termelő működött együtt. Ezért a megváltozott körülmények tartós jellegének vizsgálata erre a két vállalatra korlátozódik.
(146)
A Far Eastern Textiles vállalatra a 83/2005/EK tanácsi rendelet (9) elfogadása óta nulla vámtétel vonatkozik. A másik együttműködő exportáló termelő, a Shinkong Synthetic Fibres esetében ugyanez a rendelet 3,1 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg.
(147)
Az FI-re vonatkozóan a dömpinggel kapcsolatban elvégzett vizsgálat alapján megállapították, hogy a dömpingkülönbözet a Far Eastern esetében 3,5 %-ra, a Shinkong esetében pedig 6,5 %-ra változott.
(148)
A két együttműködő termelő esetében, amelyek az FI során exportáltak a Közösségbe, nincs okunk feltételezni, hogy a jelenlegi és az előző vizsgálatok között bekövetkezett változások, különösen a Közösségre vonatkozó exportárak és a rendes értékek változásai, amelyek egyaránt a dömpingkülönbözetek módosításához vezettek, nem tartósak. Azon vállalattal kapcsolatban, amely esetében megállapították a dömpingrendszer meglétét, a vizsgálat kimutatta, hogy a vállalat az általános exportárszintjénél lényegesen alacsonyabb áron jelentős mennyiségeket adott el egy új vásárlónak. Mivel a vállalat nem jelentette ki, hogy többé nem ad el ennek a vásárlónak, vagy hogy kiigazítja exportárait, arra lehet következtetni, hogy a rendszer továbbra is fennáll. Ezenkívül ez a vállalat az FI során szinte teljesen kihasználta a kapacitását. Így nem valószínű, hogy a vállalat eladási szerkezetében olyan jelentősebb változások történnének, amelyek kihatással lennének az árszintekre, ami következésképpen a rendes értékekre és az exportárakra is hatást gyakorolna.
(149)
A második együttműködő vállalattal kapcsolatban nem észleltek nagy változásokat, azaz a dömpingkülönbözet 3,1 %-ról 6,5 %-ra történő változása nem az exportárak, hanem a rendes értékek kissé erősebb változásai miatt következett be. Nem valószínű, hogy ez a körülmény megváltozik a jövőben, mert az olajárak, amelyek a PET-termelés legfontosabb költségtényezőjének számítanak, magas szinten stabilizálódnak.
(150)
Következésképpen úgy ítélték, hogy a két vállalat esetében az e vizsgálat során szolgáltatott adatok alapján kiszámított dömpingkülönbözetek megbízhatóak, és hogy a megállapított változások tartósnak tekintendők.
E. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA
1. Közösségi termelés
(151)
A Közösségben a következő vállalatok foglalkoznak a PET előállításával:
-
Az intézkedések megszűnésének felülvizsgálatát kérelmező termelők, azok, akik támogatták a vizsgálatot, illetve együttműködtek a vizsgálatban (lásd a (154) preambulumbekezdést).
-
Két termelő, amely kérelmezte az intézkedések megszűnésének felülvizsgálatát, de nem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban.
-
Egy, a Közösségben működő koreai termelő leányvállalata, amely együttműködött a vizsgálatban és támogatta a kérelmet.
(152)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az e vállalatok által együttesen termelt PET alkotja a teljes közösségi termelést.
2. Közösségi iparág
(153)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések megszűnésének felülvizsgálatát kérelmező vagy támogató együttműködő közösségi termelők képviselik-e a PET teljes közösségi termelésének jelentős hányadát. Az említett közösségi termelők a PET teljes közösségi termelésének 88 %-át tették ki. Azokat a közösségi termelőket, amelyek nem működtek együtt teljes körűen, kizárták a közösségi iparág meghatározásából. A Bizottság tehát úgy tekintette, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a teljes körűen együttműködő közösségi termelők alkotják a közösségi iparágat. Az eredeti vizsgálatokban a közösségi iparág a PET akkori teljes közösségi termelésének több mint 85 %-át tette ki.
(154)
A (16) preambulumbekezdésben részben már említett következő tizenkét közösségi termelő alkotja a közösségi iparágat:
Voridian BV (Hollandia), M & G Polimeri Italia Spa (Olaszország), Equipolymers Srl (Olaszország), La Seda de Barcelona SA (Spanyolország), Novapet SA (Spanyolország), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugália), Aussapol Spa (Olaszország), Advansa Ltd (Egyesült Királyság), Wellman BV (Hollandia), Boryszew subsidiary Elana Wse (Lengyelország), V.P.I. SA (Görögország), SK Eurochem (Lengyelország).
F. A KÖZÖSSÉGI PIACON TAPASZTALHATÓ HELYZET
1. Fogyasztás a közösségi piacon
(155)
A közösségi fogyasztást a közösségi iparág értékesítési mennyiségei, a többi közösségi termelő által a közösségi piacon végzett értékesítések becslései, a panasz szakaszában szolgáltatott adatok, valamint az Eurostatnak a harmadik országokból származó valamennyi közösségi behozatalra vonatkozó adatai alapján.
(156)
2002 és az FI között az érintett termék közösségi fogyasztása folyamatosa nőtt és az FI során összesen 2 400 000 tonnát tett ki. Az időszak során elért teljes növekedés 18 % volt. A növekedés részben az új felhasználások (többek között sör, bor), részben az EU-hoz 2004-ben csatlakozó országokban megnövekedett fogyasztás következménye volt.
1. táblázat
2002
2003
2004
FI
Közösségi fogyasztás (tonna)
2 041 836
2 213 157
2 226 751
2 407 387
Index
100
108
109
118
2. Az érintett országokból származó behozatalok
2.1. Összesítés
(157)
Az eredeti vizsgálatban az érintett termék Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanból és Thaiföldről származó behozatalait az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően összesítve értékelték. Megvizsgálták, hogy a jelen vizsgálatban is megfelelő-e az összesített értékelés.
(158)
A két koreai együttműködő vállalat behozatalaival kapcsolatban a vizsgálat sem minimális dömpingkülönbözetet, sem dömpinget nem mutatott ki. Ezért ezeket a behozatalokat az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően nem lehetett összesítve értékelni. Megállapították azonban, hogy az Indiából, Malajziából, és Tajvanból származó behozatalokkal kapcsolatban meghatározott dömpingkülönbözet meghaladta a minimumszintet. Az Indonéziából és Thaiföldről származó behozatalok tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy a behozatalok nem voltak reprezentatívak, és ezért nem lehetett dömpingkülönbözetet meghatározni. Ugyanakkor azt a következtetést is levonták, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a dömping megismétlődése. A hat érintett ország mindegyike által exportált mennyiségek tekintetében úgy ítélték, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az egyes érintett országokból származó behozatalok valószínűleg az FI során elért szinteket jelentősen meghaladó szintre emelkednének, és bizonyára túllépnék az elhanyagolhatósági küszöböt. A versenyfeltétel tekintetében a vizsgálat megerősítette, hogy az érintett országokból importált PET-darálék valamennyi alapvető fizikai és műszaki tulajdonsága megegyezett. Ezenkívül ezek a darálékok felcserélhetőek voltak a Közösségben előállítottakkal, és azokat ugyanabban az időszakban, hasonló értékesítési csatornákon és hasonló kereskedelmi feltételek mellett értékesítették a Közösségben. Ezért az importált PET-darálékokat egymással és a Közösségben előállított PET-darálékokkal versengőnek tekintették.
(159)
A fentiek figyelembevételével úgy ítélték, hogy az Indiából, Malajziából, Thaiföldről, Indonéziából, Tajvanból származó behozatalok, valamint a Koreából származó dömpingelt behozatalok tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott valamennyi kritérium teljesült. Ezért a hat érintett országból származó behozatalokat - a két koreai együttműködő exportáló termelőtől származó, nem dömpingelt behozatalok kivételével - összesítve vizsgálták.
2.2. Volumen, piaci részesedés és importárak
(160)
A hat érintett ország esetében az importvolumenek, piaci részesedések és átlagárak az alábbiakban közöltek szerint alakultak. Az adatok az Eurostat statisztikáján alapulnak. Ezekből a számadatokból elvileg ki kellene venni a nem dömpingelt koreai behozatalokat. Az információk bizalmas kezelése miatt azonban ezeket szándékosan beszámították. A tendencia azonban lényegében ugyanúgy alakulna, ha a nem dömpingelt koreai behozatalokkal kapcsolatos adatokat kivették volna.
(161)
2002 és az FI között az érintett országokból származó behozatalok 13 %-kal csökkentek, azaz a 2002-es 192 000 tonnáról 167 000 tonnára az FI során. 2002-höz viszonyítva 2003-ban változatlanok maradtak, majd 2004-ben 3 %-kal, az FI során pedig további 10 %-kal csökkentek.
2. táblázat
2002
2003
2004
FI
Volumen
192 192
191 455
186 892
166 982
Index
100
100
97
87
Piaci részesedés
9,4 %
8,6 %
8,4 %
7,0 %
Ár (EUR/tonna)
850
803
854
1 030
Index
100
94
100
121
G. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG GAZDASÁGI HELYZETE
1. Előzetes megjegyzések
(162)
A felülvizsgálat kezdetén a közösségi termelők esetében mintavételt írtak elő, de tekintettel arra, hogy számuk nem volt túl magas, úgy döntöttek, hogy mindegyikőjüket beveszik a felülvizsgálatba, és következésképpen a kárral kapcsolatos tényezőket a teljes közösségi iparág szintjén összegyűjtött információk alapján vizsgálták meg.
(163)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a Bizottság a közösségi iparág helyzetével kapcsolatos valamennyi releváns gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált.
2. A gazdasági mutatók elemzése
2.1. Termelés
(164)
A közösségi iparág termelése 2002 és az FI között 20 %-kal nőtt, azaz a 2002-es 1 465 000 tonnáról az FI során 1 760 000 tonnára. Az éves növekedés 2003-ban 4,8 %, 2004-ben pedig 4,6 % volt. Az FI során további növekedés következett be, amikor is a termelés 150 000 tonnával, azaz 10,8 %-kal nőtt. Ez annak a szerkezetátalakítási folyamatnak volt köszönhető, amelyet az iparág abból a célból hajtott végre, hogy jobban kézben tartsa a termelési költségeket, és ezáltal kihasználja a közösségi piacon tapasztalható növekvő fogyasztásban - amely a fentebb említettek szerint 2002 és az FI között 19 %-kal nőtt (a 2002-es 2 millió tonnáról az FI során 2,4 millió tonnára) - rejlő lehetőséget.
3. táblázat
2002
2003
2004
FI
Termelés (tonna)
1 464 522
1 534 480
1 602 086
1 760 828
Index
100
105
109
120
2.2. Kapacitás és kapacitáskihasználás
(165)
A termelőkapacitás 2002 és az FI között 22 %-kal nőtt, azaz a 2002-es 1 760 000 tonnáról az FI során 2 156 000 tonnára. A növekedés főleg az FI során ment végbe, amikor is a termelőkapacitás a 2004-es évhez viszonyítva 300 000 tonnával, azaz 16,7 %-kal nőtt. A termelőkapacitás jelentős növekedése párhuzamosan ment végbe a termelés ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedésével (lásd a fenti (164) preambulumbekezdést). A termelőkapacitás növekedése a növekvő piac előnyeinek kihasználása céljára tervezett termelési ágakkal kapcsolatos további befektetések következménye volt. A kapacitáskihasználás 2003-ban 4 százalékponttal nőtt, 2004-ben változatlan maradt, majd az FI során 5 százalékponttal, 82 %-ra csökkent. A 2004 és az FI közötti csökkenés a termelőkapacitás ezen időszakban végbement jelentős növekedésből következett. Következésképpen az FI során 2004-hez képest elért nagyobb termelési volumen alacsonyabb kapacitáskihasználási aránnyal esett egybe.
4. táblázat
2002
2003
2004
FI
Termelőkapacitás (tonna)
1 760 332
1 762 378
1 848 315
2 156 294
Index
100
100
105
122
Kapacitáskihasználás
83 %
87 %
87 %
82 %
Index
100
105
104
98
2.3. Értékesítések és piaci részesedés
(166)
A közösségi iparág által a közösségi piacon eladott mennyiség 2002 és az FI között 21 %-kal nőtt. A 2003-as 2 %-os növekedést 2004-ben és az FI során 8, illetve 11 százalékpontos növekedés követte. Az értékesítéseknek a nagyobb fogyasztásnak tulajdonítható növekedése ellenére a közösségi iparág piaci részesedése 2003-ban 4 százalékponttal csökkent, hogy aztán fokozatosan, 2004-ben 5 százalékponttal, az FI során pedig 1 százalékponttal nőjön.
5. táblázat
2002
2003
2004
FI
Értékesítések az EK-ban (tonna)
1 306 768
1 333 976
1 438 883
1 586 902
Index
100
102
110
121
Piaci részesedés
64 %
60 %
65 %
66 %
2.4. Növekedés
(167)
Összességében meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparág piaci részesedése 2 %-kal növekedett a vizsgált időszakban, ami azt mutatja, hogy növekedése nem tudott lépést tartani a teljes piac fogyasztásának növekedésével.
2.5. Foglalkoztatás
(168)
A közösségi iparág foglalkoztatási szintje 18 %-kal nőtt a vizsgált időszakban. A legjelentősebb növekedésre 2003-ban (11 százalékpont) és 2004-ben (további 6 százalékpont) került sor. Bár ez a növekedési tendencia folytatódott az FI során, a növekedés csak 2 százalékpontot tett ki. Az egész időszak során bekövetkezett 18 %-os növekedés a termelési szinthez kapcsolódik, amely 20 %-kal nőtt.
6. táblázat
2002
2003
2004
FI
Alkalmazottak
1 010
1 124
1 170
1 190
Index
100
111
116
118
2.6. Termelékenység
(169)
A közösségi iparág termelékenysége, amelyet az egy alkalmazottra jutó éves, tonnában megadott termelésben mérnek, a vizsgált időszak során összességében növekedést ért el. A termelékenység kezdetben, 2003-ban 2002-höz képest 6 %-kal csökkent, majd 2004-ben változatlan maradt, de aztán az FI során jelentősen, 2004-hez képest több mint 8 %-kal nőtt.
7. táblázat
2002
2003
2004
FI
Termelékenység (t/alkalmazott)
1 450
1 365
1 369
1 480
Index
100
94
94
102
2.7. Bérek
(170)
Meg kell jegyezni, hogy a PET-darálék termelés tőkeigényes iparág, és hogy ezért a bérköltségeknek csekély hatása van a termék összköltségére. Az időszak során a bérek a termelési összköltség 20 %-os növekedésével összehasonlítva 12 %-kal nőttek. Egy másik jelentős mutatónak számít az előállított tonnánkénti bérköltség-ráfordítás. Az időszak során ez a költség 6 %-kal csökkent.
8. táblázat
2002
2003
2004
FI
Bérek (millió euro)
62,3
63,0
66,3
69,5
Index
100
101
106
112
Bérek (euro/tonna előállított termék)
44,4
42,9
43,6
41,9
Index
100
96
98
94
2.8. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásainak orvoslása
(171)
A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi iparágra gyakorolt hatása - az érintett országokból származó behozatalok mennyisége és árai miatt - nem tekinthető elhanyagolhatónak.
2.9. Értékesítési árak és a közösségi árakat befolyásoló tényezők
(172)
Az értékesítési egységárak a 2002-es 924 EUR/tonnáról 1 058 EUR/tonnára emelkedtek az FI során. Összességében növekvő tendencia (az egész időszakban 15 %-os növekedés) volt megfigyelhető. Ez a növekedés túlnyomórészt a nyersanyagárak olajár-emelkedés miatti emelkedésének következménye. Bár a közösségi iparág emelte az árakat, nem volt olyan helyzetben, hogy az áremelkedést a feldolgozó ágazatra hárítsa, és hogy a nyersanyagárak emelkedését teljes mértékben beépítse az értékesítési árakba. Ez főként annak tulajdonítható, hogy a nyersanyagárak nagyobb mértékben emelkedtek, mint a PET árai. Ezenkívül a közösségi iparágnak szembe kellett néznie a behozatalok okozta nyomással. Piaci részesedésének megtartása érdekében a közösségi iparág csak mérsékelt áremelést tudott végrehajtani, és így árleszorításra kényszerült.
9. táblázat
2002
2003
2004
FI
Súlyozott átlagár (EUR/tonna)
924
902
1 006
1 058
Index
100
98
109
115
2.10. A fő nyersanyagok termelési költsége
(173)
Szem előtt tartva, hogy 1 tonna PET előállításához körülbelül 850 kg finomított tereftálsav (PTA) és 350 kg monoetilén-glikol (MEG) (a fő nyersanyagok) szükségesek, a nyersanyagok (PTA és MEG) költsége jelentősen, 67 %-kal, illetve 31 %-kal nőtt 2002 és az FI között, míg elérte 770 EUR/tonna (PTA), illetve a 721 EUR/tonna (MEG) szintet (az FI átlaga). Bár 2005 harmadik negyedévében a PTA árának enyhe csökkenése volt megfigyelhető, amikor is az árak 700 EUR/tonnára csökkentek, a MEG árai pedig alapjában véve változatlanok voltak, rá kell mutatni arra, hogy a nyersanyagokat hosszú távú szerződések alapján előre beszerzik. Ennek eredményeképpen a vizsgált időszakban a közösségi iparág a PTA árainak az FI végén bekövetkező kismértékű csökkenése ellenére még mindig viseli a jelentősen megnövekedett költségek következményeit. Ezenkívül az olaj világpiaci helyzete miatt a PET előállításához szükséges nyersanyagok árai kiszámíthatatlan változásokra hajlamosak, de valószínűleg továbbra is magasak lesznek. Mindezen tényezők hozzájárulnak a közösségi PET-termelők fokozott kiszolgáltatottságához.
10. táblázat
Átlagköltségek (EUR/tonna)
2002
2003
2004
FI
-
PTA
460
566
718
770
Index
100
123
156
167
-
MEG
551
550
650
721
Index
100
100
118
131
(174)
Viszonyításként a közösségi iparág által előállított PET-darálékok tonnánkénti átlagos egységára a következőképpen alakult:
11. táblázat
2002
2003
2004
FI
Súlyozott átlagköltség (EUR/tonna)
899
918
1 013
1 092
Index
100
102
113
121
(175)
A vizsgált időszak során, ahogy azt a 10. és 11. táblázat mutatja, a fő nyersanyagok költsége folyamatosan növekedett (a PTA esetében 67 %-kal, a MEG esetében 31 %-kal), miközben a termelési összköltség csak 21 %-kal nőtt. Ugyanakkor, ahogy az a 9. táblázatból kiderül, az árak csak 15 %-kal emelkedtek amiatt, hogy a közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy az áremelkedést a feldolgozó ágazatra hárítsa, és hogy a nyersanyagárak emelkedését teljes mértékben beépítse az értékesítési árakba.
2.11. Készletek
(176)
A készletek a vizsgált időszak egészében, azaz 2002 és az FI között 10 %-kal csökkentek. A készletek azonban az eredeti vizsgálatokhoz hasonlóan nem tekinthetők jelentőségteljes mutatónak a közösségi iparág által előállított PET vonatkozásában, mert a PET piaca egész évben idényjellegű. A termeléshez képest a készletek körülbelül 5/6 %-ot tesznek ki.
12. táblázat
2002
2003
2004
FI
Készletek (tonna)
101 554
110 695
90 422
91 123
Index
100
109
89
90
2.12. Nyereségesség, a beruházások megtérülése és készpénzforgalom
(177)
Az értékesítések nyereségessége az érintett terméknek a Közösségben történő értékesítései során keletkező hasznot jelöli. Az össztőke hozama és a készpénzforgalom az alaprendelet 3. cikkének (8) bekezdése szerint csak a hasonló terméket tartalmazó legszűkebb termékcsoport szintjén mérhető. Ezenkívül kiszámították a befektetések megtérülését az össztőke hozama alapján, mivel a tendenciák elemzésében az össztőke hozamát lényegesebbnek tekintik.
13. táblázat
2002
2003
2004
FI
A Közösségben történő értékesítések adózás előtti haszonkulcsa
2,7 %
-1,8 %
-0,7 %
-3,2 %
Össztőke hozama
2,0 %
-1,4 %
-0,6 %
-2,4 %
Cash flow (a teljes értékesítés %-ában)
18,1 %
5,5 %
10,1 %
-2,6 %
(178)
A 2002-ben kezdődő árleszorítást követően, amely egybeesett az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal határozott növekedésével, a közösségi iparág pénzügyi helyzete romlott és 2003-ban veszteségessé vált. A KNK-ra és Ausztráliára kivetett intézkedéseknek köszönhetően 2004-ben tapasztalható csekély javulást követően, az FI során -3,2 %-ra nőttek a veszteségek. Ezért megállapították, hogy egyértelműen csökkenő tendencia figyelhető meg.
(179)
Az össztőke hozama és a készpénzforgalom hasonló tendenciát követett, azaz 2002-ben viszonylag jó volt a helyzet, 2003-ban romlás, 2004-ben pedig kis javulás következett be, majd az FI során további romlás volt tapasztalható.
2.13. Beruházások és tőkebevonási képesség
14. táblázat
2002
2003
2004
FI
Befektetések ('000 EUR)
31 779
42 302
63 986
50 397
Index
100
133
201
159
(180)
A beruházások részben a kapacitásnövelésre, részben a termelési folyamat fejlesztésére szolgáltak. A ráfordítások zömére 2004-ben és az FI során került sor, ami egybeesett a kapacitásnövekedéssel és azzal a törekvéssel, hogy a megnövekedett fogyasztásra tekintettel megtartható legyen a piaci részesedés. Mindazonáltal a közösségi iparág jelenlegi helyzete, valamint a PET közösségi és világpiacának alakulása, amelyet a nyereségesség hiánya jellemez, nem ösztönöztek túlzott beruházások elvégzésére. Bár bizonyos körülmények között a közösségi termelők képesek voltak tőkebevonásra (főleg a kapcsolt vállalkozásoktól), a PET nyereségességének hiánya nem segítette elő a beruházásokat, és bizonyos esetekben elhalasztották a döntést.
3. A közösségi iparág helyzetével kapcsolatos következtetés
(181)
Részben az új felhasználások (többek között sör, bor), részben az EU-hoz 2004-ben csatlakozó országokban megnövekedett fogyasztás következtében állandóan növekvő fogyasztás miatt a közösségi iparág kénytelen volt növelni a kapacitást és a termelést annak érdekében, hogy ne veszítsen piaci részesedéséből. Ennek során 2004-ben és az FI során jelentős szerkezetátalakítási folyamat ment végbe, amely a különböző termelők tulajdonjogának gyakori változásával járt együtt. Ezzel párhuzamosan általánosságban számos termelési ágat fejlesztettek a fogyasztás növekedésének követése és ugyanakkor a méretgazdaságosság elérése érdekében. Így bizonyos gazdasági mutatók, pl. fogyasztás, termelőkapacitás, termelés, EU-értékesítések, foglalkoztatás, valóban pozitív tendenciát követtek.
(182)
A fentiekben ismertetett szerkezetátalakítási erőfeszítések azonban nem tudták ellensúlyozni a nyersanyagáraknak a vizsgált időszakban megfigyelhető állandó és erőteljes növekedése hatását. A magasabb nyersanyagköltségeket nem lehetett olyan mértékben a feldolgozó ágazatra továbbhárítani, mint amilyen mértékben bizonyos nyereségességi szint fenntartásához szükséges lett volna. Ez egybeesett az érintett országokból származó behozatalok alacsony árszintjével, ami nyilvánvalóan jelentős csökkentő hatást gyakorolt a közösségi iparág árára. Ilyen formán, a termeléssel, értékesítésekkel és értékesítési árral kapcsolatos nyilvánvaló pozitív fejlemények ellenére, a közösségi iparág általános pénzügyi helyzete romlott, és ez tükröződött azokban a negatív fejleményekben, amelyek a nyereségességgel (2,7 %-os haszon 2002-ben, 3,2 % veszteség az FI során), exportértékesítésekkel, termelési költséggel, a beruházások megtérülésével és a készpénzforgalommal kapcsolatosak.
(183)
Következésképpen a kárral kapcsolatos mutatók által igazolt, bizonyos kézzelfogható pozitív tendenciák ellenére a közösségi iparág helyzete még mindig távol van attól a szinttől, amely abban az esetben várható el, ha teljesen helyre állt volna az eredeti vizsgálatokban megállapított kár után.
(184)
Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi iparág helyzete az intézkedések kivetését megelőző időszakhoz képest kissé javult, de még mindig nagyon törékeny és gyenge. Ezenkívül a behozatalok árcsökkentő hatása nem tette lehetővé, hogy a közösségi iparág teljes mértékben beépítse a nyersanyagár-emelkedést az értékesítési árakba.
4. Más országokból származó behozatalok
4.1. A dömpingellenes intézkedések által érintett egyéb országok
(185)
Ahogy az a (2) preambulumbekezdésben már szerepel, emlékeztetni kell arra, hogy 2004 augusztusában az Ausztráliából és a KNK-ból származó PET behozatalára vonatkozóan is végleges dömpingellenes intézkedések léptek hatályba.
(186)
A vizsgált időszak során az ezen országokból származó behozatalok teljes volumene 12 %-kal nőtt (65 000 tonnáról 73 000 tonnára). Bár 2003-ban jelentősen nőtt a piaci részesedés (4 százalékponttal), ez a növekvő tendencia 2004-ben megfordult, amikor is a behozatalok piaci részesedése 2,4 %-os szintre csökkent. Az FI során csekély 0,6 %-os, a kínai behozatalokból származó növekedést jegyeztek fel. A végleges dömpingellenes vámok hatása 2004-től figyelhető meg. Míg az Ausztráliából származó behozatalok teljesen abbamaradtak, a Kínából származó behozatalok volumene 2003-ban tartósan, 130 %-kal nőtt, 2004-ben az intézkedésekkel párhuzamosan csökkent, majd az FI során ismét növekedett 47 %-kal. Az ausztrál árak 2003-ban 7 %-kal csökkentek, majd 2004-ben újabb 6 %-kal. A kínai árak 2003-ban és 2004-ben lassan, az FI során pedig 24 %-kal, azaz 827-ről 1 022 EUR/tonnára növekedtek. Végezetül megjegyezték, hogy ebből a két országból a közösségi áraknál állandóan alacsonyabb árakon került sor behozatalokra, ami ilyen formán hozzájárult a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz.
15. táblázat
2002
2003
2004
FI
Ausztrália
Volumen (tonna)
17 179
18 727
2 842
-
Ár (EUR per tonna)
851
789
741
-
Piaci részesedés
0,8 %
0,8 %
0,1 %
-
Kínai Népköztársaság
Volumen (tonna)
47 875
131 343
49 678
72 814
Ár (EUR per tonna)
804
806
827
1 022
Piaci részesedés
2,3 %
5,9 %
2,2 %
3 %
Tonna, összesen
65 054
150 070
52 520
72 814
Összes piaci részesedés
3,1 %
6,8 %
2,4 %
3 %
4.2. Egyéb, fent nem említett harmadik országok
(187)
Ezeknek a számadatoknak elvileg tartalmazniuk kellene a nem dömpingelt koreai behozatalokat. Az információk bizalmas kezelése miatt azonban ezeket szándékosan kivették. A tendencia azonban lényegében ugyanúgy alakulna, ha a nem dömpingelt koreai behozatalokat is tartalmaznák.
(188)
2002 és az FI között az egyéb országokból származó PET összes behozatalai 136 %-kal, 174 000 tonnára növekedtek. Piaci részesedésük az EU-ban 3,6-ról 7,1 %-ra nőtt a vizsgált időszakban. Az alábbi táblázat szemlélteti ezeket a tendenciákat.
16. táblázat
2002
2003
2004
FI
Összmennyiség (tonna), amelyből:
73 549
119 973
182 687
173 597
Pakisztán
28 558
83 208
55 125
73 426
USA
20 570
16 105
49 763
50 393
Mexikó
1 476
20
32 112
20 501
Törökország
7 208
17 001
24 032
15 374
Egyéb
15 737
3 639
21 655
13 903
Piaci részesedés
3,6 %
5,4 %
8,2 %
7,1 %
(189)
A Pakisztánból származó behozatalok 157 %-kal nőttek a vizsgált időszak során, és különösen a velük szemben kezdeményezett eljárás 2004-es megszüntetését követően. Az Egyesült Államokból származó behozatalok jelentősen, azaz 144 %-kal nőttek, elérték az 50 000 tonnát az FI során. A Mexikóból származó behozatalok a 2002-es 1 500 tonnáról 20 000 tonnára nőttek az FI során, ami 1 390 %-os növekedésnek felel meg. Ami Törökországot illeti, a behozatalok 2002 és 2004 között lényeges növekedést (244 %) értek el, majd ezt követően az FI során 36 %-kal csökkentek. Az árakkal kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy ennek ellenére az Egyesült Államokból, Mexikóból és Törökországból származó behozatalok árai nőttek és magasabbak voltak a többi behozatalok és a közösségi iparág árainál. Ezenkívül az Egyesült Államokból a PET egy különleges fajtáját, a Pet G-t, importálják, amely nagyobb viszkozitású, és amelyből átlagosan 50 %-kal többet értékesítenek, mint a szokásos PET-ből. A pakisztáni importárak alacsonyabbak voltak, mint a közösségi iparág átlagárai 2002 és 2004 között. A pakisztáni importárak az FI során a közösségi iparág szintjére emelkedtek. Ezért úgy ítélik, hogy ezek a behozatalok nem befolyásolhatták a közösségi piac helyzetét.
5. A közösségi iparág exporttevékenysége
(190)
A közösségi iparág exporttevékenysége csökkenő tendenciát mutatott a vizsgált időszak során, azaz a közösségi iparág összes értékesítéseinek 7,9 %-áról 4,9 %-ára csökkent. A közösségi iparág exportteljesítménye csak 2003-ban ért el lényeges növekedést, valószínűleg az EU alacsony értékesítési árai miatt. Mindamellett az FI során az összes értékesítésnek kevesebb mint 5 %-át teszi ki. Meg kell jegyezni, hogy az exportárak folyamatosan magasabbak voltak az EK értékesítési áraknál.
17. táblázat
2002
2003
2004
VI
Exportértékesítés (tonna)
111 381
141 627
97 686
82 388
Index
100
127
87
74
A teljes értékesítés %-a
7,9 %
9,6 %
6,3 %
4,9 %
Tonnánkénti ár
959
942
1 026
1 096
Index
100
98
107
114
H. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉS
(191)
Ahogy arra már korábban következtettünk, az indiai, indonéziai, thaiföldi, a koreai köztársaságbeli, tajvani és malajziai exportáló termelők rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy növeljék a közösségi piacra irányuló exportmennyiségeiket.
(192)
Az Indiából, Thaiföldről és Malajziából származó PET CIF-exportárai magasabbak voltak a közösségi iparág árainál. A különbség azonban nem volt jelentős, ami arra enged következtetni, hogy dömpingellenes vámok nélkül ezek az országok még erőteljesebben nyomást gyakorolnának a közösségi iparág áraira. Ezenkívül a Közösségbe irányuló koreai, tajvani és indonéziai behozatalok árai alacsonyabbak voltak a közösségi árnál. Korea és Tajvan esetében csekély volt a különbség (3-4 %), Indonézia esetében pedig jelentős (27 %-ot tett ki). Tehát ez világosan jelzi a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét.
(193)
A fent említettek szerint a közösségi iparág helyzetét a KNK-ból származó behozatalok is lényegesen befolyásolták. Ezeknek a behozataloknak az árai alacsonyabbak voltak a közösségi árnál (1 022 EUR/tonna a közösségi 1 058 EUR/tonnával szemben). Emellett a KNK-ból származó behozatalok mennyisége 73 000 tonnát tett ki, ami 3 %-os piaci részesedést jelent az FI során.
(194)
Továbbá, az érintett országokból származó behozatalok mennyisége tekintetében az a következtetés vonható le, hogy fennáll annak a valószínűsége, hogy ezek a mennyiségek jelentősen növekednek az érintett országokban rendelkezésre álló teljes termelőkapacitásnak és szabad kapacitásnak köszönhetően, aminek a további részletezése a (199) preambulumbekezdésben található.
(195)
Az előzőkben említettek alapján arra következtettek, hogy az importárak a dömpingellenes intézkedések hiányában nagy valószínűséggel alacsonyabbak lennének a közösségi piacon, mivel ezen országok termelői valószínűleg megpróbálnák visszaszerezni az elvesztett piaci részesedést, vagy növelni jelenlegi piaci részesedésüket. Az ilyen árképzési eljárás, valamint az, hogy ezen országok exportáló termelői képesek jelentős mennyiségű PET-et értékesíteni a közösségi piacon, minden valószínűséggel erősítené az árleszorítást, ami várhatóan további negatív hatást gyakorolna a közösségi iparágra.
(196)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy mind a hat érintett országban jelentős szabad termelőkapacitás jött létre, amely a malajziai 37 000 tonna és a tajvani 400 000 tonna között mozgott és összesen körülbelül 1 millió tonnát tett ki, azaz a közösségi iparág termelőkapacitásának 45 %-át. Ezenfelül a vizsgált időszak során a mindenkori importárak ingadoztak, vagy kissé meghaladták a közösségi árakat, vagy kicsivel azok alatt maradtak. A Tajvanból származó behozatalok árai, ahol például messze a legnagyobb a szabad termelőkapacitás, azon időszak során, amikor dömpingellenes intézkedések voltak hatályban, a közösségi árak szintje alá estek. Továbbá, a Közösségben jellemző árszint vonzó piaccá teszi az EU-t. Ennélfogva arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése komoly ösztönzést jelentene az érintett országok termelői számára, hogy alacsony árakon az EU piacára irányítsák át értékesítéseiket.
(197)
Ezenkívül a nyilvánosság számára elérhető legfrissebb információk azt mutatják, hogy bulgáriai és romániai gazdasági szereplők szokatlan mennyiségben vásároltak PET-darálékot a felülvizsgálat alá tartozó ázsiai országokból. A szállítások 2006 novemberében és decemberében voltak esedékesek. Ez az információ a közösségi iparágnak okozott kár megismétlődésének valószínűségét jelzi, mivel egyértelműen bizonyítja, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában az érintett országokból lényegesen több behozatal kerülne a közösségi piacra.
(198)
Ahogy az a fentiekből kiderül, jóllehet a közösségi iparág helyzete a dömpingellenes intézkedések kivetése előtti helyzethez képest kissé javult, továbbra is gyenge és törékeny. Valószínű, hogy ha a közösségi iparág az érintett országokból származó, nagyobb mennyiségű dömpingelt áru behozatalnak lenne kitéve, ez a pénzügyi helyzetének romlásához és nagy valószínűséggel a nyereségesség további csökkenéséhez vezetne. Ennek alapján tehát arra következtettek, hogy az Indiával, Indonéziával, Thaifölddel, Koreai Köztársasággal, Tajvannal és Malajziával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűséggel a közösségi iparágnak okozott kár megismétlődését idézné elő.
I. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Bevezetés
(199)
Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétben állna-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása a különböző érdekek értékelésén alapult. A jelenlegi vizsgálat egy olyan helyzetet elemez, ahol már bevezettek dömpingellenes intézkedéseket, és lehetővé teszi bármilyen, a jelenlegi dömpingellenes intézkedések miatt az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatás értékelését.
(200)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy - a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetések ellenére - fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása nem áll a Közösség érdekében.
2. A közösségi iparág érdeke
(201)
A fentebb ismertetettek szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén egyértelműen valószínűsíthető a káros dömping megismétlődése. Kettő kivételével valamennyi közösségi termelő együttműködött és jelezte, hogy támogatja a folyamatban lévő intézkedéseket. Az egyik koreai exportőrrel kapcsolatban álló közösségi termelő is kifejezte, hogy támogatja az intézkedéseket. Tekintetbe kell venni azonban, hogy az anyavállalata 0 %-os vámtétel mellett exportál.
(202)
Az érintett országokból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes intézkedések folytatása növelné a közösségi iparág lehetőségét, hogy ésszerű nyereségességi szintet érjen el. Ennél is fontosabb, hogy ezzel elkerülhető, hogy a közösségi iparág kiszoruljon a piacról. Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömpingnek, amit a közösségi iparág nem tudna elviselni. Tehát a közösségi iparágnak továbbra is hasznára válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása, különösen mivel most már az Ausztráliából és a KNK-ból származó behozatalokkal szemben is intézkedések vannak érvényben.
3. Az importőrök érdeke
(203)
A Bizottság az érintett termék 18 importőrének/kereskedőjének küldött kérdőívet. Az együttműködés nagyon alacsony szintű volt azonban azon importőrök/kereskedők részéről, amelyek főleg az érintett országokból vásárolnak, és amelyek az EU fogyasztásának körülbelül 5 %-át teszik ki. Csak egy importőr/kereskedő szolgáltatott adatokat, és a beszerzéseinek zöme a közösségi iparágtól származott. Az érintett országokból, illetve más exportáló országokból is csak jelentéktelen mennyiségek származtak. Ez az importőr/kereskedő inkább olyan piacot részesítene előnyben, ahol nulla vámtételek vannak, jóllehet jelenleg is kedvező pénzügyi eredményeket tudnak felmutatni. Szem előtt tartva, hogy a hatályos intézkedések lényegesen nem befolyásolták az importőröket, azt a következtetést vonták le, hogy az Indiából, Indonéziából, Thaiföldről, Malajziából, Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó behozatalokkal szembeni, meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős negatív hatást a közösségi importőrök helyzetére.
4. A feldolgozók/felhasználók érdeke
(204)
A Bizottság 47 ismert feldolgozónak/felhasználónak küldött kérdőívet. Csupán tíz feldolgozó/felhasználó válaszolt a kérdőívre, ami összességében kevéssé reprezentatívnak tekinthető.
(205)
A kérdőívre adott válaszaikban a beszerzésekkel kapcsolatban közölt információk szerint az FI során együttműködő feldolgozók/felhasználók a teljes közösségi PET-termelés körülbelül 20 %-át képviselik. Az FI során a PET 95 %-át közösségi termelőktől szerezték be, a fennmaradó részt pedig a felülvizsgálatok alá tartozóktól eltérő országokból származó behozatalokból. A vámkivetés ellen számos érvet hoztak fel.
(206)
Öt feldolgozó (amelyek előformált PET-darálékot palackká alakítanak, és amelyek a fogyasztás 10 %-át képviselik) válaszolt a kérdőívre. A PET-darálékok a végtermék 55 %-át teszik ki (főleg az előformák). Megállapították, hogy az érintett országokból és más harmadik országokból elhanyagolható mennyiségeket importálnak. Mindazonáltal ellenzik a vámok kivetését, azt állítják, hogy az intézkedések meghosszabbítása mesterséges áremelkedést idézhet elő Európában.
(207)
Öt felhasználó, amelyek a fogyasztás körülbelül 10 %-át teszik ki, elég hiányos adatokat szolgáltattak. Az, hogy a nagyfelhasználók részéről ilyen csekély volt az együttműködés, valószínűleg annak tulajdonítható, hogy a KNK-ból, Ausztráliából és Pakisztánból származó behozatalokkal kapcsolatos utolsó vizsgálatot még csak két évvel ezelőtt folytatták le. A PET költségei az összköltség hozzávetőleg 6/7 %-át teszik ki, ami elég kevés. Bár úgy nyilatkoztak, hogy - a feldolgozókhoz hasonlóan - nem importáltak az érintett országokból, mégis ellenzik a vámok kivetését, azt állítják, hogy az intézkedések meghosszabbítása mesterséges áremelkedést idézhet elő Európában.
(208)
Tekintettel arra, hogy a közösségi iparággal ellentétben a feldolgozóipar meglehetősen jó pénzügyi helyzetben van, egyetlen feldolgozó/felhasználó sem hozta fel azt az érvet, hogy a jelenlegi vámok fenntartása munkahelyek elvesztéséhez vagy gyártólétesítmények külföldre helyezéséhez vezethet.
(209)
Továbbá, a teljesítmény tekintetében a közösségi iparág mérete átalakult, hogy megfeleljen a növekvő fogyasztásnak, ezért nagy a valószínűsége annak, hogy a közösségi iparág kihasználatlan kapacitása teljes mértékben le tudja fedni a behozatalok mennyiségét.
(210)
Szem előtt tartva, hogy továbbra is vannak alternatív ellátási források, amelyekre nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések, pl. Mexikó, Törökország, Amerikai Egyesült Államok, Brazília, Pakisztán, Irán, Szaúd-Arábia, a közösségi felhasználók az érintett termék más különböző beszállítóira is tudnak támaszkodni (illetve váltani tudnak feléjük).
(211)
A felhasználóipar teljesítménye tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgált időszak során az együttműködő felhasználók növelték forgalmukat, a foglalkoztatás változatlan maradt, nyereségességük pedig összességében inkább javult. Ezért megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések nem érintették kedvezőtlenül őket.
(212)
A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az Indiából, Indonéziából, Thaiföldről, Malajziából, Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó behozatalokkal szembeni, meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős negatív hatást a közösségi felhasználók helyzetére.
5. A beszállítók érdeke
(213)
A nyersanyag-beszállítók (monoetilén-glikol (MEG) és finomított tereftálsav (PTA), DMT és izoftálsav (IPA), valamennyi petrolkémiai termék, benzinszármazék), egyértelműen támogatták az intézkedéseket. Előnyükre szolgálna az, ha a közösségi iparág nagy valószínűséggel ki tudná heverni a dömping hatásait és ilyen módon javítani tudna a teljesítményén.
6. A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés
(214)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak fenn kényszerítő okok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben.
J. A DÖMPINGELLENES ÉS A KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK KÖZÖTTI KAPCSOLAT
(215)
Egy exportáló ország, nevezetesen India esetében a kiegyenlítő intézkedések lejártával kapcsolatosan párhuzamos vizsgálatot folytattak (lásd a (10) preambulumbekezdést). Az a vizsgálat megerősítette, hogy az ilyen intézkedések alkalmazását változatlan szinten folytatni kell. A jelenlegi vizsgálat is arra a következtetésre jutott, hogy az Indiából származó kivitelekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket változatlan szinten hatályban kell tartani. E tekintetben utalás történt a 2604/2000/EK rendelet (125) preambulumbekezdésére. Mivel az Indiából származó PET-kivitelek tekintetében jelenleg javasolt intézkedések nem változnak, teljesül a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a 2026/97/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése.
K. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(216)
Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánja a meglévő intézkedések fenntartását, illetve indokolt esetben azok mértékének módosítását. A felek számára időt biztosítottak ahhoz, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket és állításokat terjesszenek elő. Egy indiai exportőr azt a véleményét fejezte ki, hogy intézkedések hiányában nem valószínű, hogy India eladásokat irányítana át a Közösségbe. Azzal érvelt, hogy az újonnan kirajzolódó piacok vonzóbbak, mint a Közösség, hogy az indiai kereslet gyorsan növekszik, és hogy ennek következtében nem áll rendelkezésre szabad kapacitás. Mindazonáltal figyelembe kell venni, hogy az indiai piacon megfigyelhető keresletnövekedés ellenére a vizsgálat a vállalat szintjén e keresletnövekedésen felüli szabad kapacitást mutatott ki, és ezt a (74) preambulumbekezdésben említett piackutatási jelentés is megerősítette. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy egyetlen észrevétel sem volt kielégítő ahhoz, hogy megváltoztassa az e rendeletben foglalt következtetéseket.
(217)
A fentiekből következik, hogy a dömpingellenes vámok fennmaradnak, illetve mértékük indokolt esetben módosul,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a 3907 60 20 KN-kód alá sorolható, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú, Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanból és Thaiföldről származó polietilén-tereftalát behozatalára.
(2) A 2. cikkben előírtak kivételével az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
(EUR/tonna)
Kiegészítő TARIC-kód
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
130,8
A182
India
Reliance Industries Ltd
181,7
A181
India
SENPET Ltd
200,9
A183
India
Futura Polyesters Ltd
161,2
A184
India
South Asian Petrochem Ltd
88,9
A585
India
Az összes többi vállalat
181,7
A999
Indonézia
P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia
187,7
A191
Indonézia
P.T. Indorama Synthetics Tbk
92,1
A192
Indonézia
P.T. Polypet Karyapersada
178,9
A193
Indonézia
Az összes többi vállalat
187,7
A999
Malajzia
Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.
36,0
A186
Malajzia
MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.
160,1
A185
Malajzia
Az összes többi vállalat
160,1
A999
Koreai Köztársaság
SK Chemicals Group:
SK Chemicals Co., Ltd
0
A196
Huvis Corp.
0
A196
Koreai Köztársaság
KP Chemicals Group:
Honam Petrochemicals Corp.
0
A195
KP Chemicals Corp.
0
A195
Koreai Köztársaság
Az összes többi vállalat
148,3
A999
Tajvan
Far Eastern Textile Ltd
36,3
A808
Tajvan
Shinkong Synthetic Fibers Corp.
67,0
A809
Tajvan
Az összes többi vállalat
143,4
A999
Thaiföld
Thai Shingkong Industry Corp. Ltd
83,2
A190
Thaiföld
Indo Pet (Thailand) Ltd
83,2
A468
Thaiföld
Az összes többi vállalat
83,2
A999
(3) Olyan esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérülnek, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat a vámértéknek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (10) 145. cikke alapján történő meghatározása céljából részarányosítják, a dömpingellenes vámnak a fent meghatározott összegek szerint kiszámított összegét csökkenteni kell a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár részarányosításának megfelelő százalékkal.
(4) Az (1) és (2) bekezdés ellenére a végleges dömpingellenes vám nem alkalmazható a 2. cikknek megfelelően szabad forgalomba bocsátott behozatalokra.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A behozatal mentesül az 1. cikkben megállapított dömpingellenes vám alól, amennyiben azt a (3) bekezdésben felsorolt vállalatok állították elő, és közvetlenül exportálják (azaz számlázzák és szállítják) egy, a Közösségben importőrként működő vállalatnak, a megfelelő kiegészítő TARIC-kóddal bejelentik, és amennyiben a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek.
(2) A szabad forgalomba hozatal iránti kérelem benyújtásakor a vámmentesség feltétele a (3) bekezdésben említett exportáló vállalatok által kibocsátott, a mellékletben felsorolt alapvető elemeket tartalmazó, érvényes „kötelezettségvállalási számlának” az érintett tagállam vámhatóságaihoz történő benyújtása. A vámmentesség további feltétele, hogy a bejelentett és a vámhatóságnak bemutatott áru pontosan megegyezzen a „kötelezettségvállalási számlán” található leírással.
(3) A „kötelezettségvállalási számlával” kísért árut a következő kiegészítő TARIC-kódokkal kell bejelenteni:
Ország
Vállalat
Kiegészítő TARIC-kód
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
A182
India
Reliance Industries Ltd
A181
India
Futura Polyesters Ltd
A184
India
South Asian Petrochem Ltd
A585
Indonézia
P.T. Polypet Karyapersada
A193
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. február 22-én.