A BIZOTTSÁG 1559/2006/EK RENDELETE
(2006. október 18.)
a termelési támogatási rendszer keretében a szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított vilmoskörtére és Rocha körtére vonatkozó minőségi minimumkövetelmények megállapításáról
(kodifikált változat)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A termelési támogatási rendszer keretében a szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított vilmoskörtére és Rocha körtére vonatkozó minőségi minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1989. július 28-i 2319/89/EGK bizottsági rendeletet (2) jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
A 2201/96/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése létrehozta az I. mellékletben felsorolt bizonyos termékek termelési támogatási rendszerét.
(3)
A felállítandó minőségi minimumkövetelmények célja az, hogy megakadályozzák az olyan termékek előállítását, amelyekre nincs kereslet, illetve amelyek a piac torzulását eredményezhetik; mivel e követelményeknek a hagyományos és tisztességes gyártási módszereken kell alapulniuk.
(4)
Az e rendeletben megállapított minőségi követelmények a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 29-i 1535/2003/EK bizottsági rendelet (4) rendelkezéseinek további végrehajtási szabályait képezik.
(5)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
E rendelet megállapítja az 1535/2003/EK rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott, szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított vilmoskörtére és Rocha körtére (a továbbiakban: szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított körte) vonatkozó minőségi minimumkövetelményeket.
2. cikk
A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte előállításához csak a Pyrus communis L. fajba tartozó vilmos- és Rocha fajtájú körte használható fel. Az alapanyagnak frissnek, egészségesnek, tisztának és feldolgozásra alkalmasnak kell lennie.
Az alapanyagot a szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte előállításához történő felhasználása előtt hűtőtárolóban lehet tartani.
3. cikk
(1) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körtét a (2) bekezdésben meghatározott valamely módon kell előállítani.
(2) E rendelet alkalmazásában a módok meghatározása a következő:
a)
az „egész gyümölcs” az egész gyümölcs, magházzal együtt és kocsánnyal vagy anélkül;
b)
a „felek” a két, megközelítőleg egyenlő részre vágott, magház nélküli gyümölcs;
c)
a „negyedek” a négy, megközelítőleg egyenlő részre vágott, magház nélküli gyümölcs;
d)
a „szeletek” a négynél több, ék alakú részre vágott, magház nélküli gyümölcs;
e)
a „kocka” a kockához hasonló részekre vágott, magház nélküli gyümölcs.
(3) Minden egyes, szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított körtét tartalmazó tárolóedény csak egy típust tartalmazhat, a benne levő gyümölcsöknek vagy gyümölcsdaraboknak pedig gyakorlatilag egyforma méretűeknek kell lenniük. A tárolóedényben semmilyen más típusú gyümölcs nem lehet.
(4) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte színének a vilmos vagy a Rocha fajtára jellemzőnek kell lennie. Enyhe rózsaszín elszíneződés nem tekinthető hibának. A különleges összetevőket tartalmazó szirupban tartósított körte akkor tekinthető jellemző színűnek, ha a felhasznált összetevők okozta színen túlmenően nincs rendellenes elszíneződés.
(5) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte nem tartalmazhat nem növényi eredetű idegen anyagot, illetve idegen íz- és illatanyagot. A gyümölcsnek húsosnak kell lennie, puhasága változó lehet, de sem túlságosan puha, sem túlságosan kemény nem lehet.
(6) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte gyakorlatilag nem tartalmazhat:
a)
növényi eredetű idegen anyagot;
b)
héjat;
c)
hibás darabokat.
Az egész gyümölcsök, a felek és a negyedek ezenkívül gyakorlatilag nem tartalmazhatnak mechanikailag roncsolt részeket.
4. cikk
(1) A gyümölcs vagy annak darabjai akkor tekinthetők gyakorlatilag azonos méretűeknek, ha egy tárolóedényben a legnagyobb darab tömege nem nagyobb a legkisebb darab tömegének a kétszeresénél.
Ha egy tárolóedényben 20 darabnál kevesebb van, akkor közülük egyet figyelmen kívül lehet hagyni. A legnagyobb és a legkisebb darab meghatározásánál a törött részeket nem kell figyelembe venni.
(2) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte akkor tesz eleget a 3. cikk (6) bekezdése rendelkezéseinek, ha a következő tűréshatárokat nem lépi túl:
Típus
Egész, felek és negyedek
Egyéb
Hibás darabok
15 % darab
1,5 kilogramm
Mechanikailag roncsolt darabok
10 % darab
nem alkalmazható
Héj
100 cm2 összes felület
100 cm2 összes felület
Növényi eredetű idegen anyag:
-
Magházrészek
10 darab
10 darab
-
Különálló magok
80 darab
80 darab
-
Egyéb anyagok, beleértve a különálló magházrészeket is
60 darab
60 darab
A darabok százalékában megadottakon kívül a megengedett tűréshatárok 10 kilogramm lecsepegtetett nettó tömegre vonatkoznak.
Az egész, magházas típusban a magház nem minősül hibának.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában:
a)
„hibás darabok” azok a gyümölcsök, amelyek felületén elszíneződés vagy az általános színtől nyilvánvalóan eltérő és esetleg a húsba is behatoló folt található, különösen a zúzódások, a varasodás és a sötét elszíneződés;
b)
„mechanikailag roncsolt darabok” azok a darabok, amelyek különálló darabokra vannak szétválasztva; amennyiben e részek méretben együttesen megegyeznek egy teljes méretű darabbal, egy darabnak minősülnek; valamint azok a részek, amelyek az erőteljes darabolás miatt a külső megjelenést kedvezőtlenül befolyásoló barázdákat tartalmaznak;
c)
„héj” a gyümölcshúshoz tapadó héj és a tárolóedényben szabadon található héj is;
d)
„növényi eredetű idegen anyag” a nem magához a gyümölcshöz tartozó növényi anyagok, illetve azok az anyagok, amelyek a friss gyümölcshöz tapadtak, de a feldolgozás során el kellett volna távolítani őket, különösen a magházrészek, a magok, a kocsányok, a levelek és azok részei. A héj azonban nem tartozik ide;
e)
„magházrészek” a magház hártyája vagy annak részei, amelyek maggal vagy mag nélkül, vagy a gyümölcshöz kapcsolódnak vagy nem. A magházrészek akkor tekinthetők egy darabnak, ha összesen körülbelül egy fél magházat tesznek ki;
f)
„különálló magok” azok a magok, amelyek nem a magházrészekhez kapcsolódnak, hanem a tárolóedényben szabadon találhatók.
5. cikk
(1) A körtének és a szirupnak és/vagy a természetes gyümölcslének a tárolóedény térfogatának legalább 90 %-át kell kitöltenie.
(2) A gyümölcs grammban kifejezett lecsepegtetett tiszta tömegének átlagosan a tárolóedény térfogatának a következő százalékos értékeivel kell egyenlőnek lennie:
Típus
A tárolóedény névleges térfogata
≥ 425 ml
425 ml
Egész
50
46
Felek
54
46
Negyedek
56
46
Szeletek
56
46
Kocka
56
50
(3) Ha a szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körtét üveg tárolóedényekbe töltik, az (1) és (2) bekezdésben szereplő százalékos értékek kiszámítása előtt a térfogatot 20 ml-rel csökkenteni kell.
(4) Minden tárolóedényen fel kell tüntetni az előállítás időpontját és évét, valamint a gyártót. A jelölést - amely kódolt is lehet - annak a tagállamnak az illetékes hatóságai hagyják jóvá, amelyben az előállítás történik.
Ezek a hatóságok a jelölésre vonatkozóan további rendelkezéseket is hozhatnak.
6. cikk
A gyártó naponta és az előállítási folyamat során rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy a szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte megfelel-e a támogatás igénybevételére jogosító követelményeknek. Az ellenőrzés eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
7. cikk
A 2319/89/EGK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre a rendeletre vonatkoznának, és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.
8. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 18-án.