A Tanács 92/50/EGK irányelve
(1992. június 18.)
a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára és 66. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
az Európai Parlamenttel együttműködve [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel az Európai Tanács következtetéseket vont le a belső piac megvalósításának szükségességéről;
mivel meg kell hozni a belső piacnak az 1992. december 31-ig terjedő időszakban való fokozatos kiépítésére irányuló intézkedéseket; mivel a belső piac egy olyan belső határok nélküli terület, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;
mivel ezek a célkitűzések szükségessé teszik a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó eljárások összehangolását;
mivel a belső piac létrehozásáról szóló fehér könyv cselekvési programot és ütemtervet tartalmaz az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó eljárások összehangolásáról szóló, 1971. július 26-i 71/305/EGK tanácsi irányelvben [4] és az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó eljárások összehangolásáról szóló, 1976. december 21-i 77/62/EGK tanácsi irányelvben [5] jelenleg nem szereplő szolgáltatások közbeszerzési piacainak megnyitására;
mivel ezt az irányelvet valamennyi, a 71/305/EGK irányelv szerinti ajánlatkérőre alkalmazni kell;
mivel a szolgáltatások szabad mozgásának akadályait meg kell szüntetni; mivel tehát a szolgáltatók mind természetes, mind jogi személyek lehetnek; mivel ez az irányelv ugyanakkor nem érintheti az egy tevékenység vagy egy szakma gyakorlásának feltételeire vonatkozó szabályok nemzeti szinten való alkalmazását, feltéve hogy azok összeegyeztethetőek a közösségi jogszabályokkal;
mivel az eljárási szabályok alkalmazásának céljából és ellenőrzési célból a szolgáltatások a legjobban a szolgáltatások egy közös osztályozási rendszere meghatározott besorolásainak megfelelő csoportokba való felosztásával írhatók le; mivel ennek az irányelvnek az I. A. és I. B. melléklete az Egyesült Nemzetek CPC (Közös Termékosztályozási) nómenklatúrájára utal; mivel ezt a nómenklatúrát a jövőben valószínűleg egy közösségi nómenklatúra váltja fel; mivel következésképpen gondoskodni kell az I. A. és I. B. mellékletben a CPC-nómenklatúrák kiigazításáról;
mivel szolgáltatás teljesítésére ez az irányelv csak akkor alkalmazható, ha arra szerződést kötöttek; mivel szolgáltatás más módon, pl. jogszabály, rendelet vagy munkaszerződés alapján történő teljesítésére nem alkalmazható;
mivel az EGK-Szerződés 103f. cikkével összhangban a kutatás és fejlesztés ösztönzése az európai ipar tudományos és műszaki alapjai erősítésének eszköze, és a közbeszerzések megnyitása hozzájárul ennek a célnak az eléréséhez; mivel a kutatási programok finanszírozásához való hozzájárulásokra nem vonatkozhat ez az irányelv; mivel a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos szolgáltatásra irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, kivéve ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, és feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg;
mivel ingatlanok megszerzésére és bérbevételére, illetve az azokhoz kapcsolódó jogokra vonatkozó szerződéseknek olyan sajátos jellemzői vannak, amelyek miatt a beszerzési szabályok alkalmazása nem lenne helyénvaló;
mivel bizonyos, a műsorszórás területén teljesített audiovizuális szolgáltatásra vonatkozó szerződések odaítélését olyan megfontolások irányítják, amelyek miatt helytelen lenne a beszerzési szabályok alkalmazása;
mivel a választott bírói és a békéltetési tevékenységet általában olyan testület vagy személy folytatja, amellyel, illetve akivel a megállapodás, vagy amelynek, illetve akinek a kiválasztása a beszerzési szabályokkal nem szabályozható módon történik;
mivel ennek az irányelvnek a céljából a pénzügyi szolgáltatás nem terjed ki a monetáris, árfolyam-, államadósság-, tartalékkezelési és egyéb, értékpapírügyleteket és más pénzügyi eszközökkel folytatott ügyleteket tartalmazó politikák eszközeire; mivel tehát az értékpapírok és más pénzügyi eszközök kibocsátásával, eladásával, vételével vagy átruházásával kapcsolatos szerződésekre ez az irányelv nem alkalmazható; mivel a jegybanki szolgáltatásra sem terjed ki;
mivel a szolgáltatások területén ugyanazokat az eltéréseket kell alkalmazni, mint amelyeket a 71/305/EGK és a 77/62/EGK irányelv alkalmaz az állambiztonságra vagy -titkokra, valamint az egyéb közbeszerzési szabályok elsőbbségére vonatkozóan, mint pl. a nemzetközi megállapodásokból eredő, csapatok állomásoztatására vagy a nemzetközi szervezetek rendelkezéseire vonatkozó szabályokra;
mivel ez az irányelv nem sérti különösen a Szerződés 55., 56. és 66. cikkének az alkalmazását;
mivel a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés - különösen a vagyonkezelés területén - egyes esetekben tartalmazhat valamennyi építési munkát; mivel a 71/305/EGK irányelvből következik, hogy egy szerződés csak akkor minősíthető építési beruházásra irányuló szerződésnek, ha a tárgya egy építmény megvalósítása; mivel ezek a munkák annyiban, amennyiben inkább járulékosak, mintsem a szerződés tárgyát képezik, nem indokolják, hogy a szerződést építési beruházásra irányuló szerződésnek tekintsék;
mivel a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre vonatkozó, a vízügyi, energia-, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások közbeszerzési eljárásairól szóló, 1990. szeptember 17-i 90/531/EGK tanácsi irányelvben [6] foglalt szabályokat ez az irányelv nem érintheti;
mivel az olyan szerződés, amely csak egyetlen kijelölt beszerzési forrással rendelkezik - bizonyos körülmények között - részben vagy teljes egészében mentesülhet ennek az irányelvnek az alkalmazása alól;
mivel a szükségtelen alakiságok elkerülése érdekében ezt az irányelvet nem lehet egy bizonyos értékhatár alatti szerződésre alkalmazni; mivel ez az értékhatár elvben megegyezhet az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés értékhatárával; mivel a szerződésérték kiszámításának, a közzétételnek és az értékhatárok kiigazítása módszerének meg kell egyeznie a Közösség egyéb közbeszerzési irányelveiben foglalt számítással, közzététellel és kiigazítási módszerrel;
mivel a versenyt általában korlátozó és különösen a többi tagállam állampolgárainak szerződésekben való részvételét korlátozó magatartás megszüntetése érdekében a szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy jobban hozzáférhessenek a szerződés-odaítélési eljárásokhoz;
mivel ennek az irányelvnek a teljes körű alkalmazását egy átmeneti időszakra olyan szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződésekre kell korlátozni, amelyek kapcsán az irányelv rendelkezései teljes mértékben lehetővé teszik a határokon keresztüli kereskedelem bővítését; mivel az egyéb szolgáltatások teljesítésére irányuló szerződéseket az ezen irányelv teljes körű alkalmazásáról szóló határozat meghozatala előtt egy bizonyos ideig figyelemmel kell kísérni; mivel az ilyen ellenőrzési tevékenység mechanizmusát ki kell alakítani; mivel ennek a mechanizmusnak ezzel egyidejűleg lehetővé kell tennie, hogy az érdekeltek megosszák a vonatkozó információkat;
mivel a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélési szabályainak a lehető legjobban meg kell közelíteniük az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló szerződés szabályait;
mivel a 71/305/EGK és 77/62/EGK irányelvben foglalt közbeszerzési rendelkezések is megfelelőek lehetnek az olyan szükséges kiigazításokkal, amelyek figyelembe veszik a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzések sajátos jellegét, mint pl. a tárgyalásos eljárás választása, a tervpályázat, a többváltozatú ajánlat, az a gazdasági társasági forma, amelyben a szolgáltatók működnek, egyes tevékenységek fenntartása egyes foglalkozások számára, nyilvántartásba vétel és minőségbiztosítás;
mivel a tárgyalásos eljárást előzetes hirdetmény közzétételével lehet igénybe venni, ha a teljesítendő szolgáltatást nem lehet kellő pontossággal meghatározni, különösen a szellemi szolgáltatások területén, és ennél fogva ilyen szerződést nem lehet odaítélni a legjobb ajánlat kiválasztásával a nyílt és meghívásos eljárásra vonatkozó szabályoknak megfelelően;
mivel az oklevelek, a bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló közösségi szabályok akkor alkalmazhatók, ha egy szerződés-odaítélési eljárásban vagy egy tervpályázaton való részvételhez egy adott képesítés meglétének igazolása szükséges;
mivel ennek az irányelvnek a célkitűzései szerint a jelenlegi helyzetben nemzeti szinten nincs szükség semmilyen változtatásra az egyes szolgáltatók közötti árversenyt illetően;
mivel ennek az irányelvnek a végrehajtását a közbeszerzési szabályoknak a nemzeti jogba történő átültetésére megállapított határidőtől számított legkésőbb három éven belül felül kell vizsgálni; mivel e felülvizsgálatnak különösen arra a lehetőségre kell kiterjednie, hogy az irányelvet a szolgáltatási szerződések szélesebb skálájára tegyék teljes mértékben alkalmazhatóvá,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. CÍM
Általános rendelkezések
1. cikk
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
a) szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés: egy szolgáltató és egy ajánlatkérő közötti visszterhes írásbeli szerződés a következők kivételével:
i. a 77/62/EGK irányelv 1. cikkének a) pontja szerinti árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés vagy a 71/305/EGK irányelv 1. cikkének a) pontja szerinti építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés;
ii. a 90/531/EGK irányelv 2., 7., 8. és 9. cikkében említett területeken odaítélt vagy az ugyanezen irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő szerződés;
iii. földnek, meglévő épületnek vagy más ingatlannak bármilyen pénzügyi eszköz segítségével történő megvásárlására vagy bérlésére, vagy az ezekkel kapcsolatos jogokra vonatkozó szerződés; mindazonáltal, a vételi vagy bérleti szerződés megkötésével egyidejűleg, vagy az ilyen szerződés megkötése előtt vagy után bármilyen formában megkötött, pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés ezen irányelv hatálya alá tartozik;
iv. műsorszolgáltatók által programanyagok megvételére, fejlesztésére, gyártására vagy közös gyártására vonatkozó szerződés és közvetítési időre vonatkozó szerződés;
v. távbeszélő-, telex-, rádiótelefon-, személyhívó és műholdas szolgáltatásra vonatkozó szerződés;
vi. választottbírói és békéltetési szolgáltatásra vonatkozó szerződés;
vii. pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, eladásával, vételével vagy átruházásával kapcsolatban, valamint jegybanki szolgáltatásra vonatkozó szerződés;
viii. munkaszerződés;
ix. kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos szolgáltatásra irányuló szerződés, kivéve ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, és feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg;
b) ajánlatkérő: az állam, a területi vagy települési önkormányzat, a közjogi intézmény, egy vagy több ilyen szervezet vagy közjogi szerv által alapított társulás;
Közjogi intézmény alatt értendő minden olyan intézmény:
- amely kifejezetten közfeladat ellátására jött létre, és amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, továbbá
- amely jogi személyiséggel rendelkezik, valamint
- amelyet többségi részben az állam, vagy a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz; vagy amelynek irányítása e szervek felügyelete alatt áll; vagy olyan ügyviteli testülete, igazgatósága vagy felügyelőbizottsága van, amely tagjainak több mint a felét az állam, területi vagy települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki.
Azokat a közjogi intézményeket és közjogi intézménycsoportokat, amelyek a második albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítik, a 71/305/EGK irányelv I. melléklete sorolja fel. Ez a felsorolás a lehető legátfogóbb, és az említett irányelv 30b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően felülvizsgálható;
c) szolgáltató: bármely természetes vagy jogi személy - beleértve az állami szervet is - aki, illetve amely szolgáltatást végez.
Az ajánlatot benyújtó szolgáltató megnevezése ajánlattevő, a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való részvételre jogosító meghívásért folyamodó szolgáltató megnevezése részvételrejelentkező;
d) nyílt eljárás: az a nemzeti eljárás, amelynek során minden érdekelt szolgáltató ajánlatot nyújthat be;
e) meghívásos eljárás: az a nemzeti eljárás, amelynek során csak az ajánlatkérő által felkért szolgáltatók nyújthatnak be ajánlatot;
f) tárgyalásos eljárás: az a nemzeti eljárás, amelynek során az ajánlatkérők az általuk kiválasztott vállalkozókkal tárgyalnak, és közülük eggyel vagy többel tárgyalják meg a szerződési feltételeket;
g) tervpályázat: az a nemzeti eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő számára - főleg a területrendezés, városrendezés, építészet és mélyépítés, illetve adatfeldolgozás területén - egy olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli versenyen való szerepeltetés után egy bírálóbizottság választott ki.
2. cikk
Ha egy közbeszerzési szerződés egyúttal a 77/62/EGK irányelv szerinti termékekre és az ezen irányelv I. A. és I. B. melléklete szerinti szolgáltatásokra is kiterjed, ez az irányelv akkor alkalmazható rá, ha a kérdéses szolgáltatások értéke meghaladja a szerződés tárgyát képező termékek értékét.
3. cikk
(1) Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélése vagy tervpályázat szervezése során az ajánlatkérők az ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelő eljárást alkalmazzák.
(2) Az ajánlatkérők biztosítják, hogy ne legyen megkülönböztetés a különböző szolgáltatók között.
(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ajánlatkérők megfeleljenek ennek az irányelvnek, vagy biztosítsák az ezen irányelvnek való megfelelést, amennyiben egy nem általuk odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést több mint 50 %-ban közvetlenül támogatnak egy, a 71/305/EGK irányelv 1a. cikkének (2) bekezdése szerinti építési beruházásra irányuló szerződéshez kapcsolódóan.
4. cikk
(1) Ezt az irányelvet kell alkalmazni az ajánlatkérők által a védelem területén odaítélt szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésre, kivéve azt a szerződést, amelyre a Szerződés 223. cikkében foglaltak vonatkoznak.
(2) Ez az irányelv nem alkalmazható arra a szolgáltatásra, amelyet titkosnak nyilvánítottak, vagy az érintett tagállamban hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően különleges biztonsági intézkedések mellett kell teljesíteni, vagy ha az adott állam alapvető biztonsági érdekeinek védelme ezt követeli.
5. cikk
Ez az irányelv nem alkalmazható azokra a közbeszerzési szerződésekre, amelyekre eltérő eljárási szabályok irányadók, és amelyek odaítélése:
a) egy tagállam és egy vagy több harmadik ország kötött, és az aláíró államok által egy együttes projekt megvalósítását vagy hasznosítását célzó szolgáltatásokra vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt; minden megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 71/306/EGK tanácsi határozatban [7] létrehozott közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságával;
b) tagállamban vagy harmadik országban lévő vállalkozások részére, csapatok állomásoztatására vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt;
c) egy nemzetközi szervezet egyedi eljárása alapján történt.
6. cikk
Ez az irányelv nem alkalmazható arra a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésre, amelyet olyan vállalkozásnak ítéltek oda, amely maga is az 1. cikk b) pontja szerinti, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alapján a Szerződéssel összeegyeztethető kizárólagos jogot élvező ajánlatkérő.
7. cikk
(1) Ezt az irányelvet azokra a szerződésekre kell alkalmazni, amelyek a hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke legalább 200000 ECU.
(2) Egy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés becsült értékének kiszámítása céljából az ajánlatkérő vállalkozásnak számításba kell vennie a szolgáltató teljes becsült díjazását is, figyelembe vévea (3)-(8) bekezdés rendelkezéseit.
(3) Az értékelési módszer kiválasztása nem irányulhat ezen irányelv alkalmazásának elkerülésére, és a szolgáltatások adott mennyiségére vonatkozó tervezett közbeszerzési vételt sem lehet megosztani az irányelv alkalmazása elkerülésének céljából.
(4) A következő típusú szerződések becsült értékének megállapítása céljából - ahol lehet - figyelembe kell venni:
- biztosítási szolgáltatás esetén a fizetendő biztosítási díjat,
- banki és egyéb pénzügyi szolgáltatás esetén a díjakat, jutalékokat, kamatot és egyéb díjakat,
- a tervezést is magában foglaló szerződés esetén a fizetendő díjat vagy jutalékot.
Ha a szolgáltatásokat több olyan tételre osztják fel, amelyek mindegyike egy-egy szerződésnek a tárgya, a fent említett összeg megállapításánál minden egyes tétel értékét figyelembe kell venni.
Ha a részek értéke eléri ezt az összeget, akkor ezen irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni minden részre. Az ajánlatkérő eltérhet az (1) bekezdéstől azoknak a tételeknek az esetében, amelyeknek a hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke 800000 ECU-nél kisebb, feltéve hogy e tételek összesített értéke nem haladja meg a tételek teljes értékének 20 %-át.
(5) Olyan szerződés esetében, amelyben nem tüntetik fel az ellenszolgáltatás teljes összegét, a becsült szerződési érték számításának alapja a következő:
- határozott időtartamú szerződésnél, ahol a szerződés időtartama 48 hónap vagy annál rövidebb, a szerződés teljes időtartamára vonatkozó érték,
- határozatlan időtartamú, vagy 48 hónapot meghaladó időtartamú szerződésnél a havi érték 48-szorosa.
(6) Tartós vagy egy adott időn belül megújítandó szerződés esetében a szerződés értékét a következők alapján kell kiszámítani:
- vagy az előző pénzügyi év, illetve 12 hónap során a szolgáltatások azonos csoportjaira kötött hasonló szerződések összértéke - ha lehetséges - az első szerződést követő 12 hónap alatti mennyiségi és értékváltozásokkal kiigazítva,
- vagy az elsőként teljesített szolgáltatást követő tizenkét hónap alatt vagy - ha a szerződés időtartama meghaladja a 12 hónapot - a szerződés időtartama alatt becsült összérték.
(7) Ha a felajánlott közbeszerzés opciós záradékot is tartalmaz, a becsült szerződési érték kiszámításának alapja a legmagasabb megengedett teljes összeg, magában foglalva opciós záradék alkalmazását.
(8) Az értékhatár nemzeti valutákban kifejezett összegét kétévente, 1994. január 1-jei hatállyal felül kell vizsgálni. Ennek az összegnek a kiszámítása során az említett valuták ECU-ben kifejezett, a január 1-jei felülvizsgálatot közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékeit kell alapul venni. Az összegeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában november elején kell közzétenni.
Az előző albekezdésben meghatározott számítási módszert a Bizottság javaslatára a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottsága elvben két évvel az első alkalmazás után felülvizsgálja.
II. CÍM
Kétszintű alkalmazás
8. cikk
Azt a szerződést, amelynek tárgya az I. A. mellékletben felsorolt szolgáltatás, a III-VI. cím rendelkezéseinek megfelelően kell odaítélni.
9. cikk
Azt a szerződést, amelynek tárgya az I. B. mellékletben felsorolt szolgáltatás, a 14. és 16. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell odaítélni.
10. cikk
Azt a szerződést, amelynek tárgya egyúttal az I. A. mellékletben és az I. B. mellékletben is felsorolt szolgáltatás, a III-VI. cím rendelkezéseinek megfelelően kell odaítélni, amennyiben az I. A. mellékletben felsorolt szolgáltatások értéke nagyobb, mint az I. B. mellékletben felsorolt szolgáltatások értéke. Más esetekben a szerződést a 14. és 16. cikknek megfelelően kell odaítélni.
III. CÍM
Az odaítélési eljárás kiválasztása és a tervpályázatra alkalmazandó szabályok
11. cikk
(1) A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésekor az ajánlatkérő az 1. cikk d), e) és f) bekezdésében meghatározott és ezen irányelvhez igazított eljárásokat alkalmazza.
(2) Az ajánlatkérő a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződését hirdetmény közzétételét követően a következő esetekben tárgyalásos eljárással ítélheti oda:
a) nyílt vagy meghívásos eljárásra benyújtott nem megfelelő ajánlatok esetében vagy a 23-28. cikknek megfelelő nemzeti rendelkezések szerint elfogadhatatlan ajánlatok esetében, annyiban, amennyiben a szerződés eredeti feltételei lényegesen nem változnak meg. Az ajánlatkérő ilyen esetben nem tesz közzé hirdetményt, ha a tárgyalásos eljárásba mindazokat az ajánlattevőket bevonja, amelyek teljesítik a 29-35. cikk feltételeit, és amelyek az előző nyílt vagy meghívásos eljárás során az ajánlattételi eljárás alaki követelményeinek megfelelően nyújtottak be ajánlatot;
b) kivételes esetekben, amikor a szolgáltatás természete vagy az ahhoz kapcsolódó kockázatok nem tesznek lehetővé előzetes átfogó árkalkulációt;
c) ha a teljesítendő szolgáltatás természete - különösen a szellemi szolgáltatások és az I. A. melléklet 6. csoportjába tartozó szolgáltatások esetében - olyan, hogy a szerződést nem lehet kellő pontossággal meghatározni ahhoz, hogy a szerződést a legjobb ajánlat kiválasztásával a nyílt vagy meghívásos eljárást szabályozó előírásoknak megfelelően oda lehessen ítélni.
(3) Az ajánlatkérő hirdetmény előzetes közzététele nélkül, tárgyalásos eljárás útján ítélheti oda a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseket a következő esetekben:
a) ha nem érkeznek be ajánlatok vagy megfelelő ajánlatok egy nyílt vagy meghívásos eljárásra, amennyiben a szerződés eredeti feltételei lényegesen nem változnak meg, és feltéve, hogy erről a Bizottságot kérésére jelentésben tájékoztatják;
b) ha a szolgáltatásokat műszaki vagy művészi jellegük következtében vagy a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okból csak egy bizonyos szolgáltató végezheti el;
c) ha az adott szerződés egy tervpályázatot követ, és az alkalmazandó szabályok szerint a szerződést a pályázat nyertesének vagy egyik nyertesének ítélik oda. Az utóbbi esetben a pályázat valamennyi nyertesét fel kell kérni a tárgyalásokon való részvételre;
d) annyiban, amennyiben feltétlenül szükséges akkor, ha az ajánlatkérő által előre nem látható események által előidézett rendkívüli sürgősségi okból a 17-20. cikkben említett nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárásra megállapított határidőt nem lehet betartani. A rendkívüli sürgősséget indokoló körülményeket nem idézheti elő az ajánlatkérő;
e) olyan kiegészítő szolgáltatások esetében, amelyek a legelőször elbírált projektben vagy az elsőként megkötött szerződésben nem szerepelnek, azonban előre nem látható körülmények miatt az azokban szereplő szolgáltatás elvégzéséhez szükségessé váltak, azzal a feltétellel, hogy a szerződést az e munkát végző szolgáltatónak ítélik oda:
- amennyiben az ilyen kiegészítő szolgáltatásokat az ajánlatkérő számára jelentős nehézségek nélkül nem lehet műszaki vagy gazdasági szempontból elválasztani a fő szerződéstől, vagy
- amennyiben az ilyen kiegészítő szolgáltatások, bár az eredeti szerződés teljesítésétől elkülöníthetőek, feltétlenül szükségesek annak teljesítéséhez.
A kiegészítő munkákra odaítélt szerződések becsült összértéke azonban nem haladhatja meg a főszerződés értékének 50 %-át.
f) olyan új szolgáltatások esetében, amelyek megismétlik azokat a szolgáltatásokat, amelyeket olyan szolgáltató végez, amelynek az ajánlatkérő ezzel a céllal egy korábbi szerződést ítélt oda, feltéve hogy az ilyen szolgáltatások összhangban vannak azzal az alapprojekttel, amelyre vonatkozóan az első szerződést a (4) bekezdésben említett eljárásnak megfelelően odaítélték. Amint az első projektre ajánlattételi felhívást írnak ki, közölni kell, hogy a tárgyalásos eljárás alkalmazható, és az ajánlatkérők a 7. cikk rendelkezéseinek alkalmazása során figyelembe veszik a későbbi szolgáltatások becsült összköltségét. Ezt az eljárást csak az eredeti szerződés megkötését követő három év folyamán lehet alkalmazni.
(4) Minden egyéb esetben az ajánlatkérő a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést nyílt vagy meghívásos eljárással ítéli oda.
12. cikk
(1) Az ajánlatkérő a kérés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül minden kizárt jelentkezővel és ajánlattevővel írásbeli kérésére közli részvételi jelentkezése, illetőleg ajánlata elutasításának okait, és ajánlat esetében a nyertes ajánlattevő nevét.
(2) Az ajánlatkérő írásbeli kérésre tájékoztatja a jelentkezőket és ajánlattevőket azokról az okokról, amelyek miatt úgy határozott, hogy nem ítél oda egy olyan szerződést, amely tekintetében előzetes versenyfelhívás történt, vagy hogy újra kezdi az eljárást. Erről a döntésről az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalát is tájékoztatja.
(3) Az ajánlatkérő minden odaítélt szerződésről jegyzőkönyvet készít, amely legalább a következőket tartalmazza:
- az ajánlatkérő neve és címe, a szerződés tárgya és értéke,
- az elfogadott jelentkezők és ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai,
- az elutasított jelentkezők és ajánlattevők neve és elutasításuk indokai,
- a nyertes ajánlattevő neve és ajánlata kiválasztásának indokai, valamint, ha ismeretes, a szerződésnek az a része, amelyre nézve a nyertes ajánlattevő harmadik személlyel szerződést kíván kötni,
- tárgyalásos eljárás esetében a 11. cikkben említett és az ilyen eljárás alkalmazását indokolttá tevő körülmények.
Az ilyen jegyzőkönyvről vagy annak főbb pontjairól a Bizottságot kérésére tájékoztatni kell.
13. cikk
(1) Ezt a cikket az olyan tervpályázatra kell alkalmazni, amelyet szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélési eljárásának részeként írnak ki, amennyiben az ilyen szerződés hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke legalább a 7. cikk (1) bekezdésében említett érték.
(2) Ezt a cikket az olyan tervpályázatra kell alkalmazni, amely esetében a pályázati díjak és a pályázók részére fizetett díjak teljes összege legalább 200000 ECU.
(3) A tervpályázat kiírására vonatkozó szabályoknak összhangban kell lenniük e cikk követelményeivel, és e szabályokat közölni kell a pályázaton való részvételben érdekelt felekkel.
(4) A tervpályázaton való részvétel nem korlátozható:
- valamely tagállam területére vagy területének egy részére,
- azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, ahol a pályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük.
(5) Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vesznek részt pályázók, az ajánlatkérőnek világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási feltételeket kell meghatároznia. A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.
(6) A bírálóbizottság kizárólag a pályázat résztvevőitől független természetes személyekből állhat. Ha egy verseny résztvevőitől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a résztvevőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.
A bírálóbizottság önállóan hozza meg döntéseit, vagy alakítja ki a véleményét. A döntéseket vagy a véleményt a név feltüntetése nélkül benyújtott pályázatok és kizárólag a 15. cikk (3) bekezdése szerinti hirdetményben jelzett feltételek alapján kell meghozni, illetve kialakítani.
IV. CÍM
Közös műszaki szabályok
14. cikk
(1) A II. mellékletben meghatározott műszaki leírásokat az egyes szerződésekhez kapcsolódó általános vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban kell rendelkezésre bocsátani.
(2) A kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, és annyiban, amennyiben azok a közösségi joggal összeegyeztethetők, a műszaki leírásokat az ajánlatkérő az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra történő hivatkozással, vagy az európai műszaki tanúsítványokra történő hivatkozással, vagy a közös műszaki leírásokra történő hivatkozással határozza meg.
(3) Az ajánlatkérő eltérhet a (2) bekezdéstől, ha:
a) a szabványok, az európai műszaki tanúsítványok vagy a közös műszaki leírások nem tartalmaznak a megfelelőség megállapítására irányuló rendelkezést, vagy nincsenek technikai eszközök, amelyek segítségével kielégítően megállapítható, hogy egy termék az említett szabványoknak, európai műszaki tanúsítványoknak vagy közös műszaki leírásoknak megfelel;
b) a (2) bekezdés alkalmazása a szolgáltatások vagy a termékek meghatározott területein, illetve körében sértené a távközlési végberendezések típusjóváhagyása kölcsönös elismerésének kezdeti szakaszáról szóló, 1986. július 24-i 86/331/EGK tanácsi irányelvet [8], vagy az információs technológiák és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozatot [9], vagy a Közösség egyéb, a szolgáltatások vagy a termékek meghatározott területeivel, illetve körével kapcsolatos jogforrásait;
c) e szabványok, európai műszaki tanúsítványok vagy közös műszaki leírások miatt az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy a már használatban lévő berendezésekkel össze nem egyeztethető termékeket vagy anyagokat szerezzen be, illetve e szabványok, európai műszaki tanúsítványok vagy közös műszaki leírások használata aránytalan költségeket vagy aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne, de a (2) bekezdéstől való eltérés csak az európai szabványokra, európai műszaki tanúsítványokra vagy közös műszaki leírásokra meghatározott időn belül történő áttérésre irányuló, világosan meghatározott és írásban dokumentált stratégia részeként történhet;
d) az érintett projekt ténylegesen innovatív jellegű, és a meglévő európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok vagy közös műszaki leírások alkalmazása az adott esetben nem lenne megfelelő.
(4) A (3) bekezdésre hivatkozó ajánlatkérő, amennyiben lehetséges, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megjelöli hivatkozása indokait, továbbá ezeket az indokokat minden esetben feltünteti belső dokumentációjában is, és kérésre a tagállamokkal, valamint a Bizottsággal is közli.
(5) Európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok vagy közös műszaki leírások hiányában a műszaki leírásokat:
a) a Közösség műszaki harmonizációról szóló irányelveiben feltüntetett alapkövetelményekkel összhangban lévőnek elismert nemzeti műszaki leírásokra történő hivatkozással kell meghatározni, az ilyen irányelvekben és különösen az 1988. december 21-i 89/106/EGK irányelvben [10] szabályozott eljárásoknak megfelelően;
b) meg lehet határozni az építési műszaki tervezésre és számítási módszerekre, valamint az építési beruházási munkák elvégzésére és a termékek felhasználására vonatkozó nemzeti műszaki előírásokra történő hivatkozással;
c) meg lehet határozni egyéb dokumentumokra történő hivatkozással.
Ebben az esetben helyénvaló a hivatkozást a következő fontossági sorrendben megtenni:
i. az ajánlatkérő székhelye szerinti országban elfogadott, nemzetközi szabványokat átültető nemzeti szabványok;
ii. az ajánlatkérő székhelye szerinti ország egyéb nemzeti szabványai és nemzeti műszaki tanúsítványai;
iii. minden egyéb szabvány.
(6) A tagállamok megtiltják, hogy egy adott szerződés szerződéses kikötéseibe olyan műszaki leírásokat foglaljanak bele, amelyek meghatározott gyártmányú vagy származású, illetve meghatározott eljárással készült termékekre vonatkoznak, és amelyek így bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítenek, vagy kizárnak, kivéve ha ezeket a leírásokat a szerződés tárgya indokolja. Különösen tilos a védjegyek, szabadalmak, típusok, illetve meghatározott származási hely vagy előállítási mód feltüntetése. Azonban, ha egy ilyen jelzés mellett a "vagy azzal egyenértékű" kifejezés szerepel, a jelzés feltüntethető abban az esetben, ha az ajánlatkérő nem tudja a szerződés tárgyát kellőképpen pontos és valamennyi érintett fél számára érthető leírások segítségével ismertetni.
V. CÍM
Közös közzétételi szabályok
15. cikk
(1) Az ajánlatkérő a költségvetési éve kezdete után a lehető legkorábban előzetes hirdetményben ismerteti az elkövetkező 12 hónapra tervezett közbeszerzései összértékét a szolgáltatások csoportok szerinti bontásában, amennyiben a teljes becsült összérték a 7. cikk rendelkezéseit figyelembe véve legalább 750000 ECU.
(2) Az az ajánlatkérő, amely egy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést nyílt, meghívásos vagy a 11. cikkben említett esetekben tárgyalásos eljárás útján kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben közli.
(3) Az az ajánlatkérő, amely egy tervpályázatot kíván lebonyolítani, ezt a szándékát hirdetményben közli.
16. cikk
(1) Az az ajánlatkérő, amely közbeszerzési szerződést ítélt oda, vagy tervpályázatot szervezett, az odaítélési eljárás eredményéről értesítést küld az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának.
(2) A hirdetményt:
- az I. A. mellékletben felsorolt szolgáltatások teljesítésére irányuló közbeszerzési szerződés esetében a 17-20. cikknek megfelelően,
- a tervpályázat esetében a 17. cikknek megfelelően
Vkell közzétenni.
(3) Az I. B. mellékletben felsorolt szolgáltatások teljesítésére irányuló közbeszerzési szerződés esetében az ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie a hirdetményben, hogy egyetért-e annak közzétételével.
(4) A Bizottság a 40. cikk (3) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározza a (3) bekezdésben említett hirdetményeken alapuló rendszeres jelentések elkészítésére vonatkozó szabályokat, valamint az ilyen jelentések közzétételére vonatkozó szabályokat
(5) Ha a szerződés odaítélésére vonatkozó adatok közzététele akadályozná a jogalkalmazást, vagy egyébként ellentétes lenne a közérdekkel, sértené egyes magán- vagy közvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy sérthetné a szolgáltatók közötti tisztességes versenyt, nem lehet közzétenni az ilyen adatokat.
17. cikk
(1) A hirdetményeket a III. és IV. mellékletben foglalt minták szerint kell elkészíteni úgy, hogy tartalmazzák az e mintákban kért adatokat. Az ajánlatkérő, amikor a kiválasztás céljából az ajánlattevőktől az általa megkövetelt gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó adatokat kér, nem szabhat a 31. és 32. cikkben meghatározottakon kívül egyéb feltételt (a III. B melléklet 13. pontja, a III. C. melléklet 13. pontja és a III. D. melléklet 12. pontja).
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményt a lehető leggyorsabban és a legmegfelelőbb módon küldi meg az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalának. A 20. cikkben említett gyorsított eljárás esetében a hirdetményt telexen, táviratban vagy telefaxon kell megküldeni.
A 15. cikk (1) bekezdésében említett hirdetményt minden költségvetési év kezdete után a lehető legrövidebb időn belül kell megküldeni.
A 16. cikk (1) bekezdésében említett hirdetményt legkésőbb az adott szerződés odaítélésétől vagy az adott tervpályázat befejeződésétől számított negyvennyolc napon belül kell megküldeni.
(3) A 15. cikk (1) bekezdésében és a 16. cikk (1) bekezdésében említett hirdetményeket a Közösség hivatalos nyelvein teljes terjedelmükben közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és a TED-adatbankban, azzal, hogy egyedül az eredeti nyelven készült szöveg hiteles.
(4) A 15. cikk (2) és (3) bekezdésében említett hirdetményeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és TED-adatbankban az eredeti nyelveken és teljes terjedelemben közzé kell tenni. Az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását a Közösség egyéb hivatalos nyelvein is közzé kell tenni, azzal, hogy egyedül az eredeti nyelven készült szöveg hiteles.
(5) Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala a hirdetményeket a feladásuk után legkésőbb 12 nappal közzéteszi. A 21. cikkben említett gyorsított eljárás esetében ez az időtartam öt napra csökken.
(6) A hirdetményt nem lehet az ajánlatkérő székhelye szerinti ország hivatalos közlönyében vagy sajtójában az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala részére történő feladása előtt közzétenni, a feladás időpontját pedig a hirdetményben közölni kell. A közzétett hirdetmény nem tartalmazhat más adatokat, mint amelyek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelentek.
(7) Az ajánlatkérőnek igazolnia kell a feladás időpontját.
(8) A hirdetményeknek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele költségeit a Közösség viseli. A hirdetmény terjedelme nem lehet több a Hivatalos Lap egy oldalánál, illetve körülbelül 650 szónál. A Hivatalos Lap minden olyan számának, amely egy vagy több hirdetményt tartalmaz, tartalmaznia kell azt a hirdetménymintát vagy hirdetménymintákat, amelyek alapján a közzétett hirdetmény(ek) készült(ek).
18. cikk
(1) Nyílt eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő a hirdetmény feladásától számított legalább 52 nap.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított ajánlattételi határidő 36 napra csökkenthető, ha az ajánlatkérő a 15. cikk (1) bekezdésében előírt és a III. A. mellékletben megadott minta szerint készült hirdetményt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétette.
(3) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és a kapcsolódó kiegészítő dokumentációt az ajánlatkérő vagy az illetékes szerv köteles a szolgáltatók részére a jelentkezésük kézhezvételétől számított hat napon belül megküldeni, ha ezt időben kérték.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább hat nappal köteles az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó kiegészítő tájékoztatást adni, ha ezt időben kérték.
(5) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, a kapcsolódó dokumentáció vagy a kiegészítő tájékoztatás túl terjedelmes ahhoz, hogy azt a (3) vagy (4) bekezdésben megállapított határidőn belül rendelkezésre bocsássák, vagy ha az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz kapcsolódó dokumentáció helyszíni vizsgálata után lehet elkészíteni, az (1) és (2) bekezdésben foglalt határidőket ennek megfelelően meg kell hosszabbítani.
19. cikk
(1) A meghívásos eljárásban és a 11. cikk (2) bekezdése szerinti tárgyalásos eljárásban a részvételi jelentkezés kézhezvételének az ajánlatkérő által meghatározott határideje a hirdetmény feladásának napjától számított legalább 37 nap.
(2) Az ajánlatkérő egyidejűleg és írásban felhívja a kiválasztott jelentkezőket, hogy nyújtsák be ajánlatukat. A felhíváshoz csatolni kell az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és az ahhoz kapcsolódó dokumentációt. A felhívás legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) adott esetben, annak a szervezetnek a címe, ahonnan az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és az ahhoz kapcsolódó dokumentációt igényelni lehet, az erre irányuló kérelem benyújtásának határnapja; valamint az ilyen dokumentumokért fizetendő összeg nagysága és megfizetésének feltételei;
b) az ajánlatok kézhezvételének határnapja, az a cím, amelyre e dokumentumokat el kell küldeni, és az ajánlatok nyelve vagy nyelvei;
c) a közzétett hirdetményre való hivatkozás;
d) valamennyi olyan mellékelendő okmány feltüntetése, amely akár a jelentkező által a 17. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztását, akár a 17. cikkben előírt információ kiegészítését szolgálja a 31. és 32. cikkben megállapított azonos feltételek mellett;
e) a szerződés odaítélésének feltételei, ha azok a hirdetményben nem szerepelnek.
(3) A meghívásos eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő az írásbeli felhívás feladási napjától számított legalább 40 nap.
(4) Az ajánlattétel (3) bekezdésben megállapított határideje 26 napra csökkenthető, ha az ajánlatkérő a 15. cikk (1) bekezdésében előírt és a III. A. mellékletben szereplő minta szerint készült hirdetményt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétette.
(5) A szerződés-odaítélési eljárásokban történő részvételre vonatkozó jelentkezést levélben, táviratban, telexen, telefaxon vagy telefonon lehet megtenni. Ha a jelentkezés az utóbbi négy közül valamely módon történt, azt az (1) bekezdésben megállapított határidő lejárta előtt feladott levélben meg kell erősíteni.
(6) Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozóan az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább hat nappal kiegészítő tájékoztatást ad, ha azt időben kérték.
(7) Ha az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz kapcsolódó dokumentáció helyszíni vizsgálata után lehet elkészíteni, a (3) és (4) bekezdésben megállapított határidőket ennek megfelelően meg kell hosszabbítani.
20. cikk
(1) Ha a sürgősség miatt gyakorlatilag lehetetlen a 19. cikkben megállapított határidők alkalmazása, az ajánlatkérő a következő határidőket állapíthatja meg:
a) a részvételi jelentkezés kézhezvételére vonatkozó határidő, amely nem lehet rövidebb, mint a hirdetmény feladásától számított 15 nap;
b) az ajánlattételi határidő, amely nem lehet rövidebb, mint az ajánlati felhívás időpontjától számított 10 nap.
(2) Az ajánlatkérő köteles az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább négy nappal az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó kiegészítő tájékoztatást adni, ha azt időben kérték.
(3) A részvételi jelentkezéshez és az ajánlati felhíváshoz a lehető leggyorsabb kommunikációs eszközt kell igénybe venni. Ha a részvételi jelentkezés táviratban, telexen, telefaxon vagy telefonon történik, azt az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt feladott levélben kell megerősíteni.
21. cikk
Az ajánlatkérő gondoskodhat azoknak a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseket bejelentő hirdetményeknek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzétételéről, amelyekre az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmény nem vonatkozik.
22. cikk
A 15., 16. és 17. cikkben említett hirdetmények és a 16. cikk (4) bekezdésében és a 39. cikkben említett statisztikai jelentések elkészítésének, továbbításának, kézhezvételének, lefordításának, összegyűjtésének és szétküldésének feltételeit, valamint az I. A. és B. mellékletben említett nómenklatúrát és a hirdetményekben az e mellékletekben felsorolt szolgáltatáskategóriákon belüli nómenklatúra bizonyos pontjaira történő hivatkozás feltételeit a 40. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően lehet módosítani.
VI. CÍM
1. FEJEZET
Közös részvételi szabályok
23. cikk
A szerződések odaítélése az e cím 3. fejezetében megállapított kritériumok alapján, a 24. cikk figyelembevételével történik, miután az ajánlatkérő a 29. cikk alapján ki nem zárt szolgáltatók alkalmasságát a 31. és 32. cikkben említett feltételek tekintetében megvizsgálta.
24. cikk
(1) Ha a szerződés odaítélése az összességében legelőnyösebb ajánlat feltétele alapján történik, az ajánlatkérő figyelembe veheti az azonos ajánlattevő által benyújtott és az ajánlatkérő által megkövetelt minimumkövetelményeknek megfelelő változatokat. Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeket kell kielégíteniük, és azokat milyen formai követelmények szerint kell elkészíteni. A hirdetményben fel kell tüntetni, ha a többváltozatú ajánlattétel nem engedélyezett.
Az ajánlatkérő nem utasíthatja el egy változat benyújtását kizárólag azon az alapon, hogy a változat az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra, az európai műszaki tanúsítványokra vagy a közös műszaki leírásokra történő hivatkozással meghatározott, a 14. cikk (2) bekezdésében említett műszaki leírások alapján, vagy a 14. cikk (5) bekezdése a) és b) pontjában említett nemzeti műszaki leírásokra történő hivatkozással meghatározott műszaki leírások alapján készült.
(2) Az az ajánlatkérő, amely elfogadta az (1) bekezdés szerinti változatokat, nem utasíthat el egy változatot kizárólag azon az alapon, hogy annak eredménye, elfogadása esetén, inkább egy árubeszerzésre irányuló szerződéshez, mint az ezen irányelv értelme szerinti szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésre irányul.
25. cikk
Az ajánlattételhez szükséges dokumentációban az ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőt, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel szerződést kíván kötni.
Ennek megjelölése nem érinti a fővállalkozó felelősségét.
26. cikk
(1) Több ajánlattevő közösen is tehet ajánlatot. Ilyen esetben az ajánlat megtétele nem köthető meghatározott társasági forma létrehozásához, azonban a szerződés odaítélése esetén a közös ajánlatot tevő nyertesektől ez megkövetelhető.
(2) Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak a kérdéses szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el azon a kizárólagos alapon, hogy a szerződés odaítélési helye szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.
(3) A jogi személyektől megkövetelhető, hogy ajánlatukban vagy a részvételre vonatkozó kérelmükben jelezzék a szolgáltatás teljesítésében közreműködő természetes személyek nevét és szakképesítését.
27. cikk
(1) Meghívásos és tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő a szolgáltató helyzetére, valamint az általa teljesítendő gazdasági és műszaki jellegű minimális feltételek értékeléséhez szükséges adatok és formai követelmények alapján kiválasztja a 29-35. cikkben előírtak alapján alkalmas jelentkezők közül azokat, akiket ajánlat benyújtására vagy tárgyalás folytatására kér fel.
(2) Ha az ajánlatkérő a szerződést meghívásos eljárással ítéli oda, előírhatja az általa meghívni kívánt szolgáltatók keretszámát. Ebben az esetben a keretszámot a hirdetményben fel kell tüntetni. A keretszámot az elvégzendő munka természetének figyelembevételével kell meghatározni. A keretszámnak legalább 5 és legfeljebb 20 szolgáltatót kell magában foglalnia.
Az ajánlattételre felhívott jelentkezők számának minden körülmények között elegendőnek kell lennie a tényleges verseny biztosításához.
(3) Ha az ajánlatkérő a 11. cikk (2) bekezdésében említett tárgyalásos eljárás útján ítél oda egy szerződést, a tárgyalásban való részvételre meghívottak száma nem lehet kevesebb háromnál, feltéve hogy elegendő számú alkalmas jelentkező van.
(4) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy az ajánlatkérők a szükséges követelményeknek megfelelő más tagállambeli ajánlattevőket megkülönböztetés nélkül és a nemzeti bánásmód szerint kérjék fel ajánlattételre.
28. cikk
(1) Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározhatja, vagy egy tagállam által kötelezhető arra, hogy meghatározza azt a hatóságot vagy azokat a hatóságokat, amelyektől az ajánlattevő megfelelő tájékoztatást kaphat az építési beruházási munkák teljesítése szerinti tagállamban, régióban vagy településen hatályos, a munkavállalók védelmére vonatkozó rendelkezések és a munkafeltételek alapján fennálló kötelezettségekről, amelyeket a szerződés teljesítése során a helyszínen végzett munkákra alkalmazni kell.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást adó ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőket, illetve a szerződési eljárásban résztvevőket arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették a szolgáltatás teljesítésének helyén hatályos, a munkavállalók védelmére vonatkozó rendelkezések és a munkafeltételek alapján fennálló kötelezettségeket. Ez a rendelkezés nem sérti a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatok vizsgálatára vonatkozó, a 37. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását.
2. FEJEZET
A minőség alapján történő kiválasztás feltételei
29. cikk
Kizárható a szerződésben való részvételből a szolgáltató, ha
a) csődbe ment vagy felszámolás alatt áll vagy ezekkel összefüggő bírósági eljárás folyik vele szemben, vagy csődegyezséget kötött, felfüggesztette üzleti tevékenységét, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében hasonló helyzetben van;
b) csődeljárás, kötelező felszámolási vagy ezekkel összefüggő bírósági eljárás, vagy csődegyezségi eljárás vagy bármilyen, a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás alanya;
c) szakmai magatartásával kapcsolatos jogsértés miatt jogerős ítélettel elmarasztalták;
d) súlyos szakmai kötelességszegést követett el, amelyet az ajánlatkérő bármilyen indokolt eszközzel bizonyítani tud;
e) nem tett eleget a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján fennálló társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének;
f) nem tett eleget az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján fennálló adófizetési kötelezettségének;
g) az e fejezetben előírt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során hamis nyilatkozatot tett, vagy nem közölte a kért adatokat.
Ha az ajánlatkérő megköveteli, hogy az ajánlattevő igazolja, hogy nem tartozik az a), b), c), e) és f) pont hatálya alá, elegendő bizonyítékként kell elfogadnia:
- az a), b) és c) pont tekintetében az erkölcsi bizonyítvány bemutatását, vagy ennek hiányában egy, a származási ország illetékes bírósága vagy közigazgatási szerve által kibocsátott, ezzel egyenértékű okmány bemutatását, amely az említett követelményeknek való megfelelést igazolja,
- az e) és f) pontokban említett esetekben az érintett tagállam illetékes hatósága által kibocsátott igazolást.
Ha az érintett ország nem bocsát ki ilyen okmányt vagy igazolást, az okmány vagy igazolás helyett elfogadható az érintett személy által a származása szerinti ország bírósága vagy közigazgatási szerve, közjegyzője vagy minősített szakmai szervezete előtt eskü alatt tett nyilatkozat, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben az eskü alatt tett nyilatkozat jogintézménye nem ismert, az ünnepélyes nyilatkozat.
A tagállamok a 44. cikkben említett határidőn belül kijelölik az ilyen okmányok vagy igazolások kibocsátására jogosult hatóságokat és szerveket, és erről haladéktalanul tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.
30. cikk
(1) Amennyiben a közbeszerzési szerződésre pályázónak vagy az ajánlattevőnek egyedi engedéllyel kell rendelkeznie, vagy egy országában lévő meghatározott szervezet tagjának kell lennie ahhoz, hogy az adott szolgáltatást teljesíteni tudja, az ajánlatkérő megkívánhatja tőle, hogy rendelkezzen ilyen engedéllyel vagy tagsággal.
(2) Bármely jelentkezőt vagy ajánlattevőt felkérhetik, hogy igazolja a szakmai vagy kereskedelmi nyilvántartások egyikébe a letelepedése szerinti ország jogszabályaiban megállapított feltételek szerint történt bejegyzését, vagy hogy a (3) bekezdésben meghatározott eskü alatt tett nyilatkozatot vagy igazolást nyújtson be.
(3) Az említett szakmai és kereskedelmi nyilvántartások, illetve nyilatkozatok vagy igazolások a következők:
- Belgiumban a "Registre du commerce - Handelsregister" és az "Ordres professionels - Beroepsorden",
- Dániában az "Erhvervs- og Selskabstyrelsen",
- Németországban a "Handelsregister", a "Handwerksrolle" és a "Vereinsregister",
- Görögországban a szolgáltatót felkérhetik, hogy az érintett szolgáltatás gyakorlásáról egy közjegyző előtt eskü alatt tett nyilatkozatot nyújtson be; a hatályos nemzeti jogban előírt esetekben az I. A. mellékletben említett kutatási szolgáltatások végzéséről szóló igazolások esetén a "Μητρώο Μελετητών αωδ Μητρώο Γραφείων Μελετών" szakmai nyilvántartás,
- Spanyolországban a "Registro Central de Empresas Consultoras y Servicios del Ministerio de Economia y Hacienda",
- Franciaországban a "Registre du commerce" és a "Répertoire des métiers",
- Olaszországban a "Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato", a "Registro delle commissioni provinciali per l'artigianato" vagy a "Consiglio nazionale degli ordini professionali",
- Luxemburgban a "Registre aux firmes" és a "Rôle de la Chambre des métiers",
- Hollandiában a "Handelsregister",
- Portugáliában a "Registro nacional das Pessoas Collectivas",
- az Egyesült Királyságban és Írországban a szolgáltató felhívható arra, hogy a "Registar of Companies" (cégjegyzék) vagy a "Registar of Friendly Societies" (segélyegyletek jegyzéke) által kiadott igazolást mutasson be, vagy, eltérő esetben, egy arra vonatkozó igazolást, hogy az érintett személy eskü alatt kijelentette, hogy a kérdéses foglalkozást a letelepedése szerinti országban egy meghatározott helyen, adott cégnév alatt gyakorolja.
31. cikk
(1) A szolgáltató pénzügyi és gazdasági alkalmasságának igazolása főszabály szerint a következő referenciák közül egy vagy több használható fel:
a) bankok megfelelő nyilatkozatai vagy szakmai felelősségbiztosítás igazolása;
b) a szolgáltató mérlegének vagy a mérlegkivonatának bemutatása, ha a szolgáltató letelepedési helye szerinti ország joga előírja a mérlegek közzétételét;
c) a vállalkozásnak az előző három pénzügyi évre vonatkozó összforgalmáról és annak a szolgáltatásnak a tekintetében teljesített forgalmáról szóló nyilatkozata, amelyre a szerződés vonatkozik.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározza, hogy mely referenciát vagy referenciákat választotta, és milyen egyéb referenciákat kell még bemutatni.
(3) Ha a szolgáltató ésszerű okból nem tudja az ajánlatkérő által kért referenciákat bemutatni, bármilyen egyéb, az ajánlatkérő által megfelelőnek ítélt okmánnyal igazolhatja gazdasági és pénzügyi alkalmasságát.
32. cikk
(1) A szolgáltató szolgáltatásnyújtási képességét különösen a szakértelmére, hatékonyságára, tapasztalatára és megbízhatóságára tekintettel lehet megítélni.
(2) A szolgáltató műszaki alkalmasságát a következő módon vagy módokon lehet igazolni a teljesítendő szolgáltatás természetétől, mennyiségétől és céljától függően:
a) a szolgáltató és/vagy a vállalkozás vezetősége tagjainak, és különösen a szolgáltatások teljesítésében közreműködő természetes személyek végzettsége és szakképesítése;
b) az előző három évben teljesített főbb szolgáltatások jegyzéke, a szolgáltatások értékének összegével, időpontjával és köz- vagy magán-megrendelőivel együtt, és:
- az ajánlatkérő számára teljesített szolgáltatás esetében az illetékes hatóság által kibocsátott vagy ellenjegyzett igazolás;
- a magánvásárló számára teljesített szolgáltatás esetében a szolgáltatás elvégzését a vevő igazolja vagy - ennek hiányában - a szállító nyilatkozik a teljesítés megtörténtéről;
c) az elsősorban a minőségellenőrzésért felelős szakemberekről vagy műszaki szervezetekről készült kimutatás, akár közvetlenül a szolgáltató alkalmazza őket, akár nem;
d) az utolsó három évre vonatkozóan a szolgáltató éves átlagos létszámáról és a vezetői létszámról készült kimutatás;
e) a szolgáltató számára a szolgáltatások teljesítéséhez rendelkezésre álló szerszámokról, berendezésről vagy műszaki felszerelésről készült nyilatkozat;
f) a szolgáltatónak a minőségbiztosítás érdekében tett intézkedéseire, valamint a vizsgálati és kutatási lehetőségeire vonatkozó leírás;
g) ha a teljesítendő szolgáltatás összetett vagy azt kivételesen egy különleges cél érdekében kell teljesíteni, az ajánlatkérő által vagy a nevében egy, a szolgáltató letelepedése szerinti ország illetékes hivatalos szerve által végzett vizsgálat, e szerv beleegyezésére is figyelemmel, a szolgáltató műszaki kapacitásáról és, ha szükséges, vizsgálati és kutatási lehetőségeiről, valamint minőségellenőrzési intézkedéseiről;
h) a szerződés azon részének feltüntetése, amelyre nézve a szolgáltató harmadik személlyel szerződést kíván kötni.
(3) Az ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározza, hogy az említettek közül mely referenciákat kell bemutatni.
(4) A 31. cikkben és az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett információnak a szerződés tárgyára kell korlátozódnia; az ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie a szolgáltatónak a műszaki és kereskedelmi titkok védelmére vonatkozó jogos érdekét.
33. cikk
Amennyiben az ajánlatkérő a szolgáltató bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak való megfelelőségét független testületek által kiállított tanúsítvány bemutatásához köti, akkor az EN 45000 európai szabványsorozatnak megfelelő testület által tanúsított, az EN 29000 európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. El kell ismernie a más tagállamban letelepedett testülettől származó egyenértékű tanúsítványt. El kell fogadnia az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is attól a szolgáltatótól, amely nem juthat hozzá ilyen tanúsítványhoz, vagy amelynek nincs lehetősége arra, hogy az ilyen tanúsítványt a meghatározott határidőn belül beszerezze.
34. cikk
A 29-32. cikk keretein belül az ajánlatkérő felhívhatja a szolgáltatót a benyújtott igazolások és okmányok kiegészítésére vagy pontosítására.
35. cikk
(1) Azoknak a tagállamoknak, amelyek rendelkeznek a minősített szolgáltatók hivatalos jegyzékével, hozzá kell igazítaniuk azt a 29. cikk a)-d) pontja, valamint a 30., 31. és 32. cikk rendelkezéseihez.
(2) A hivatalos jegyzékben nyilvántartott szolgáltatók minden szerződés esetében benyújthatják az ajánlatkérőnek az illetékes hatóság által kibocsátott nyilvántartási igazolást. Az ilyen igazolásban szerepelnie kell a bejegyzés alapjára történő hivatkozásnak és a jegyzék szerinti besorolásnak.
(3) Az illetékes szerv által a hivatalos jegyzékben történő igazolt bejegyzés alapján a többi tagállam ajánlatkérői csak a 29. cikk a)-d) és g) pontja, a 30. cikke, a 31. cikk b) és c) pontja, valamint a 32. cikk a) pontja tekintetében vélelmezik az ajánlattevői besorolásnak megfelelő, a szolgáltatás teljesítésére való alkalmasságot.
A hivatalos jegyzékben való nyilvántartásból származó adatokat nem lehet vitatni. Azonban minden közbeszerzési szerződés esetében a társadalombiztosítási járulék fizetésére vonatkozóan minden bejegyzett szolgáltatótól kiegészítő igazolás kérhető.
A többi tagállam ajánlatkérői a fenti rendelkezéseket csak a hivatalos jegyzékkel rendelkező tagállamban letelepedett szolgáltató javára alkalmazzák.
(4) A más tagállamból származó szolgáltatóknak a hivatalos jegyzékbe történő esetleges bejegyzéséhez csak a nemzeti ajánlattevőktől is megkövetelt igazolás vagy nyilatkozat kérhető, és minden körülmények között csak a 29-33. cikkben előírt igazolás és nyilatkozat kérhető.
(5) A hivatalos jegyzékkel rendelkező tagállamok megküldik a többi tagállam részére annak a szervnek a címért, amelyhez a bejegyzés iránti kérelem benyújtható.
3. FEJEZET
A szerződés odaítélésének feltételei
36. cikk
(1) Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül az ajánlatkérő a következő feltételek alapján ítéli oda a szerződéseket:
a) ha a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlat nyer, a kérdéses szerződéstől függően olyan különböző feltételek, mint például: a minőség, az esztétikai és funkcionális sajátosságok, műszaki érték, a műszaki segítségnyújtás és vevőszolgálat, a szállítási nap, a szállítási vagy teljesítési határidő, az ellenszolgáltatás összege; vagy
b) kizárólag a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás.
(2) Ha a szerződést a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlatot tevőnek kell odaítélni, az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben feltünteti, lehetőség szerint csökkenő fontossági sorrendben, az odaítélés általa alkalmazni kívánt feltételeit.
37. cikk
Ha egy adott szerződés esetében az ajánlatok a teljesítendő szolgáltatáshoz képest kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmaznak, az ajánlatkérő, mielőtt az ilyen ajánlatot elutasítaná, írásban az ajánlat alkotóelemei általa lényegesnek tekintett részleteire vonatkozó adatokat kér, és az így kapott indokolást figyelembe véve meggyőződik az ilyen alkotóelemek valós helyzetéről.
Az ajánlatkérő figyelembe veheti az olyan objektív indokolást, amely a szolgáltatásnyújtási módszer gazdaságosságára, vagy a választott műszaki megoldásra, vagy a szerződés teljesítésének az ajánlattevő számára kivételesen előnyös körülményeire, vagy az ajánlattevő által javasolt szolgáltatás eredetiségére vonatkozik.
Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció előírja, hogy a szerződés odaítélése a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján történjen, az ajánlatkérő köteles tájékoztatni a Bizottságot azoknak az ajánlatoknak az elutasításáról, amelyekben az ellenszolgáltatás összegét túl alacsonynak találja.
VII. CÍM
Záró rendelkezések
38. cikk
A határidők kiszámítása az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK/Euratom tanácsi rendeletnek [11] megfelelően történik.
39. cikk
(1) Annak érdekében, hogy ezen irányelv alkalmazásának eredményeit értékelni lehessen, a tagállamok legkésőbb 1995. október 31-ig az előző évre vonatkozóan, és azután minden második év október 31-ig az ajánlatkérők által odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekről készült statisztikai jelentést továbbítanak a Bizottság számára. Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció előírja, hogy a szerződés odaítélése a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján történjen, az ajánlatkérő köteles tájékoztatni a Bizottságot azoknak az ajánlatoknak az elutasításáról, amelyekben az ellenszolgáltatás összegét túl alacsonynak találja.
(2) E jelentésekben részletesen fel kell tüntetni legalább az egyes ajánlatkérők vagy ajánlatkérő-csoportok által az értékhatár felett odaítélt szerződések számát és értékét, amennyire lehetséges, az eljárás, a szolgáltatás típusa és a nyertes szolgáltató állampolgársága szerinti bontásban, tárgyalásos eljárás esetében pedig a 11. cikk szerinti bontásban, felsorolva az egyes tagállamoknak és harmadik országoknak odaítélt szerződések számát és értékét.
(3) A Bizottság a 40. cikk (3) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározza az ezen irányelvvel összhangban előírt valamennyi statisztikai adat jellegét.
40. cikk
(1) A Bizottság munkáját a 71/306/EGK határozattal létrehozott közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottsága segíti.
(2) Az I. A. melléklet 5. csoportjába tartozó távközlési szolgáltatásokra vonatkozóan, a Bizottság munkáját a 90/531/EGK irányelvvel létrehozott Távközlési Beszerzések Tanácsadó Bizottsága is segíti.
(3) Ha az e bekezdésben meghatározott eljárásra hivatkoznak, a Bizottság képviselője a megteendő intézkedések tárgyában tervezetet nyújt be a bizottságnak. A tervezetet a bizottság az elnöke által az ügy sürgősségének megfelelően meghatározott határidőn belül, szükség szerint szavazás útján véleményezi.
A véleményt jegyzőkönyvben kell rögzíteni; ezenfelül minden tagállam kérheti, hogy álláspontját a jegyzőkönyvben rögzítsék.
A Bizottság a bizottság által megfogalmazott véleményt a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi. Tájékoztatja a bizottságot a véleménye figyelembevételének módjáról.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett bizottságok a Bizottság kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére megvizsgálnak minden, az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó kérdést.
41. cikk
Az árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárás alkalmazását szabályozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdése [12] helyébe a következő bekezdés lép:
"(1) A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy - a 71/305/EGK, a 77/62/EGK és a 92/50/EGK*irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárást illetően - az ajánlatkérő által hozott határozatot eredményesen és főként a lehető leggyorsabban felül lehessen vizsgálni a következő cikkekben és különösen a 2. cikk (7) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően, valamint azon az alapon, hogy e határozat a közbeszerzések területén megsértette a Közösség jogszabályait vagy az e szabályokat végrehajtó nemzeti szabályokat.
* HL L 209., 1992.7.24., 1. o."
42. cikk
(1) "c) az értékhatárok nemzeti valutában kifejezett összegét és a GATT-Egyezmény értékhatárainak ECU-ben kifejezett összegét elvben kétévente, 1988. január 1-jei hatállyal felül kell vizsgálni. Ennek az összegnek a kiszámítása során e valuták ECU-ben kifejezett és az ECU SDR-ben (különleges lehívási jog) kifejezett, a január 1-jei felülvizsgálatot közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékét kell figyelembe venni. Az összegeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában november elején kell közzétenni."
(2) "(2) a) Az értékhatárok nemzeti valutákban kifejezett összegét kétévente, 1992. január 1-jei hatállyal felül kell vizsgálni. Ennek az összegnek a kiszámítása során az ECU-ben kifejezett valutáknak a január 1-jei felülvizsgálatot közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékeit kell alapul venni. Az összegeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában november elején kell közzétenni.
b) Az a) pontban meghatározott számítási módszert a Bizottság javaslatára a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságának elvben az első alkalmazásától számított két év elteltével felül kell vizsgálnia."
43. cikk
Legkevesebb három évvel az ezen irányelvnek való megfelelés határidejétől a Bizottság - szorosan együttműködve a 40. cikk (1) és (2) bekezdésében említett bizottságokkal - felülvizsgálja ezen irányelv alkalmazását, beleértve az I. A. mellékletben felsorolt szolgáltatások teljesítésére gyakorolt hatását és a műszaki szabványokra vonatkozó előírásait. A Bizottság főként azt értékeli, hogy ezt az irányelvet teljes egészében alkalmazni lehet-e majd az I. B. mellékletben felsorolt egyéb szolgáltatások közbeszerzésére, és hogy milyen hatása van a szolgáltatások egymás közötti teljesítésének az e területre vonatkozó közbeszerzési piac tényleges megnyitására. A Bizottság elkészíti a szükséges javaslatokat az irányelv szükséges módosítására.
44. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1993. július 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
45. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxembourgban, 1992. június 18-án.