A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2004. október 6.)
a „Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.” (Modern Mezőgazdasági Szövetkezet korlátolt felelősségű szövetkezeti társaság) számára Olaszország által nyújtandó állami támogatásról
(az értesítés a C(2004) 3639. számú dokumentummal történt)
(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)
(2006/224/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
miután felkérte az érdekelteket (1), hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikkel összhangban és ezen észrevételekre tekintettel,
az alábbi határozatot hozta:
I. ELJÁRÁS
(1)
Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete 2001. február 8-i, 2001. február 9-én iktatott levelében bejelentette a Bizottságnak a szóban forgó intézkedést a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint.
(2)
A 2001. augusztus 21-i, 2001. augusztus 24-én iktatott, a 2001. december 3-i, 2001. december 5-én iktatott és a 2002. április 11-i, 2002. április 17-én iktatott leveleiben Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete közölte a Bizottsággal azokat a kiegészítő információkat, amelyeket az olasz hatóságoktól a 2001. április 9-i és 2001. szeptember 27-i levelekben, valamint informális kapcsolatok útján megkértek.
(3)
2002. június 5-i levelében a Bizottság értesítette Olaszországot azon határozatáról, amellyel elindította az eljárást a szóban forgó támogatás tekintetében, a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
(4)
A Bizottság határozata közlésre került az eljárás elindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte a harmadik érdekelt feleket, hogy tegyék meg a kérdéses támogatással kapcsolatos észrevételeiket.
(5)
A Bizottsághoz nem érkezett harmadik érdekelt felek részéről ezzel kapcsolatos észrevétel.
(6)
Olaszország a tervezett intézkedésről további információkat közölt a Bizottsággal 2002. szeptember 16-i, 2002. szeptember 17-én iktatott levelében.
II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
(7)
A Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. egyike azo vállalkozásoknak, amelyeket a Bizottság a 354/2000 sz. ügyirat (3) keretében megmentési támogatásban való részesülésre megvizsgált és jóváhagyott. Az elfogadó határozat előírta a megmentési támogatás szerkezetátalakítási támogatássá történő átalakítását avval a feltétellel, hogy Olaszország a támogatás engedélyezésétől számított hat hónapon belül bemutatja a vállalkozás szerkezetátalakítási tervét, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások állami megmentési és szerkezetátalakítási támogatásáról szóló közösségi Iránymutatások (a továbbiakban az Iránymutatások) (4) 23. pontja rendelkezéseinek megfelelően. E kötelezettség megvalósításaképpen, az olasz hatóságok közölték a Szövetkezet szerkezetátalakítási tervét. Jelen határozat tehát a szerkezetátalakítási támogatásról szól.
(8)
A szerkezetátalakítási terv keretében a folyósított 900 000 000 ITL-nak (464 810 EUR) megfelelő megmentési támogatás tőkeszámla-hozzájárulássá lett átalakítva.
A. A vállalkozás leírása
(9)
A Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. kis méretű szövetkezeti társaság, amely 69 tagból áll, és amely szőlészetre és gabonatermesztésre (elsődeleges termelés) specializálódott. Jelenleg 75 ha saját, 207 bérelt és 178 átruházott tulajdont kezel.
B. A piac felmérése
(10)
Az olasz hatóságok szerint a Szövetkezet fő tevékenysége a borászati célú szőlő-termelés (az eladható bruttó termelés 80%-a). Az ide vonatkozó piac tehát a szőlő- és bortermelési piac. Marche tartomány, amelynek 23 500 ha szőlővel beültetett területtel rendelkezik, amelyből 13 000 eredetvédett (DOC), összes szőlő- és bortermelésének összege 147 milliárd ITL. 125 hektáros szőlőterületével a szövetkezet a tartomány teljes szőlőterületének 0,53%-át, míg az eredetvédett (DOC) terület 0,96%-át fedi le, a tartományi átlagtermelés 0,38%-ának megfelelő termeléssel (az utóbbi 3 év adatai).
(11)
A szektor tendenciái a jobb minőségű borok fogyasztása irányába mutatnak (növekszik az ellenőrzött eredetű borok (DOC) fogyasztása, míg az asztali boroké csökken) (5). A nemzetközi piacok egyre fontosabbá válnak, és az olasz bor növeli ismertségét külföldön, noha meg kell küzdenie a hagyományos termelők és a szektor feltörekvő országainak erős konkurenciájával. A borászati üzemeknek csaknem háromnegyede exportál külföldre. Leginkább kis- és középvállalkozásokról van szó, amelyek éves forgalma nem éri el az 50 milliárdot. A marchei DOC borok jó sajátosságokkal bírnak. A Verdicchio dei Castelli di Jesi, amely a legjobb olasz fehérborok közé tartozik, a Rosso Conero vörösborral együtt az Olaszországban és a világon legismertebb marchei borok egyike. A export aránya eléri a 30%-ot (6). A szerkezetátalakítási tervben foglalt perspektívák a borászati piac fejlődésének mérsékelten optimista képét mutatják be, amely nem számol a szűk földrajzi területen termelt kiváló borok iránti kereslet válságával. A Szövetkezet szerkezetátalakítási terve e borok termelésére való részleges átállást irányoz elő.
C. A szövetkezet nehézségeinek eredete
(12)
Az olasz hatóságok szerint a szövetkezet pénzügyi nehézségeit a következők okozták:
a)
Rövid lejáratú kölcsönök által finanszírozott befektetésekkel összefüggő túlságosan nagy pénzügyi terhek.
b)
Állandó piaci árcsökkenés, amellyel nem járt együtt a termelési tényezők (munkaerő, technikai eszközök) költségének hasonló csökkenése A termelés elégtelen gépesítése és bizonyos szőlőültetvények elöregedett állapota egyáltalán nem biztosítanak elégséges jövedelmezési értékeket.
c)
Elégtelen tartalékképzések. Az elmúlt öt év során az amortizációs alapok tartalékképzései a berendezések hasznos élettartamához szükségesnél alacsonyabbak voltak, és ez súlyosbította a pénzügyi helyzetet.
d)
Kedvezőtlen események. A mostoha klimatikus viszonyok, amelyek az 1998/1999. évi (jégeső) és az 1999/2000. évi (jégeső és aszály) időszakot jellemezték, olyan veszteségeket eredményeztek, amelyeket a biztosítási fedezetek csak részben térítettek meg, és amelyek nem részesültek semmiféle országos vagy tartományi szabályozású kompenzációs támogatásban.
e)
Olyan új szőlőültetvények telepítésében megnyilvánuló befektetések, amelyeknél az állami hozzájárulás láthatóan elmaradt a közösségi normatíva által előírt maximális értéknél. A tartomány az elfogadható költségek összegét hektáronkénti 17 000 000 ITL-ban maximalizálta, míg a támogatás arányát 35%-ban. A jelentősen meredek területeken a telepítési költségek láthatóan meghaladták e maximumot (hektáronként 32 000 000 ITL)
(13)
Az olasz hatóságok szerint a szövetkezet veszteségeinek összefoglalása az alábbiak szerint alakul:
Az 1995-2000 közötti időszak gazdasági eredményeinek különbözete (7)
ITL 776 432 609 (€ 400 994)
A befektetésekre nyújtott állami hozzájárulás különbözete
ITL 179 363 240 (€ 92 633)
Bruttó termelés-veszteség a 1998/1999. évi kedvezőtlen események következtében
ITL 165 120 000 (€ 85 277)
Bruttó termelés-veszteség a 1999/2000. évi kedvezőtlen események következtében
ITL 194 599 000 (€ 100 502)
Összes veszteség
ITL 1 315 514 849 (€ 679 406)
D. A megmentési támogatás
(14)
A Bizottság az N 354/2000 sz. szabályozás keretében elfogadta, hogy Olaszország az öt nehéz helyzetben lévő és megmentési támogatás által kedvezményezett cég állapotának értékelésére a következő kritériumokat használja. A felvehető cégeknek legalább két jövedelmezőségi mutatónak és két pénzügyi/strukturális mutatónak kellett megfelelniük.
Mutató-kategóriák
Mutató
Érték
Jövedelmezőségi mutatók
Üzemeltetési veszteségek
Az elmúlt három évben elszenvedett veszteségek
Operatív jövedelem/operatív tőke
Az elmúlt öt évben 3%-nál alacsonyabb, vagy az elmúlt öt évben csökkenés az utolsó évben számított 3%-nál alacsonyabb értékig (1,5% a szövetkezeti vállalkozásoknál).
Operatív jövedelem/a termelés értéke
Az elmúlt öt év során 50%-os csökkenés, amely legalább 5%-os, de 20%-nál nem magasabb éves csökkenésnek felel meg.
Forgalom/készletek
Az elmúlt öt év során 20 és 40% közötti csökkenés az utolsó év során mért 15%-os csökkenésnél nem magasabb értékkel.
Pénzügyi terhek/forgalom
Az elmúlt 5 év során 4 és 15% között.
Pénzügyi és strukturális mutatók
A beszállítóknak történő kifizetések elhalasztásának időtartama
Az elmúlt öt év során 70%-os növekedés, amely legalább 10%-os növekedési kulcsnak felel meg, amely azonban az utolsó év során 30%-nál nem magasabb.
Operatív jövedelem/pénzügyi terhek
Az elmúlt öt év során 25-30%-os csökkenés, amely legalább 3-4%-os éves csökkenésnek felel meg, amely azonban 15%-nál nem magasabb az utolsó év tekintetében.
(Forgalmi - raktári aktívák) /passzívák
0,6%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,6%-nál alacsonyabb értékig.
Forgalmi aktívum/passzívák
0,8%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,8%-nál alacsonyabb értékig.
Állandó tőke / befektetett eszközök
0,6%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,6%-nál alacsonyabb értékig.
Rövid lejáratú banki adósság /passzívák
0,35%-nál nem alacsonyabb és 0,6%-nál nem magasabb az elmúlt 5 év során, az elmúlt év során 0,2%-nál nem nagyobb növekedéssel.
Az adott esetben a Moderna szövetkezet megfelelt a feltételeknek. A nehéz helyzet a következő szempontok alapján került megállapításra: pénzügyi terhek/forgalom, forgalom/készletek, (forgalmi-raktári aktívum)/passzívák, rövid lejáratú banki adósság/passzívák.
E. A szerkezetátalakítás
(15)
A szövetkezet szerkezetátalakítási terve a termési ciklusuk végét elérő szőlőművelési területek átállítását irányozza elő a tartomány legreprezentatívabb DOC változatai (Verdicchio dei castelli di Jesi és Rosso Conero) irányába, ezen kívül gépállományba történő befektetések végrehajtását a célból, hogy a munkaerőköltség csökkenjen, az üzemi jövedelmezőség pedig növekedjen. Az előirányzott műveletek a következők:
a)
10 hektár szőlőterület megújítása és átalakítása védett eredetűvé ötéves befektetési program szerint, amely a közösségi szabályozás keretében valósítandó meg (szabályozások (EK) 1493/1999 és 1227/2000 sz.),
b)
10,5 hektár DOC szőlőterület (2,5 Verdicchio dei castelli di Jesi és 8,5 Rosso Conero) (folyamatban lévő) létrehozása,
c)
egy szüretelőgép megvétele 386 900 000 ITL-ért (199 820 EUR), ami néhány művelési tevékenység gépesítése által lehetővé teszi a munkaerőköltség hozzávetőleg évi 184 800 000 ITL-val (95 440 EUR) történő csökkenését.
(16)
Az öt év alatt megvalósítandó megújítási befektetések és a szőlőterületek átalakítási tervének tárgyát a következő költségek képezik:
Leírás
Összeg (ITL-ban)
Szőlőterület (10 ha x 45 millió ITL)
450 000 000
Elfogadható befektetés (10 ha x 40 millió ITL)
[400 000 000]
Ráeső hozzájárulás (a 400 millió ITL 40%-a)
- 160 000 000
Finanszírozandó egyenleg
290 000 000
(€ 149 773)
(17)
A szövetkezet tagjai újabb 100 millió ITL-nak (51 650 EUR) megfelelő társasági tőkeemelést hajtottak végre. A társasági tőke tehát 92,7 millió ITL-ról (47 880 EUR) 192,7 ITL-ra (99 520 EUR) emelkedett a 2000. évben. Ezen kívül a tagok egy 500 millió ITL-ás (258 230 EUR) kölcsönt nyújtottak a szövetkezetnek.
(18)
A szerkezetátalakítási támogatás fedezi a szerkezetátalakítási terv konzulensi és tanácsadói költségeit is 120 000 000 ITL (61 975 EUR) összegben. E feladatokra a Moncaro szövetkezet kapott megbízást hároméves időszakra. A szerkezetátalakítási terv pénzügyi struktúrája tehát a következők szerint alakul:
A.
Bekövetkezett adóssághelyzet (mint az előző táblázatban)
-1 315 514 849 ITL
B.
A tagok által viselt terhek (az átruházások alacsonyabb összegű elszámolása, valamint tőkeemelés)
534 233 484
Nettó adóssághelyzet (A - B)
- 781 281 365
50%-os hozzájárulás berendezések vásárlására
- 193 450 000
Tanácsadói költségek
- 120 000 000
Összesen
-1 094 731 365
F. A megmentési támogatás felhasználása
(19)
A 900 000 000 ITL (464 811 EUR) összegű megmentési támogatás átalakítása tőkeszámla támogatássá lehetővé fogja tenni a fentiekben ismertetett teljes adósságállomány 792 000 000 ITL-val (409 034 EUR) történő csökkenését, a szüretelőgép megvételének részleges fedezését és a szerkezetátalakítási terv megvalósításával kapcsolatos tanácsadói költségek fedezését.
(20)
Ellentételezés címén a szövetkezett vállalta, hogy csökkenti saját termelőkapacitását a szőlő- és bortermelési szektorban. 2001. december 31-én ez a kapacitás, figyelembe véve a termesztett fajokat és a különböző DOC szőlőkre vonatkozó versenykiírások által megállapított termelési normákat, 1 674,1 tonna volt. Az öt évre előirányzott 16%-os csökkentéssel, megfelelően az Iránymutatások 74. pontja i. alpontja rendelkezéseinek, a termelőkapacitás 1 406,2 tonnára csökken le. Ez a szint 2005-ig marad fenn; a szerkezetátalakítási terv 2001 első napjaiban került bemutatásra.
G. Az eljárás megindításának indokai
(21)
A szövetkezet mérlegei csupán 1996-ban mutatnak nettó negatív eredményeket. Ezért a Bizottság kétségeket táplált arra nézve, hogy a szövetkezet 1995-1999 közötti időszakában valóban eladósodott és nehézségekkel küzdött volna.
(22)
A Bizottság kétségeket táplált arra nézve, hogy lehetséges-e az üzem jövedelmezőségét helyreállítani egy 16%-os termelési kapacitáscsökkentéssel, és különösen kétségesnek találta azokat az Olaszország által nyújtott számadatokat, amelyek szerint a kisebb termelés az üzem gazdasági egyensúlyára nézve elhanyagolható hatással lesz (a 2002-2005-ös időszak eladásai bevételeinek alig 1-2%-os csökkenése).
(23)
A Bizottság kétségeket táplált az előirányzott támogatás összegével kapcsolatban is, mivel az magasabbnak tűnt a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumnál. A Bizottság a reális szükségletek kiszámításához különösen kétségesnek találta, hogy lehet-e veszteségnek tekinteni a nem tartalékolt amortizációs hányadokat, és kifejezte kétségeit az iránt is, hogy szerkezetátalakítási terv kereteiben elfogadható-e olyan berendezés vásárlását célzó befektetés támogatása, amely nem deficites termelést szolgál.
(24)
A Bizottság megdöbbenését fejezte ki a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatos tanácsadói költségekkel kapcsolatban, mivel nem tudta kizárni annak lehetőségét, hogy ez az e feladatokkal megbízott szövetkezet közvetett támogatásának engedélyezése lenne.
III. AZ OLASZORSZÁG ÁLTAL BETERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK
(25)
2002. szeptember 16-i levelében Olaszország további információkkal és pontosításokkal szolgált.
(26)
A szövetkezet nehéz helyzetének fennállásával kapcsolatban Olaszország megerősítette, hogy a Moderna eleget tesz a Tartomány által alkalmazott és a 354/2000 számú támogatás keretében jóváhagyott négy feltételnek. Rávilágított továbbá a szövetkezeti vállalkozások specifikus voltára, amely szerint általában arra törekednek, hogy mérlegüket még akkor is egyensúlyban zárják, ha nehéz helyzetben vannak, amelyről az igen magas eladósodásból következő pénzügyi terhek is tanúskodnak, amelyet egyértelművé tesz az az operatív jövedelem, amelyet a pénzügyi terhek kompenzálására használnak.
(27)
Olaszország azt is részletezte, hogy az egyensúly elérése érdekében az 1994-1999. években a vállalkozás a mérleg néhány tételénél az alábbi mérlegeléseket alkalmazta: a) kevesebbért számolta el a tagok részéről történő földátruházásokat (a piaci ár alatt), s evvel ténylegesen azt kérte a tagoktól, hogy tartós pénzügyi hozzájárulással támogassák; b) a gépállomány és egyebek effektív kihasználási szintjének megfelelő hányadok 50%-ával megegyező amortizációs hányadok tartalékolása. Mindez meghatározta az ültetvények megújítását célzó pénzügyi tartalékképzés hiányát, amely a pénzügyi gazdálkodásra is negatív kihatásokkal járt.
(28)
Ezen kívül, az 1996. évi jelentős üzemeltetési veszteség (182 millió ITL, amely a forgalom 13%-ának felel meg) nem került kiegyenlítésre az ezt követő évek nyereségével. 1998-ban és 1999-ben 78 millió ITL és 134 millió ITL előre nem látott passzíva jelentkezett, mivel a becsültnél alacsonyabbak voltak az agrártermék-juttatás bevételei.
(29)
A vállalkozás jövedelmezőségének a termelőkapacitás csökkentésének ellenére történő helyreállításával kapcsolatban Olaszország hangsúlyozta és megerősítette, hogy az a vállalás, hogy a vállalkozás szőlőtermelését 16%-kal csökkentsék öt éves időszakban (a maximális elérhető termeléshez képest 1 406,2 tonna határértéken belül tartva azt), nem okoz ennek százalékosan megfelelő termelési értékcsökkenést, amennyiben a termelési keverék nagyobb értékű szőlők felé történő megváltoztatása az eladási bevételek jóval kisebb csökkenését okozza. Olaszország megerősítette az eljárás során bemutatott számításokat.
(30)
Azzal kapcsolatban, hogy elfogadható-e a gépállományba (az adott esetben a szüretelőgép) történő befektetéshez nyújtott támogatás, Olaszország pontosította, hogy ez a beszerzés elengedhetetlen ahhoz, hogy a vállalkozás jövedelmezőségét helyreállítsák, amennyiben a szóban forgó gép lehetővé teszi néhány művelési és betakarítási folyamat gépesítését, s evvel csökkenti a szőlőültetvények kezeléséhez szükséges munkaórák számát, és következésképpen lehetővé teszi a termelési költségek csökkentését (185 millió ITL-val), s ezzel a vállalat szőlészeti részlegének gazdasági egyenlegét újra nyereségessé teheti.
(31)
Olaszország szolgált egy olyan táblázattal, amelyből kiviláglik a jelentősen lejtős állapotban (lejtőn) történő szőlőültetés reális költsége azokhoz a hivatkozási értékekhez képest, amelyekre az állami segítségnyújtást folyósították, s ami 179 363 240 ITL-nak megfelelő bevételkiesést okozott.
(32)
Olaszország ezen kívül magyarázatokkal szolgált a tanácsadói és tanácsadó tevékenység költségeivel kapcsolatban is. A 120 000 000 ITL összeg részletesen magába foglalja az 1994-1999. évek gazdaság-vagyoni helyzetének elemzését, az előirányzati mérlegek kidolgozását 2005-ig, a projekt által előirányzott beavatkozások végrehajtásához szükséges műszaki-adminisztratív támogatást, a megkezdett műveletek ellenőrzését és az esetleges korrekciós intézkedések kiértékelését. A konzultációs és tanácsadói költségek számszerűsítésével és az összeg ennek megfeleltetésével kapcsolatban Olaszország utal az 1994. október 10-i 645. számú D.P.R.-re, amely a Diplomás Közgazdászok által nyújtott professzionális szolgáltatások díjazását rögzíti.
IV. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE:
(33)
A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami források felhasználásával, bármilyen formában nyújtott azon támogatások, amelyek azáltal, hogy néhány vállalkozást vagy néhány termelést előnyben részesítenek, meghamisítják a versenyt, vagy ezzel fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.
(34)
A szóban forgó támogatás megfelel ennek a definíciónak abban az értelemben, hogy egy meghatározott vállalkozásnak juttat gazdasági előnyt, állami (tartományi) források finanszírozzák, és képes arra, hogy befolyásolja a kereskedelmet a szőlő- és bortermelési szektorban (Olaszország az Unió második bortermelője, 1998-ban a közösségi termelés 32%-át teljesítette).
(35)
Mindazonáltal a 87. cikk (2) (3) bekezdésében előirányzott esetekben egyes intézkedéseket derogációként lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni.
(36)
Az adott esetben az egyetlen alkalmazható derogáció a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt, amely alapján közösségi piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni némely tevékenység vagy néhány gazdasági régió elősegítését célzó támogatásokat, feltéve, ha nem változtatják meg a közösségi érdekkel ellentétesen a kereskedelem feltételeit.
(37)
Természeténél fogva ahhoz, hogy a szóban forgó támogatásra alkalmazható legyen a fentebb említett eltérés, meg kell felelnie az Iránymutatásokban rögzített feltételeknek.
(38)
Az Iránymutatások a szerkezetátalakítási támogatások engedélyezéséhez az alábbi általános feltételeket szabják meg:
a)
a vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek lehessen tekinteni,
b)
be kell mutatni egy olyan szerkezetátalakítási tervet, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás gazdasági-pénzügyi hatékonysága hosszú távra visszaálljon belátható időtartamon belül,
c)
olyan intézkedések alkalmazása szükséges, amelyek képesek ellensúlyozni a versenytársakat érő negatív visszahatásokat (ellentételezések),
d)
a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni,
e)
a támogatásnak egyszerinek és rendkívülinek (una tantum) kell lennie.
(39)
Abból a megállapításból kiindulva, hogy nem létezik közösségi meghatározás a nehéz helyzetben lévő vállalatra (4. pont), az Iránymutatások részletezik, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatások értékelése céljából azt a céget kell nehéz helyzetűnek tekinteni, amely saját pénzügyi forrásaival vagy a tulajdonosoktól/részvényesektől vagy hitelezőktől kapott szükséges pénzalapok segítségével nem képes megfékezni azon veszteségeit, amelyek szinte bizonyosan, a hatóságok külső beavatkozása nélkül rövid vagy középtávon gazdasági összeomláshoz vezetnének. Egy vállalkozás nehéz helyzetének szokásos jelei a veszteségek növekvő szintje, a forgalom csökkenése, a leltári készletek felhalmozódása, a fölös termelőkapacitás, az önfinanszírozás bruttó határértékének csökkenése, az eladósodás és a kamatterhek növekedése és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközök.
(40)
Az adott esetben a vállalkozás nehéz helyzete már korábban megállapításra került egy megmentési támogatásról szóló szabályozás keretében (a 354/2000. sz., amelyet a Bizottság az SG(2000) D/106283 határozatában jóváhagyott), annak az értékelési módszernek az alapján amely ezen indoklás 14. pontjában szerepel, s amely a jóváhagyó határozat szerves részét képezi. A szövetkezetet a következő kritériumok alapján nyilvánították nehéz helyzetűvé: pénzügyi terhek/forgalom, forgalom/készletek, (forgalmi-raktári aktívák)/passzívák, rövid lejáratú banki adósság/passzívák.
(41)
Annak ellenére, hogy a már jóváhagyott megmentési támogatás és a jelen határozat tárgyát képező szerkezetátalakítási támogatás különböző vizsgálatok és jóváhagyás tárgyát képezik, kitűnik, hogy az adott esetben a megmentés és a szerkezetátalakítás, bár egymástól világosan elkülönül, de ugyanazon művelet két megközelítését jelenti. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a vállalat nehéz helyzetét megszerzettnek tekinti (amennyiben azt már korábban megállapította).
(42)
Egyébiránt az Olaszország által szolgáltatott információ-elemek elmélyült vizsgálata megerősíti ezt a konklúziót. A mérleg egyenlege, amely kételyeket keltett a Bizottságban, egy olyan számviteli adat, amely, az adott esetben és elszigetelten véve, nem nyújt teljes képet a vállalkozás tényleges gazdasági-pénzügyi szilárdságáról. A Moderna szövetkezet esetében a mérleg egyenlege mesterséges adat eredménye, amelyet annak köszönhetően értek el, hogy a tagok lényegében elnyelték a veszteségeket azáltal, hogy elfogadták az átruházások kisebb értéken történő beszámítását (8), s továbbá, hogy hiányzott az amortizációs hányadok tartalékképzése, ami - noha az olasz törvény lehetővé teszi (9) - azt tükrözi, hogy a vállalkozás képtelen saját pénztári kiáramlásával finanszírozni a termelőeszközök normális megújítási folyamatát.
(43)
A nehéz helyzet bizonyítékát a rövid lejáratú eladósodásban és a likviditási hiányban kell keresni, amelyek a forgalom csökkenésével jártak együtt. A 2000-ben 1 254 832 000 ITL-nak (648 070 EUR) megfelelő eladósodással, a súlyosan hiányos pénzügyi gazdálkodással (2000. évben -238 951 430 ITL) (123 408 EUR) és 2000. évben 0,555-nek megfelelő likviditási mutatóval, szemben a csökkenő forgalommal, a Moderna szövetkezet képtelennek tűnik arra, hogy helyreállítsa jövedelmezőségét saját, vagy tagjai - akik különben már többször közbeléptek (kölcsönökkel, vagy az átruházások kisebb értéken történő elszámolásával) - forrásaival.
(44)
A támogatás engedélyezése egy szerkezetátalakítási terv végrehajtásának van alárendelve, amely időtartamának a lehető legkorlátozottabbnak kell lennie,és amelynek lehetővé kell tennie a vállalkozás hosszú távú gazdasági-pénzügyi hatékonyságának helyreállításá ésszerű időhatáron belül, és a jövőbeli műveletekre vonatkozó valós feltételezések alapján. Különösen fontos egy piacfelmérés elvégzése. A jövedelmezőség javításának mindenekelőtt belső szanálási intézkedések eredményének kell lennie. A szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azon tevékenységek elhagyásával, amelyek a szerkezetátalakítást követően is strukturálisan deficitesek maradnának (az Iránymutatások 32. pontja).
(45)
Az olasz hatóságok bemutattak egy piacfelméréssel és a vállalkozásnak a 900 000 000 ITL állami hozzájárulással és anélkül vett perspektíváinak értékelésével ellátott szerkezetátalakítási tervet.
(46)
A 15. pontban ismertetett és három évre felosztott szerkezetátalakítási terv azonosítja a cég válságának okait, és egy sor belső intézkedést irányoz elő, amelyek lehetővé teszik a jövedelmezőség helyreállítását.
(47)
A tervezett intézkedések:
a)
a szőlőültetvények egy részének átalakítása DOC (Verdicchio és Rosso Conero szőlők) termelésre, amelyek iránt a piacfelmérés érdekes kereskedelmi távlatokat jelöl, állami hozzájárulással;
b)
10,5 hektár DOC szőlőültetvény (folyamatban lévő) létrehozása (újratelepítési jog alapján);
c)
szüretelőgép megvásárlása a termelés automatizálása és a költségek csökkentése érdekében.
(48)
A Bizottság kételyeket támasztott az iránt, hogy elfogadható-e a jövedelmezőség helyreállításához nem feltétlenül szükségesnek tűnő berendezésekbe (a szüretelőgép) történő befektetés támogatása. Mindazonáltal az elküldött információk részletes vizsgálata megmutatta, hogy a termelés gépesítése kulcstényezőként jelentkezik az üzemi jövedelmezőség helyreállításánál. Az Olaszország által benyújtott számítások alapján a szóban forgó gépezet megvásárlása éves szinten 185 000 000 ITL megtakarítást hoz magával azon szőlők kezelésénél, amelyekből a szövetkezet bruttó eladási termelésének 80%-a származik anélkül, hogy ez termelésnövekedést hozna magával.
(49)
Olaszország vállalta, hogy a szövetkezet szőlészeti termeléskapacitását 16%-kal csökkenti 5 éves időszakra. A Bizottság kételyeket táplált azzal az olasz kijelentéssel kapcsolatban, miszerint ez a csökkentés nem jár együtt jelentős eladási bevételcsökkenéssel. Mindazonáltal, az Olaszország által prezentált táblázatok figyelmes vizsgálata (ezen indokolás 50. és 51. pontja) alátámasztotta azt a tételt, hogy olyan DOC szőlőfajták (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) irányába történő átállás, amelyeket a piacon magasabbra értékelnek, magasabb bevételeket eredményez, amelyek jórészt kompenzálják az előirányzott kapacitáscsökkentést. Ezért tehát az előirányzott kapacitáscsökkentés nem veszélyezteti a jövedelmezőséghez való visszatérést.
(50)
Eladási bevétel-kalkuláció kapacitáscsökkentés nélkül
Szőlő
ha
t/ha
Termelőkapacitás
max/t
Ár
EUR/mázsa
Teljes érték
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
14,00
8,7
42,09
3 653,52
Verdicchio Castelli Jesi
99,00
14,00
1 386,0
46,48
644 228,34
Verdicchio Superiore
0,00
11,00
0,0
50,61
0,00
Verdicchio Riserva
0,00
11,00
0,0
61,97
0,00
Verdicchio Passito
0,00
11,00
0,0
103,29
0,0
Rosso Conero doc riserva
2,22
14,00
31,1
87,80
27 287,52
Esino rosso (vörös)
8,96
15,00
134,4
33,31
44 770,62
Marche IGT bianco (fehér)
4,89
18,00
88,0
20,66
18 183,41
Marche IGT rosso (vörös)
1,44
18,00
25,9
22,21
5 756,22
ÖSSZESEN
117,13
14,29
1 674,1
743 879,62
Összesen ITL
1 440 351 800
(51)
Eladási bevétel-kalkuláció kapacitáscsökkentéssel
Szőlő
ha
t/ha
Termelőkapacitás
max/t
Ár
EUR/mázsa
Teljes érték
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
12,32
7,6
42,09
3 215,10
Verdicchio Castelli Jesi
59,00
12,60
743,4
46,48
345 540,65
Verdicchio Superiore
20,00
10,45
209,0
50,61
105 780,70
Verdicchio Riserva
15,00
10,45
156,8
61,97
97 145,54
Verdicchio Passito
5,00
9,22
46,1
103,29
47 607,00
Rosso Conero doc riserva
9,18
12,60
115,7
87,80
101 553,81
Esino rosso (vörös)
2,00
12,60
25,2
33,31
8 394,49
Marche IGT bianco (fehér)
4,89
16,20
79,2
20,66
16 365,07
Marche IGT rosso (vörös)
1,44
16,20
23,3
22,21
5 180,60
ÖSSZESEN
117,13
12,01
1 406,3
730 782,97
Eltérés
-1,76%
(52)
Az Iránymutatások 32. pontja előírja, hogy szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azon tevékenységek elhagyásával, amelyek a szerkezetátalakítást követően is strukturálisan deficitesek maradnának. Az adott esetben nincsenek strukturálisan deficites termelések, hiszen a vállalkozás nehézségei lényegét tekintve pénzügyi természetűek, és a szóban forgó eszköz megvásárlásával a szövetkezet növelni tudja a szőlő- és bortermelésből származó jövedelmezőségi értékeit. Ezért tehát a szerkezetátalakítási terv nincs ellentmondásban az Iránymutatások fövetelményeivel.
(53)
Az Iránymutatások 35-39. pontja alapján olyan intézkedéseket kell alkalmazni, amelyek képesek ellensúlyozni, amennyire lehetséges, a konkurenseket ért negatív visszahatásokat, gyakran a vállalkozás piaci jelenlétének korlátozása által (ellentételezés). Ezen általános alapelv mezőgazdasági ágazatban történő alkalmazásának módozatait az Iránymutatások 5. bekezdése írja elő. Elvi szinten, miután a mezőgazdasági ágazatban az igen csekély mértékű támogatások is képesek a verseny torzítására, a Bizottság minden szerkezetátalakítási támogatásban részesülő részéről ellentételezést igényel kapacitáscsökkentés formájában. Elsődleges termelés esetén legalább öt évre történő kapacitáscsökkentést vagy bezárást irányoz elő.
(54)
Specifikus termékeket vagy előállítókat célzó intézkedéseknél a kapacitáscsökkentésnek elvben azon kapacitás 16%-át kell elérnie, amelyre a szerkezetátalakítás engedélyezésre került, s ez a támogatott régiókban 14 %-ra csökkenthető. Az adott esetben Olaszország a cég termelőkapacitásának 16 %-os csökkentését irányozta elő ötéves időtartamra. Tehát ez a feltétel teljesült.
(55)
Az Iránymutatások 40. pontja alapján a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni a vállalkozás pénzügyi lehetőségeihez képest. A támogatásban részesülőknek tehát jelentős módon hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási programhoz, úgy saját pénzeszközökkel, mint külső finanszírozási források felhasználásával. Azért, hogy a torzító hatások a minimumra csökkenjenek, el kell kerülni, hogy a támogatás lehetővé tegye a vállalkozás számára, hogy olyan forrástöbblethez jusson, amelyet agresszív, piactorzító hatású kezdeményezésekre lehetne használni, s amelyek nincsenek összefüggésben a szerkezetátalakítási folyamattal.
(56)
Az iránymutatás ezen kívánalmának betartásának vizsgálatakor a Bizottság a következő elemeket vette figyelembe:
(57)
A szerkezetátalakítási terv összességében a következő hatósági hozzájárulásokat kedvezményezi:
-
90 000 000 ITL (464 810 EUR) tőkeszámla-támogatás címén, továbbá
-
160 000 000 ITL (82 630 EUR) szőlőtelepítésre (az elismerhető költségek 40%-a).
(58)
A 900 000 000 ITL részben a már viselt valós költségek fedezésére fog szolgálni (időjárási viszontagságok okozta veszteségek, veszteségként jelentkező befektetések, nem tartalékolt amortizációs hányadok), részben a szerkezetátalakítási terv keretében kerül felhasználásra (tanácsadói költségek, berendezések vétele). Lényegét tekintve, a támogatás a cég adósságainak kiegyenlítésére, valamint a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges befektetések finanszírozására korlátozódik.
(59)
A cég által bemutatott üzleti terv alapján a beavatkozást követő években nem generálódik olyan forrástöbblet, amelyet olyan agresszív tevékenységekre használhatna, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a szerkezetátalakítási tervben előirányzott befektetésekhez. Ezenkívül a vállalkozás kis mérete és a tartomány szőlő- és bortermelési szektorában meglévő csekély súlya (a tartományi termelés 0,38 %-a) a garancia arra, hogy a támogatás elhanyagolható következményekkel bír a konkurenciára nézve.
(60)
Az Olaszország által a tanácsadói költségekkel kapcsolatban nyújtott felvilágosítás (ezen indoklolás (32) bek.) meggyőzte a Bizottságot arról, hogy az előirányzott összegek megfelelőek, és eloszlatta azokat a kételyeket, hogy itt a szóban forgó szolgáltatással megbízott Moncaro szövetkezet támogatásáról lenne szó.
(61)
A Szövetkezet és annak tagjai hozzájárulásával kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a szerkezetátalakítási tervben előirányzott befektetéseket legalább 50 %-ban maga a Szövetkezet finanszírozza. A szükséges források megteremtése céljából a tagok 100 000 000 ITL-val megemelték a társasági tőkét és 500 000 000 ITL kölcsönt nyújtottak a Szövetkezetnek. Ezért tehát az Iránymutatások megfelelő kívánalma teljesítettnek tekinthető.
(62)
Az Iránymutatások 48. pontja előírja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyetlen alkalommal lehet engedélyezni. Olaszország megerősítette, hogy tiszteletben tartja ezt az alapelvet.
V. KONKLÚZIÓK
(63)
Az intézkedés megfelel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásáról szóló Közösségi Iránymutatásokkal.
A JELEN HATÁROZATOT FOGADTA EL:
1. cikk
Az Olaszország által nyújtandó 900 000 000 ITL (464 810 EUR) összegű állami támogatás a Cooperativa Agricola Moderna javára, a közös piaccal összeegyeztethető.
Ezért engedélyezi e támogatás végrehajtását.
2. cikk
Jelen határozat címzettje az Olasz Köztársaság.
Kelt Brüsszel, 2004. október 6-án.