A Tanács 1015/1994/EK rendelete
(1994. április 29.)
a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt vagy támogatott behozatalokkal szembeni védelemről szóló, 1988. július 11-i 2423/88/EGK tanácsi rendeletre [1], a továbbiakban: az alaprendelet, és különösen annak 12. cikkére,
tekintettel a fent említett rendeletben előírtak szerint a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően a Bizottság részéről benyújtott javaslatra,
mivel:
A. Átmeneti intézkedések
(1) A Bizottság a 3029/93/EGK [2] rendelettel (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) átmeneti dömpingellenes vámot vetett ki a Japánból származó televíziós kamera-rendszerek (a továbbiakban: televíziós kamerák) Közösségbe irányuló behozatalára.
A Tanács, a 301/94/EK [3] rendelettel e vám időbeli hatályát legfeljebb két hónapos időtartamra meghosszabbította.
B. További eljárás
(2) Az átmeneti dömpingellenes vám bevezetését követően számos érdekelt fél nyújtott be indítványt a Bizottság megállapításaival kapcsolatban. Azok, akik kérelmezték, lehetőséget kaptak arra, hogy a Bizottság meghallgassa őket. Számos televíziós kamera-felhasználó is ismertette álláspontját írásban és szóban egyaránt.
(3) A feleket a legfontosabb tényekről és szempontokról tájékoztatták, amelyek alapján azon végleges dömpingellenes vámok kivetését és azon végleges összegek beszedését állt szándékukban ajánlani, amelyekre az ideiglenes vámok alapján biztosítékot nyújtottak. Továbbá e tájékoztatást követően állásfoglalás megtételére vonatkozó határidőt adtak meg számukra.
(4) Az érdekeltek szóbeli és írásbeli megjegyzéseit megvizsgálták, és a Bizottság megállapításait - adott esetben azok figyelembevételével - módosították.
(5) A vizsgálat ideje az alaprendelet 7. cikkének 9. bekezdése a) pontjában előírt szokásos egyéves időtartamot meghaladja a termék és a vizsgálat bonyolultsága miatt.
C. Termék és hasonló termék
(6) A termék legfontosabb tulajdonságai az ideiglenes rendelet (7)-(10) preambulumbekezdéseiben kerültek meghatározásra. A három CCD (Charge-Coupled Device, töltéscsatolt eszköz) szenzoros elektronikus kamerák piacának három szegmensre való felosztását - magánszemély végfelhasználók kameráinak piaca, úgynevezett professzionális kamerák piaca és televíziós kamerák piaca - az érintett felek nem vitatták.
(7) Több exportőr azonban azt állítja, hogy az eljárást - az úgynevezett professzionális kamerákat is bevonva -, ki kell terjeszteni. A közösségi iparág a maga részéről azt kéri, hogy a vám a professzionális kamerákra is érvényes legyen, mivel ezek a professzionális kamerák a televíziós kamerák versenyeznek, és a műsorterjesztők használják azokat.
(8) Ahogy az az ideiglenes rendeletben előírt, meg kellett határozni, hogy az úgynevezett professzionális kamerák, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítés műszaki előírásainak megfelelnek, műsorterjesztés céljából használhatók-e. E célból a műszaki előírások és e kamerák használata részletes összehasonlításra kerültek. Ennek során a következő kritériumok kerültek meghatározásra: a kamera műszaki leírása, a jeltovábbító rendszerek fajtája, a hangfelvételi interfész, a CCD fajtája és mérete, a lencsetípusok, az alkatrészek élettartama, ellenőrzési lehetőségek, a használat könnyű volta és a karbantartás felhasználóra való áthárításának lehetőségei, valamint e kamerák hasz nálata és értékesítése. E kritériumok egyike sem nyújtott kifejezett támpontot. A vizsgálat azt eredményezte, hogy csak az úgynevezett professzionális kamerákat, amelyek televíziós kamerarendszer részeként használhatók - ideértve a legtöbb, de nem feltétlen az összes, az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdésében megadott alkatrészt -, lehet ténylegesen műsorközvetítésre alkalmas kameráknak minősíteni, és a továbbiakban azokat a vizsgálatba be lehet vonni. Ennek megfelelően felállításra került azoknak a professzionális kameráknak egy listája, amelyek műsorközvetítésre alkalmas kameráknak nem minősíthetők, és ezért nem tartoznak a további intézkedések hatálya alá. Ez a lista e rendelethez mellékletként lett csatolva.
D. Dömping
(9) Egyik exportőr sem vitatja a dömpingnek az ideiglenes rendelet (11)-(17) preambulumbekezdései szerinti számítási módszerét; csak a kifogásolt, a forgalom utáni kedvezményeknél, a szokásos árengedményeknél, valamint a reklámköltségeknél felmerült számítási hibák, amelyek kijavításra kerültek.
(10) A (9) preambulumbekezdésben a nevezett korrekciók a következő végleges dömpingkülönbözeteket eredményezték:
Ikegami Tsushinki Co. Ltd | 82,9 %, |
Sony Corporation | 62,6 %, |
Hitachi Denshi Ltd | 52,7 %. |
(11) Azoknak a gyártóknak az esetében, akik a Bizottság kérdőíveit nem, vagy hiányosan töltötték ki, a dömpingkülönbözet az alaprendelet 7. cikkének (7) bekezdése b) pontja szerint a rendelkezésre álló tények alapján került megállapításra. Mivel nem állt fenn semmi alapja annak a feltételezésnek, hogy a gyártó a Közösségbe magasabb áron adott el, mint a legmagasabb dömpingkülönbözettel bíró vállalkozás, a dömpingkülönbözet a súlyozott átlagos különbözet alapján lett megadva, amely egy stúdiókamera kamerafejére és az ahhoz tartozó hordozható kamerára, valamint kameravezérlő egységre (CCU), működésvezérlő panelra (OCP), fő beállító egységre (MSU), vagy fő vezérlőpanelra (MCP) lett megállapítva, melyeket ez az exportőr értékesített, és a nem együttműködő exportőrök által eladott termékekhez hasonlóknak tekintett.
E. Károkozás
(12) Az ideiglenes rendeletben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a közösségi televíziós kameraipar jelentős kárt szenvedett, ami különösen a forgalomkiesésben, az árleszorításban és pénzügyi veszteségekben mutatkozott meg, úgy, hogy a közösségi iparág minden vonatkozó gazdasági mutatója egyértelműen negatív volt.
(13) Egy exportőr vitatta az alulkínálásról tett megállapításokat, és azt állította, hogy a számításnak nem csak a kamerafejek értékesítésén kellene alapulnia, hanem a televíziós kamerarendszerek egyéb részeit is figyelembe kellene vennie, mint az OCP-t, a CCU-t, az MSU-t vagy az MCP-t.
(14) Ez az érvelés elfogadásra került, és az alulkínálást újonnan kiszámították, amely során a kamerafej mellett minden, a (13) preambulumbekezdésben megnevezett alkatrészt beszámítottak.
(15) Egy másik exportőr azt állította, hogy az alulkínálás kiszámításánál túl sok, egy igénylő (Thomson Broadcast) által eladott modellt használtak, és indítványozta, hogy a másik közösségi gyártó (BTS) több modelljét vegyék figyelembe, amely ezen exportőr szerint a Közösségben a legnagyobb piaci részesedéssel bír.
(16) Ez az érvelés elfogadásra került, és a reprezentatívabbnak tekinthető számításba mindkét közösségi gyártó elegendő számú modelljét belefoglalták.
(17) Az exportőr azt állította továbbá, hogy az FT (képtovábbító) kamerák nem hasonlíthatóak össze az IT (sorközi továbbító) és a FIT (sorközi képtovábbító) kamerákkal, mivel a gyártási technikájuk és fogyasztói szemléletük különböző.
(18) Ez az állítás nem került elfogadásra, mert az FT-gyártási technika éppúgy különbözik az IT-, mint ahogy az FIT-gyártási technikától a jeltovábbítás révén, ez a különbség azonban nem vonja maga után azt a következtetést, hogy a termékek nem összehasonlíthatók. A jeltovábbításon kívül a felhasználó számára számos tulajdonság és teljesítményi jellemző döntő jelentőségű, attól függően, hogy melyik különleges alkalmazása szükséges televíziós kamerájához. A különböző felhasználók a televíziós kamera teljesítményi jellemzőit különleges alkalmazásuk és különleges igényeik szerint különbözőképpen ítélik meg. Következésképpen az összehasonlítás nem korlátozódhat a jelátvitel módjára, ahogy azt az exportőr kéri.
(19) A fenti módszertani változások a Bizottság előzetes, alulkínálásra vonatkozó megállapításait megváltoztatta. A megállapított végleges alulkínálási különbözet 21 % és 6 % között változik, az érintett exportőrtől függően.
(20) Minden további kármegállapítás az ideiglenes rendelet (18)-(32) preambulumbekezdése szerint megerősítésre kerül, az alulkínálás számítási eredményeinek kivételével (ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdése), amelyeket az e rendelet (19) preambulumbekezdése szerinti megállapításokkal helyettesítenek.
F. A kár okai
I. A dömpingelt behozatalok hatása
(21) Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal volt a kárért felelős, mivel a közösségi gyártók 1989 és a vizsgált időtartam között a közösségi piac 18 %-át elveszítették, míg a japán beszállítók ugyanebben az időben 18 %-os piaci részesedést nyertek. A dömping és a közösségi gyártók jelentős kára között következésképp jelentős összefüggés áll fenn, ahogy az az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésben kifejtésre került.
II. Az egyéb tényezők hatásai
(22) Több televíziós kamera beszállítója az ideiglenes vámok bevezetését követően írásban fordult a Bizottsághoz, és azt állították, hogy a közösségi gyártók televíziós kamerái gyengébb minőségűek. Azonban nem terjesztettek elő ezen állítást alátámasztó bizonyítékokat.
(23) Jóllehet a megállapításokból az következik, hogy bizonyos gyártók bizonyos kamerarendszerei egyes felhasználói igényeknek jobban megfelelnek, mint más gyártók kamerarendszerei, azonban az nem, hogy bármely gyártó televíziós kamerái összességében felülmúlják a többit technikailag. A televíziós kamerák felhasználóival való további kapcsolatok a Bizottság előzetes megállapítását igazolták, azt, hogy a közösségi gyártók termékei és a japán gyártók termékei összehasonlítható minőségűek és teljesítményűek voltak, és közvetlenül egymással versenyeznek.
(24) Következésképpen más tényező, mint a dömpingelt behozatal a közösségi ipar káráért nem lehet felelős. Ebből az következik, hogy önmagában a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a közösségi iparnak.
G. A Közösség érdeke
(25) Az előzetes megállapítás során a Bizottság a végfelhasználók és a közösségi iparág érdekeit vette figyelembe (ld. az ideiglenes rendelet (38)-(40) preambulumbekezdéseit), és arra a következtetésre jutott, hogy a Közösség érdekében áll a tisztességtelen magatartás Közösségre gyakorolt hatásaival szemben egy előzetes dömpingellenes vám bevezetése a vizsgálati időszakban.
(26) Az ideiglenes dömpingellenes vám bevezetését követően több televíziós kamerarendszer-felhasználó tett észrevételt, és azt állította, hogy az intézkedések nem állnak érdekükben, mivel a magas vám a behozott kamerákat erősen megdrágítaná. Néhány felhasználó, akik már korábban japán kamerák vételét határozták el, továbbá azt jelentette ki, hogy számukra majdnem lehetetlen, hogy egy japán beszállítóról egy közösségi beszállítóra váltsanak át azonnal, mivel a különböző beszállítók televíziós kamerarendszerei nem összeegyeztethetőek.
(27) A felhasználók természetesen teljesen szabadon dönthetnek arról, hogy meg akarják-e változtatni a beszállítókat. Amennyiben így tennének, akkor pusztán azért, mert a felhasználók a közösségi termékeket részesítik előnyben, mihelyt a behozott áru elveszti tisztességtelen versenyelőnyét. Mindenesetre megállapítja, hogy számos felhasználó már ma is különböző beszállítók televíziós kamerarendszereit alkalmazza a korlátozott összeegyeztethetőség ellenére. Ezenkívül a dömpingellenes intézkedéseknek nem feltétlenül az a célja, hogy a felhasználót arra ösztönözze, hogy egy japán beszállítóról egy közösségi beszállítóra álljon át, hanem pusztán az, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat felszámolja.
(28) Tudvalevően a dömpingellenes intézkedések célja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok hátrányos hatásainak orvoslása, és a tisztességes verseny helyreállítása kell, hogy legyen, ami, mint olyan, alapvetően a Közösség érdekében áll. Továbbá utalni kell arra, hogy a beszállítónak nincs jogosultsága arra, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokból további, túl alacsony árakhoz vezető előnyöket élvezzen.
(29) Ahogy az ideiglenes rendelet (40) preambulumbekezdésében ismertetésre került, a vizsgálat azt eredményezte, hogy a televíziós kamerák közösségi árai az utóbbi négy évben annyira lecsökkentek, hogy minden japán beszállító és minden közösségi beszállító is veszteség mellett értékesített. Amennyiben nem szüntetik meg ezt a helyzetet, és nyereséges árat többé nem érnek el, a televíziós kamera-gyártók helyzete a Közösségben tovább fog romlani, úgy, hogy az üzemi beszüntetések és a magas technológiájú iparág vesztesége révén minden, a piaci versenyzők csekély számú jelenlétével kapcsolatos, a felhasználóra nézve hátrányos következménnyel számolni kell.
(30) Következésképpen az a következtetés vonható le, hogy a Közösség érdekében áll, hogy a dömpingelt behozatal káros hatásait megszüntető végleges dömpingellenes intézkedéseket fogadjanak el.
H. Kötelezettségek
(31) Az alaprendelet (3) bekezdése 10. cikke alapján a következő három exportőr kötelező árajánlatot tett:
- Ikegami Tsushinki Co. Ltd,
- Sony Corporation,
- Hitachi Denshi Ltd.
(32) A Bizottság a konzultációk után úgy határozott, hogy a kötelezettségek nem elfogadhatóak, mindenekelőtt azért, mert a kért minimálárak oly módon kijátszhatóak, amelyek ebben az esetben az áru- és a piaci tulajdonságok miatt csak nehezen észlelhetőek.
I. Vám
(33) Az intézkedéseket végleges dömpingellenes vám formájában kell bevezetni.
(34) Ami az ideiglenes vámok mértékét illeti, a Bizottság azt állapította meg, hogy egyes exportőrök exportárainak növelése, ami a közösségi ipar mérsékelt értékesítési bevételének újbóli lehetővé tételéhez lenne szükséges, a meghatározott dömpingkülönbözetet meghaladja. Következésképpen az alaprendelet (3) bekezdése 13. cikke szerinti dömpingellenes vámnak felel meg minden egyes exportőr egyedi dömpingkülönbözete, ahogy az az ideiglenes rendelet (16) és (17) preambulumbekezdésében meg lett adva.
(35) Néhány exportőr azt állítja, hogy a Bizottságnak a kár mértékének kiszámításakor nem csak a kamerafejeket, hanem a televíziós kamerarendszerek egyéb alkatrészeit is figyelembe kellene vennie.
(36) Ez az érvelés már e rendelet (13)-(19) preambulumbekezdései szerint az alulkínálás kiszámításánal elfogadásra került, és következésképpen az áremelés kiszámításánál is figyelembeveszik, ami a közösségi ipar mérsékelt nyereségének eléréséhez szükséges. A számításnál következésképpen nem csak a kamerafejeket, hanem a CCU, OCP, MSU vagy MCP-t is figyelembevették. Ez az új számítás további áremelkedéseket eredményezett, melyek a dömping által okozott kár megszüntetéséhez szükségesek, és amelyek a japán televíziós kamerák cif-behozatali árainak százalékos arányában kifejezhetőek:
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: | 98,9 %. |
Sony Corporation: | 81,3 %. |
Hitachi Denshi Ltd: | 89,2 %. |
(37) Annak a gyártónak az esetében, aki a Bizottság kérdőíveit nem vagy nem hiányosan válaszolja meg, a rendelkezésre álló tények alapján az alaprendelet 7. cikke (7) bekezdése b) pontja szerinti, a kár megszüntetéséhez szükséges áremelés kerül megadásra. Mivel nincs alapja azon feltételezésnek, hogy a gyártó magasabb áron értékesített a Közösségben, mint a legmagasabb dömpingkülönbözettel bíró vállalkozás, a Bizottság következésképpen a kár mértékének kiszámítását a hasonló kamerafejeknek a hozzá tartozó hordozható kamerák, valamint az ezen vállalkozások által értékesített CCU, OCP, MSU vagy MCP közti súlyozott átlagos különbözetre alapozta. A kár mértéke 108,3 %-ot tesz ki.
(38) Mivel az e módon megadott kármérték a végleges dömpingkülönbözetet meghaladja, a vámok a dömpingkülönbözeten alapulnak.
(39) A tagállamok és a közösségi ipar állásfoglalásai arra utalnak, hogy a televíziós kamerák piacának adott feltételei alapján nagy a kockázata annak, hogy a televíziós kamerrendszerek dömpingellenes vámját kikerülik, és így az hatástalan.
(40) A Tanács úgy ítéli meg, hogy egy ilyen lehetőség ebben a speciális esetben különös figyelmet igényel. Megállapítást nyert, hogy a Bizottság az e piacon levő helyzetet továbbra is szigorúan figyelni fogja, a dömpingellenes vámok kármegszüntető hatásai mindennemű aláásásának elkerülése érdekében.
J. Visszamenőleges hatályú vámok
(41) A közösségi gyártók a visszamenőleges hatályú dömpingellenes vámok bevezetését kérelmezték, mivel az importőrök tudatában voltak annak, hogy az exportőrökdömpin get folytattak, és hogy a televíziós kamerák tömeges behozatalának formájában történő szórványos dömping az ideiglenes dömpingellenes vámok bevezetése előtti viszonylag rövid időszakban jelentős kárt okozna.
(42) Mivel az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése szerint szórványos dömping nem állt fenn, a következő esetben dömpingellenes vámok visszaható hatályú bevezetésének nincs alapja. Ennek megfelelően a Tanács úgy határozott, hogy a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára nem kell visszaható hatályú dömpingellenes vámokat kivetni.
K. Ideiglenes vámok beszedése
(43) Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és a közösségi gyártók kárának terjedelmére, a Tanács szükségesnek tartja azoknak az összegeknek a beszedését, melyekre ideiglenes dömpingellenes vámok alapján biztosítékot nyújtottak, vagy teljes mértékben vagy a végleges vámok mértékéig, amennyiben ez alacsonyabb, mint az ideiglenes vám. Minden, Japánból származó, e rendelet mellékletének listájában fel nem sorolt televíziós kamerarendszer-modellre vonatkozó vámot véglegesen be kell szedni -
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Japánból származó, 85253099 (Taric-kód: 85253099*10), 85371091 (Taric-kód: 85371091*91), 85371099 (Taric-kód: 85371099*91), 85299098 (Taric-kód: 85299098*98), 85438080 (Taric-kód: 85438080*97), 85281031 (Taric-kód: 85281031*10), 85281041 (Taric-kód: 85281041*10) és 85281049 (Taric-kód: 85281049*10) KN-kódú televíziós kamerarendszerek behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül bevezetésre.
(2) A televíziós kamerarendszerek az alábbi, együttesen vagy külön-külön behozott alkatrészekből állhatnak:
a) három vagy több, egyenként több mint 400000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel-zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló;
b) képkereső (38 mm vagy nagyobb átmérőjű);
c) a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kameravezérlő egység (CCU);
d) egyetlen kamera vezérlésére (színbeállításhoz, a lencsenyitáshoz és a fényrekeszhez) szolgáló működésvezérlő panel (OCP);
e) több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló, a kiválasztott kamera jelzésével ellátott fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU).
(3) Nem vetnek ki vámot a következőkre:
a) lencsék;
b) videomagnók;
c) egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek;
d) műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák;
e) a mellékletben felsorolt professzionális kamerák (kiegészítő Taric-kód: 8786).
(4) Abban az esetben, ha a televíziós kamerarendszert a lencsével együtt hozzák be, a dömpingellenes vám megállapításakor használt, a közösségi határparitáson számított érték a televíziós kamerarendszer lencsék nélküli értéke. Ha ezt az értéket a számlán külön nem tüntették fel, az importőrnek a kereskedelmi forgalomba hozatalkor a lencsék értékéről bevallást kell benyújtania, amelyhez mellékelnie kell a megfelelő bizonyítékokat és adatokat.
(5) A végleges dömpingellenes vám mértéke a közösségi határparitáson számított, a vámot nem tartalmazó nettó ár 96,8 %-a (kiegészítő Taric-kód: 8744); kivételt képeznek az alábbi vállalkozások, amelyekre a következő vámtétel érvényes:
- Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 82,9 % (kiegészítő Taric-kód: 8741),
- Sony Corporation: 62,6 % (kiegészítő Taric-kód: 8742),
- Hitachi Densi: 52,7 % (kiegészítő Taric-kód: 8743).
(6) A vámtarifákra vonatkozóan a jelenleg hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Azokat az összegeket, amelyekre vonatkozóan a 3029/93/EGK bizottsági rendelettel az e rendelet mellékletében fel nem sorolt árukra kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok alapján biztosítékot nyújtottak, a végleges vámok értékéig véglegesen beszedik. Kivételt képez a Hitachi Denshi Ltd., amelynél 49,9 %-os ideiglenes dömpingellenes vám beszedésére kerül sor.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1994. április 29-én.