Tanács 93/36/EGK irányelve
(1993. június 14.)
az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
az Európai Parlamenttel együttműködve [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1976. december 21-i 77/62/EGK tanácsi irányelvet [4] számos alkalommal módosították; mivel további módosítások alkalmával az említett irányelvet az érthetőség érdekében újra kell fogalmazni;
mivel különösen lényeges a lehető legnagyobb mértékben összehangolni ennek az irányelvnek a kidolgozását azokkal a közbeszerzésekről szóló rendelkezésekkel, amelyek az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 93/37/EGK tanácsi irányelvben [5] és a szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/50/EGK tanácsi irányelvben [6] szerepelnek;
mivel az összehangolás bevezetendő lépései különösen az ajánlatkérők funkcionális meghatározásának bevezetésére, a nyílt vagy meghívásos eljárás közötti választás lehetőségére, a jelentkezők és ajánlattevők elutasításának indokolására vonatkozó követelményre, a különféle odaítélési eljárások végrehajtásáról szóló jelentések elkészítési szabályaira, a közös műszaki szabályokra való hivatkozási feltételekre, a kihirdetésre és részvételre, az odaítélési feltételek pontosításaira és a tanácsadó bizottság eljárásának bevezetésére vonatkoznak;
mivel a jelenlegi rendelkezések érthetőbbé tétele érdekében néhány szövegezési változtatás is szükséges;
mivel az áruk szabad mozgásának megvalósulása az állam, a területi, illetve települési önkormányzat vagy egyéb közjogi intézmény által a tagállamokban odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések vonatkozásában nemcsak a korlátozások megszüntetését, hanem az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó nemzeti eljárások összehangolását is eredményezi;
mivel az ilyen összehangolás során a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni az egyes tagállamokban hatályos eljárásokat és közigazgatási gyakorlatot;
mivel a Közösség részese a közbeszerzésről szóló megállapodásnak [7] (a továbbiakban: GATT-megállapodás);
mivel ennek az irányelvnek az I. melléklete felsorolja a GATT-megállapodás hatálya alá tartozó ajánlatkérőket; mivel ezt a mellékletet a tagállamok által benyújtott módosításokkal összhangban naprakészen kell tartani;
mivel ezt az irányelvet nem lehet alkalmazni egyes, a 90/531/EGK irányelv [8] hatálya alá tartozó, a vízügyi, az energia-, a szállítási és a távközlési ágazatban odaítélt árubeszerzési szerződésekre;
mivel a GATT-megállapodás hatálya alá tartozó árubeszerzési szerződésekre vonatkozóan meghatározott értékhatár alkalmazásának sérelme nélkül, a 200000 ECU-nél kisebb értékű árubeszerzési szerződéseket mentesíteni lehet az ezen irányelvben előírt verseny alól, és helyénvaló rendelkezni az összehangolási intézkedések alóli mentesítésükről;
mivel rendelkezést kell hozni az olyan kivételes esetekről, amelyekben az eljárások összehangolására vonatkozó intézkedések alkalmazása nem szükséges, mivel azonban az ilyen esetek számát kifejezetten korlátozni kell;
mivel a tárgyalásos eljárást kivételesnek kell tekinteni, ezért csak korlátozott számú esetben lehet alkalmazni;
mivel rendelkezni kell olyan közös műszaki szabályokról, amelyek figyelembe veszik a szabványokra és műszaki leírásokra vonatkozó közösségi politikát;
mivel annak érdekében, hogy a közbeszerzési szerződések terén tényleges verseny alakuljon ki, szükséges, hogy a tagállamok ajánlatkérői által készített hirdetményeket a Közösség egészében közzétegyék; mivel az e hirdetményekben foglalt információnak lehetővé kell tennie a Közösségben letelepedett szállítók számára, hogy megállapítsák, érdekeltek-e a javasolt szerződésekben; mivel e célból helyénvaló, ha megfelelően tájékoztatják őket az árubeszerzés tárgyát képező árukról és az árubeszerzéshez kapcsolódó feltételekről; mivel különösképpen a meghívásos eljárásokban a közzététel célja annak lehetővé tétele a tagállamokbeli szállítók számára, hogy kinyilvánítsák a szerződés iránti érdeklődésüket azzal, hogy az előírt feltételek mellett ajánlati felhívást kérnek az ajánlatkérőktől;
mivel az egyes szerződésekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatást a tagállamokban szokásos módon az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy egy azzal egyenértékű dokumentációban kell megadni;
mivel szükséges meghatározni az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekben való részvétel közös szabályait, beleértve mind a minőség alapján történő kiválasztás, mind a szerződés odaítélésének feltételeit;
mivel helyénvaló lenne az ezen irányelv alapján szükséges hirdetményekre és statisztikai jelentésekre vonatkozó bizonyos műszaki feltételeket a változó műszaki követelmények fényében kiigazítani; mivel ennek az irányelvnek a II. melléklete egy nómenklatúrán alapul; mivel a Közösség szükség szerint felülvizsgálhatja és kicserélheti közös nómenklatúráját, és mivel ennek megfelelően rendelkezni kell a nómenklatúrára való hivatkozás kiigazításának lehetőségéről;
mivel ez az irányelv nem sérti a tagállamoknak a nemzeti jogszabályokba történő átültetés és alkalmazás V. mellékletben feltüntetett határidői tekintetében fennálló kötelezettségeit,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
a) árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés: olyan visszterhes szerződés, amely írásban jön létre az ajánlattevő (természetes vagy jogi személy) és a b) pontban meghatározott valamely ajánlatkérő között termékek megvételére, haszonbérletére, bérletére vagy lízingjére, vételi joggal vagy anélkül. Az ilyen termékek szállítása ezenfelül beállítást és üzembehelyezést is magában foglalhat;
b) ajánlatkérő: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a közjogi intézmények, egy vagy több ilyen szerv, illetőleg közjogi intézmény által létrehozott társulás;
közjogi intézmény: minden olyan intézmény,
- amely kifejezetten közfeladat ellátására jött létre, és amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, továbbá
- amely jogi személyiséggel rendelkezik, valamint
- amelyet többségi részben az állam, vagy a területi, vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz; vagy amelynek irányítása ezen intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyviteli testülete, igazgatósága vagy felügyelőbizottsága van, amely tagjainak több, mint a felét az állam, a területi vagy a települési önkormányzat vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki;
azokat a közjogi intézményeket és közjogi intézménycsoportokat, amelyek a második albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítik, a 93/37/EGK irányelv I. melléklete sorolja fel. Ez a felsorolás a lehető legátfogóbb, és a 93/37/EGK irányelv 35. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően felülvizsgálható;
c) - az ajánlatot benyújtó szállító megnevezése ajánlattevő, a meghívásos eljárásban való részvételre jogosító meghívásért folyamodó szállító megnevezése részvételrejelentkező;
d) nyílt eljárás: az a nemzeti eljárás, amelynek során minden érdekelt szállító ajánlatot nyújthat be;
e) meghívásos eljárás: az a nemzeti eljárás, amelynek során csak az ajánlatkérő által felkért szállítók nyújthatnak be ajánlatot;
f) tárgyalásos eljárás: az a nemzeti eljárás, amelynek során az ajánlatkérők az általuk kiválasztott szállítókkal tárgyalnak, és közülük eggyel vagy többel tárgyalják meg a szerződési feltételeket;
2. cikk
(1) Ez az irányelv nem alkalmazható:
a) a 90/531/EGK irányelv 2., 7., 8. és 9. cikkében említett területeken odaítélt szerződésekre, sem az ezen irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeket kielégítő szerződésekre;
b) azokra az árubeszerzésre irányuló szerződésekre, amelyeket titkosnak nyilvánítottak, sem azokra, amelyeket az érintett tagállamokban hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekkel összhangban lévő különleges biztonsági intézkedések mellett kell teljesíteni, sem azokra, amelyek esetében a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme azt indokolja.
(2) Ha egy, az 1. cikk b) pontja szerinti ajánlatkérő egy nem ajánlatkérőnek - annak jogállásától függetlenül - különleges vagy kizárólagos jogokat nyújt közszolgáltatási tevékenység folytatására, az e jogot biztosító okiratban ki kell kötni, hogy a kérdéses szervezetnek az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések harmadik feleknek történő odaítélésekor be kell tartania az állampolgárságon alapuló megkülönböztetés tilalmának elvét.
3. cikk
A 2. és a 4. cikk, valamint az 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül ez az irányelv minden olyan termékre kiterjed, amelyre az 1. cikk a) pontja vonatkozik, beleértve az ajánlatkérők által a védelem terén odaítélt szerződésekben foglalt termékeket is, kivéve azokat a termékeket, amelyekre az EGK-Szerződés 223. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakat kell alkalmazni.
4. cikk
Ez az irányelv nem alkalmazható azokra az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekre, amelyekre eltérő eljárási szabályok irányadóak, és amelyek odaítélése:
a) egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződésnek megfelelően kötött, és az aláíró államok által egy együttes beruházás megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt; minden megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 71/306/EGK határozatban [9] létrehozott közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságával;
b) tagállamban vagy harmadik országban lévő vállalkozások részére, csapatok állomásoztatására vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt;
c) egy nemzetközi szervezet egyedi eljárása alapján történt;
5. cikk
(1) a) A II., a III. és a IV. címet, valamint a 6. és a 7. cikket olyan árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekre kell alkalmazni, amelyeket:
- az 1. cikk b) pontjában említett ajánlatkérők ítéltek oda, beleértve az I. mellékletben felsorolt ajánlatkérők által a védelem terén odaítélt szerződéseket, amennyiben a II. melléklet alá nem tartozó termékekről van szó, feltéve hogy hozzáadottérték-adó nélküli nettó becsült értékük legalább 200000 ECU,
- az I. mellékletben felsorolt ajánlatkérők ítéltek oda, és amelyek hozzáadottérték-adó nélküli nettó becsült értéke a GATT-megállapodás alapján meghatározott értékhatároknak felel meg vagy azt meghaladja; a védelem terén működő ajánlatkérők esetében ezt a rendelkezést csak a II. melléklet hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó szerződésekre kell alkalmazni;
b) ezt az irányelvet az olyan árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekre kell alkalmazni, amelyek becsült értéke megegyezik a hirdetménynek a 9. cikk (2) bekezdésével összhangban történő közzétételekor hatályos értékhatárral, vagy meghaladja azt;
c) a értékhatárok nemzeti valutában kifejezett összegét és a GATT-megállapodásban megállapított értékhatár ECU-ben kifejezett összegét elvben kétévente, 1988. január 1-jei hatállyal felül kell vizsgálni. Ezen összegek kiszámítása során az említett valuták ECU-ben kifejezett és az ECU SGRD-ben (SGRD: különleges lehívási jogok) kifejezett, a január 1-jei felülvizsgálatot közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékeit kell alapul venni;
az e pontban megállapított számítási módszert a Bizottság kezdeményezésére a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottsága elvben két évvel az első alkalmazása után felülvizsgálja;
d) a c) pontban megállapított értékhatárt, annak nemzeti valutákban kifejezett összegét, valamint a GATT-megállapodásban rögzített értékhatár ECU-ben kifejezett összegét az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a c) pont első részében megállapított felülvizsgálatot követő november hónap elején közzé kell tenni.
(2) A termékek haszonbérbe adására, bérbeadására vagy lízingjére vonatkozó szerződések esetében a becsült szerződési érték kiszámításának alapja:
- határozott időtartamú szerződések esetében, ha azok időtartama 12 hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartama alatti teljes szerződéses érték, illetve ha időtartamuk meghaladja a 12 hónapot, a becsült maradványértéket is magában foglaló teljes érték;
- határozatlan időtartamú szerződések esetében, illetve olyan esetben, amikor a szerződés időtartamával kapcsolatban kétség merül fel, a havi érték 48-szorosa.
(3) Tartós szerződések vagy egy adott időszakon belül megújítandó szerződések esetében a becsült szerződési érték megállapításának alapja:
- vagy az előző pénzügyi év, illetve 12 hónap során kötött hasonló szerződések tényleges összértéke, lehetőség szerint az első szerződést követő 12 hónap alatti várható mennyiségbeli, illetve értékbeli változások tekintetében kiigazítva,
- vagy az első szállítást követő tizenkét hónapra vagy a szerződés időtartamára, ha ez 12 hónapnál hosszabb, vonatkozó becsült összérték.
A számítási módszer kiválasztása nem irányulhat ezen irányelv alkalmazásának elkerülésére.
(4) Ha azonos tárgyú árubeszerzésre vonatkozóan tervezett vétel egyidejűleg különböző részekben odaítélt szerződéseket eredményezhet, e részek teljes összegének becsült értékét kell az (1) és (2) bekezdés alkalmazása során alapul venni.
(5) Ha a tervezett közbeszerzés opciós kikötést is tartalmaz, a becsült szerződési érték kiszámításának alapja az opciós kikötést tartalmazó vétel, haszonbérlet, bérlet vagy lízing legmagasabb megengedett összege.
(6) Egy adott árumennyiségre vonatkozó közbeszerzési vételt nem lehet ezen irányelv alkalmazása elkerülésének céljából részekre osztani.
6. cikk
(1) Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő az 1. cikk d), e) és f) pontjában meghatározott eljárásokat alkalmazza a következő esetekben.
(2) Az ajánlatkérő árubeszerzésre irányuló szerződéseit tárgyalásos eljárás útján ítélheti oda a nyílt vagy meghívásos eljárásra beadott érvénytelen ajánlatok esetében, illetve a IV. címben foglaltakkal összhangban lévő nemzeti rendelkezések szerint elfogadhatatlan ajánlatok esetében, annyiban, amennyiben a szerződés eredeti feltételei lényegesen nem változnak meg. Az ajánlatkérő az említett esetekben hirdetményt tesz közzé, kivéve, ha az említett tárgyalásos eljárásba mindazokat a vállalkozásokat bevonja, amelyek teljesítik a 20-24. cikk feltételeit, és amelyek az előző nyílt vagy meghívásos eljárás során az ajánlattételi eljárás alaki követelményeinek megfelelően nyújtottak be ajánlatot;
(3) Az ajánlatkérő a következő esetekben tárgyalásos eljárással, hirdetmény előzetes közzététele nélkül ítélheti oda árubeszerzésre irányuló szerződéseit:
a) ha nem érkeznek be ajánlatok vagy megfelelő ajánlatok egy nyílt vagy meghívásos eljárásra, amennyiben a szerződés eredeti feltételei lényegesen nem változnak meg, és feltéve, hogy erről a Bizottságot jelentésben tájékoztatja;
b) ha az adott termékeket kizárólag kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy fejlesztési célból állítják elő, ez a rendelkezés azonban nem terjed ki a termék piacképességét megalapozó, valamint a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló előállításra;
c) ha az árubeszerzés tárgyát képező termékeket műszaki vagy művészi jellegük következtében, vagy a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okból csak egy meghatározott szállító gyárthatja vagy szállíthatja le;
d) amennyiben feltétlenül szükséges, akkor, ha az érintett ajánlatkérő által előre nem látható események által előidézett rendkívüli sürgősségi okból a 2. cikkben említett nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárásra megállapított határidőt nem lehet betartani. A rendkívüli sürgősséget indokoló körülményeket nem idézheti elő az ajánlatkérő;
e) a korábbi nyertes ajánlattevő általi olyan kiegészítő szállítások esetén, amelyeknek célja vagy a szokásosan beszerzett áruk vagy felszerelések részleges cseréje, vagy pedig a meglévő beszerzett áruk vagy felszerelések bővítése, amennyiben az ajánlattevő személyének megváltozása miatt az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki tulajdonságokkal rendelkező anyagot szerezzen be, amely a működésben és a fenntartásban összeférhetetlenséget vagy aránytalan műszaki nehézségeket okozna. Az ilyen szerződések, illetve a megújítható szerződések tartama főszabályként nem haladhatja meg a három évet.
(4) Minden egyéb esetben az ajánlatkérő az árubeszerzésre irányuló szerződéseit nyílt vagy meghívásos eljárás keretében ítéli oda.
7. cikk
(1) Az ajánlatkérő a kérés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül minden kizárt részvételre jelentkezővel és ajánlattevővel kérésére közli részvételi jelentkezése, illetőleg ajánlata elutasításának okait, és ajánlat esetében a nyertes ajánlattevő nevét.
(2) Az ajánlatkérő kérésre tájékoztatja a részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket azokról az okokról, amelyek miatt úgy határozott, hogy nem ítél oda egy olyan szerződést, amely tekintetében előzetes versenyfelhívás történt, vagy hogy újrakezdi az eljárást. Erről a határozatról az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalát is tájékoztatja.
(3) Az ajánlatkérő minden odaítélt szerződésről jegyzőkönyvet készít, amely legalább a következőket tartalmazza:
- az ajánlatkérő neve és címe, a szerződés tárgya és értéke,
- az elfogadott jelentkezők, illetőleg ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai,
- az elutasított jelentkezők, illetőleg ajánlattevők neve és elutasításuk indokai,
- a nyertes ajánlattevő neve és ajánlata kiválasztásának indokai, továbbá, ha ismeretes, a szerződésnek az a része, amelyre nézve a nyertes ajánlattevő harmadik személlyel szerződést kíván kötni,
- tárgyalásos eljárás esetében a 6. cikkben említett azon körülmények, amelyek az ilyen eljárások alkalmazását indokolják.
Erről a jegyzőkönyvről vagy annak főbb pontjairól a Bizottságot kérésére tájékoztatni kell.
II. CÍM
KÖZÖS MŰSZAKI SZABÁLYOK
8. cikk
(1) A III. mellékletben meghatározott műszaki leírásokat az egyes szerződésekhez kapcsolódó általános vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban kell rendelkezésre bocsátani.
(2) A kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, és annyiban, amennyiben azok a közösségi joggal összeegyeztethetők, az (1) bekezdésben említett műszaki leírásokat az ajánlatkérő az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra történő hivatkozással, vagy az európai műszaki tanúsítványokra történő hivatkozással, vagy a közös műszaki leírásokra történő hivatkozással határozza meg.
(3) Az ajánlatkérő eltérhet a (2) bekezdéstől, ha:
a) a szabványok, az európai műszaki tanúsítványok vagy a közös műszaki leírások nem tartalmaznak a megfelelőség megállapítására irányuló rendelkezést, vagy nincsenek olyan technikai eszközök, amelyek segítségével kielégítően megállapítható, hogy egy termék az említett szabványoknak, európai műszaki tanúsítványoknak vagy közös műszaki leírásoknak megfelel;
b) a (2) bekezdés alkalmazása sértené a távközlési végberendezések típusjóváhagyása kölcsönös elismerésének kezdeti szakaszáról szóló, 1986. július 24-i 86/361/EGK tanácsi irányelv [10] alkalmazását, vagy az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozat [11] alkalmazását, vagy más meghatározott szolgáltatási vagy termékágazatra vonatkozó közösségi jogi eszköz alkalmazását;
c) ezeknek a szabványoknak, európai műszaki tanúsítványoknak vagy közös műszaki leírásoknak a használata miatt az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy a már használatban lévő berendezésekkel össze nem egyeztethető árukat szerezzen be, illetve e szabványok, európai műszaki tanúsítványok vagy közös műszaki leírások használata aránytalan költségeket vagy aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne, de a (2) bekezdéstől való eltérés csak az európai szabványokra, európai műszaki tanúsítványokra vagy közös műszaki leírásokra meghatározott időn belül történő áttérésre irányuló, világosan meghatározott és írásban dokumentált stratégia részeként történhet;
d) az érintett projekt ténylegesen innovatív jellegű, és a meglévő európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, illetve közös műszaki leírások alkalmazása az adott esetben nem lenne megfelelő.
(4) A (3) bekezdésre hivatkozó ajánlatkérő, amennyiben lehetséges, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megjelöli hivatkozása indokait, továbbá ezeket az indokokat minden esetben feltünteti belső dokumentációjában is, és kérésre a tagállamokkal, valamint a Bizottsággal is közli.
(5) Európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, illetve közös műszaki leírások hiányában a műszaki leírásokat:
a) a Közösség műszaki harmonizációról szóló irányelveiben foglalt alapkövetelményekkel összhangban lévőnek elismert nemzeti műszaki leírásokra történő hivatkozással kell meghatározni az ilyen irányelvekben és különösen a 89/106/EGK irányelvben [12] megállapított eljárásoknak megfelelően;
b) meg lehet határozni az építési műszaki tervezésre és számítási módszerekre, valamint az építési beruházási munkák elvégzésére és a termékek felhasználására vonatkozó nemzeti műszaki előírásokra történő hivatkozással;
c) meg lehet határozni egyéb dokumentumokra történő hivatkozással. Ebben az esetben helyénvaló a hivatkozást a következő fontossági sorrendben megtenni:
i. az ajánlatkérő székhelye szerinti országban elfogadott, nemzetközi szabványokat átültető nemzeti szabványok;
ii. az ajánlatkérő székhelye szerinti ország egyéb nemzeti szabványai és nemzeti műszaki tanúsítványai;
iii. minden egyéb szabvány.
(6) A tagállamok megtiltják, hogy egy adott szerződés szerződéses kikötéseibe olyan műszaki leírásokat foglaljanak bele, amelyek meghatározott gyártmányú vagy származású, illetve meghatározott eljárással készült termékekre vonatkoznak, és amelyek így bizonyos ajánlattevőket, illetve termékeket előnyben részesítenek vagy kizárnak, kivéve, ha ezeket a leírásokat a szerződés tárgya indokolja. Különösen tilos a védjegyek, szabadalmak, típusok, illetve meghatározott származási hely vagy előállítási mód feltüntetése. Azonban ha egy ilyen jelzés mellett a "vagy azzal egyenértékű" kifejezés szerepel, a jelzés feltüntethető abban az esetben, ha az ajánlatkérő nem tudja a szerződés tárgyát kellőképpen pontos és valamennyi érintett fél számára teljes mértékben érthető leírások segítségével ismertetni.
III. CÍM
KÖZÖS KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYOK
9. cikk
(1) Az ajánlatkérő a költségvetési éve kezdetét követően a lehető legkorábban előzetes hirdetményben ismerteti az elkövetkező 12 hónapra előirányzott közbeszerzései termékcsoportonkénti összmennyiségét, amelynek becsült összértéke, az 5. cikk rendelkezéseit figyelembe véve, legalább 750000 ECU.
Az ajánlatkérő a termékcsoportot a CPA-nómenklatúrára (Classification of Products According to Activities - "Tevékenységek szerinti termékosztályozási nómenklatúra") történő hivatkozással határozza meg. A Bizottság a 32. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározza, melyek a feltételei a hirdetményben a nómenklatúra konkrét pontjaira történő hivatkozásnak.
(2) Az az ajánlatkérő, amely egy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződést nyílt, meghívásos vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett esetekben tárgyalásos eljárás útján kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben közli.
(3) Az az ajánlatkérő, amely szerződést ítélt oda, ennek eredményét hirdetményben ismerteti. Egyes, a szerződés odaítélésére vonatkozó adatokat azonban nem lehet közzétenni, amennyiben ezeknek az adatoknak a közzététele akadályozná a jogalkalmazást, egyéb módon ellentétes lenne a közérdekkel, sértené egyes magán- vagy közvállalkozások jogos üzleti érdekeit vagy sérthetné az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt.
(4) A hirdetményt a IV. mellékletben foglalt minták szerint kell elkészíteni úgy, hogy az tartalmazza az említett mintákban kért adatokat. Az ajánlatkérő, amikor a kiválasztás céljából az ajánlattevőktől az általa megkövetelt gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó adatokat kér, nem követelhet a 22. és a 23. cikkben meghatározottakon kívül egyéb feltételt (IV. B. melléklet 11. pontja, IV. C. melléklet 9. pontja és IV. D. melléklet 8. pontja).
(5) Az ajánlatkérő a hirdetményt a lehető leggyorsabban és a legmegfelelőbb módon küldi meg az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának. A 12. cikkben említett gyorsított eljárás esetében a hirdetményt telexen, táviratban vagy telefaxon kell megküldeni.
Az (1) bekezdésben említett hirdetményt a mindenkori költségvetési év kezdetét követő lehető legrövidebb időn belül kell megküldeni.
A (3) bekezdésben említett hirdetményt legkésőbb az adott szerződés odaítélésétől számított 48 napon belül kell megküldeni.
(6) Az (1)-(3) bekezdésben említett hirdetményeket a Közösség hivatalos nyelvein teljes terjedelmükben közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és a TED-adatbankban (Tenders electronic daily - Ajánlati felhívások elektronikus napilapja), azzal, hogy egyedül az eredeti nyelven készült szöveg hiteles.
(7) A (2) bekezdésben említett hirdetményt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és a TED-adatbankban eredeti nyelven és teljes terjedelemben közzé kell tenni. Az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását a Közösség hivatalos nyelvein is közzé kell tenni azzal, hogy egyedül az eredeti nyelven készült szöveg hiteles.
(8) Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatala a hirdetményeket feladásuk után legkésőbb 12 nappal közzéteszi. A 12. cikkben említett gyorsított eljárás esetében ez az időszak öt napra csökken.
(9) A hirdetményt nem lehet az ajánlatkérő székhelye szerinti ország hivatalos közlönyében vagy sajtójában az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatala részére történő feladása előtt közzétenni, a feladás időpontját pedig a hirdetményben közölni kell. A közzétett hirdetmény nem tartalmazhat más adatokat, mint amelyek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelentek.
(10) Az ajánlatkérőnek igazolnia kell a feladás időpontját.
(11) A hirdetményeknek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzététele költségeit a Közösség viseli. A hirdetmény terjedelme nem lehet több a Hivatalos Lap egy oldalánál, illetve körülbelül 650 szónál. A Hivatalos Lap minden olyan számának, amely egy vagy több hirdetményt tartalmaz, tartalmaznia kell azt a hirdetménymintát vagy hirdetménymintákat, amely(ek) alapján a közzétett hirdetmény(ek) készült(ek).
10. cikk
(1) A nyílt eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő a hirdetmény feladásától számított legalább 52 nap.
(2) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és a kapcsolódó dokumentációt az ajánlatkérő vagy az illetékes szerv köteles a szállítók részére a jelentkezésük kézhezvételétől számított hat napon belül megküldeni, ha ezt időben kérték.
(3) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább hat nappal köteles az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó kiegészítő tájékoztatást adni, ha ezt időben kérték.
(4) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, a kapcsolódó dokumentáció vagy a kiegészítő tájékoztatás túl terjedelmes ahhoz, hogy azt a (2) vagy (3) bekezdésben megállapított határidőn belül rendelkezésre bocsássák, vagy ha az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz kapcsolódó dokumentáció helyszíni vizsgálata után lehet elkészíteni, az (1) bekezdésben megállapított határidőt ennek megfelelően meg kell hosszabbítani.
11. cikk
(1) A meghívásos eljárásban és a 6. cikk (2) bekezdése szerinti tárgyalásos eljárásban a részvételi jelentkezés kézhezvételének az ajánlatkérő által meghatározott határideje a hirdetmény feladásának napjától számított legalább 37 nap.
(2) Az ajánlatkérő egyidejűleg és írásban felhívja a kiválasztott jelentkezőket, hogy nyújtsák be ajánlatukat. A felhíváshoz csatolni kell az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és az ahhoz kapcsolódó dokumentációt. A felhívás legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) adott esetben annak a szervezetnek a címe, ahonnan az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és az ahhoz kapcsolódó dokumentációt igényelni lehet, az erre irányuló kérelem benyújtásának határnapja; valamint az ilyen dokumentációért fizetendő összeg nagysága és megfizetésének feltételei;
b) az ajánlattételi határidő, az a cím, amelyre az ajánlatokat küldeni kell és az ajánlattétel nyelve vagy nyelvei;
c) a közzétett hirdetményre való hivatkozás;
d) valamennyi olyan mellékelendő okmány feltüntetése, amely akár a jelentkező által a 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően benyújtott ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztását, akár az ugyanabban a cikkben előírt információ kiegészítését szolgálja a 22. és 23. cikkben megállapított feltételek mellett;
e) a szerződés odaítélésének feltételei, ha azok a hirdetményben nem szerepelnek.
(3) A meghívásos eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő az írásbeli felhívás feladási napjától számított legalább 40 nap.
(4) A szerződés-odaítélési eljárásban történő részvételre vonatkozó jelentkezést levélben, táviratban, telexen, telefaxon vagy telefonon lehet megtenni. Ha a jelentkezés az utóbbi négy közül valamely módon történik, azt az (1) bekezdésben megállapított időszak vége előtt feladott levélben kell megerősíteni.
(5) Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozóan az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább hat nappal kiegészítő tájékoztatást ad, ha azt időben kérték.
(6) Ha az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz kapcsolódó dokumentáció helyszíni vizsgálata után lehet elkészíteni, a (3) bekezdésben megállapított határidőt ennek megfelelően meg kell hosszabbítani.
12. cikk
(1) Ha a sürgősség miatt gyakorlatilag lehetetlen a 11. cikkben megállapított határidők alkalmazása, az ajánlatkérő a következő határidőket állapíthatja meg:
a) a részvételi jelentkezés kézhezvételére vonatkozó határidő, amely nem lehet rövidebb, mint a hirdetmény feladásától számított 15 nap;
b) az ajánlattételi határidő, amely nem lehet rövidebb, mint az ajánlati felhívás időpontjától számított 10 nap.
(2) Az ajánlatkérő köteles az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább négy nappal az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó kiegészítő tájékoztatást adni, ha azt időben kérték.
(3) A részvételi jelentkezéshez és az ajánlati felhíváshoz a lehető leggyorsabb kommunikációs eszközt kell igénybe venni. Ha a részvételi jelentkezés táviratban, telexen, telefaxon vagy telefonon történik, azt az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt feladott levélben kell megerősíteni.
13. cikk
Az ajánlatkérő gondoskodhat azoknak az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződéseket bejelentő hirdetményeknek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzétételéről, amelyekre az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmény nem vonatkozik.
14. cikk
A 9. cikkben említett hirdetmények és a 31. cikkben előírt statisztikai jelentések elkészítésének, továbbításának, kézhezvételének, lefordításának, összegyűjtésének és szétküldésének feltételeit, valamint a 9. cikkben, továbbá a II. és a IV. mellékletben előírt nómenklatúrát a 32. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően lehet módosítani. A nómenklatúra bizonyos pontjaira a hirdetményekben történő hivatkozás feltételeit ugyanezzel az eljárással lehet meghatározni.
IV. CÍM
1. fejezet
Közös részvételi szabályok
15. cikk
(1) A szerződések odaítélése az e cím 3. fejezetében megállapított kritériumok alapján, a 16. cikk figyelembevételével történik, miután az ajánlatkérő a 20. cikk alapján ki nem zárt ajánlattevők alkalmasságát a 22., a 23. és a 24. cikkben említett gazdasági, pénzügyi és műszaki alkalmasság feltételei tekintetében megvizsgálta.
(2) Az ajánlatkérő köteles teljes mértékben tiszteletben tartani az ajánlattevők által rendelkezésre bocsátott adatok bizalmas jellegét.
16. cikk
(1) Ha a szerződés odaítélése az összességében legelőnyösebb ajánlat feltétele alapján történik, az ajánlatkérő figyelembe veheti az azonos ajánlattevő által benyújtott és az ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatokat.
Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeket kell kielégíteniük, és azokat milyen formai követelmények szerint kell elkészíteni. A hirdetményben fel kell tüntetni, ha a többváltozatú ajánlattétel nem engedélyezett.
Az ajánlatkérő nem utasíthatja el egy változat benyújtását kizárólag azon az alapon, hogy a változat az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra, az európai műszaki tanúsítványokra, vagy a közös műszaki leírásokra történő hivatkozással meghatározott, a 8. cikk (2) bekezdésében említett műszaki leírások alapján, vagy a 8. cikk (5) bekezdésének a) és b) pontjában említett nemzeti műszaki leírásokra történő hivatkozással meghatározott műszaki leírások alapján készült.
(2) Az az ajánlatkérő, amely az (1) bekezdés alapján engedélyezte a többváltozatú ajánlattételt, nem utasíthat el egy változatot kizárólag azon az alapon, hogy az, az elfogadása esetén, ezen irányelv értelmében árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés helyett szolgáltatásra irányuló szerződést eredményezne.
17. cikk
Az ajánlattételhez szükséges dokumentációban az ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőt, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel szerződést kíván kötni.
Ennek megjelölése nem érinti a fő ajánlattevő felelősségét.
18. cikk
Több ajánlattevő közösen is tehet ajánlatot. Ilyen esetben az ajánlat megtétele nem köthető meghatározott társasági forma létrehozásához, azonban a szerződés odaítélése esetén a közös ajánlatot tevő nyertesektől ez megkövetelhető annyiban, amennyiben a szerződésszerű teljesítéshez szükséges.
19. cikk
(1) A meghívásos és a tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő a részvételre jelentkező személyes helyzetére vonatkozó tájékoztatás, valamint az általa teljesítendő gazdasági és műszaki jellegű minimális feltételek elbírálásához szükséges adatok és formai követelmények alapján kiválasztja a 20-24. cikkben előírtak alapján alkalmas részvételre jelentkezők közül azokat, akiket ajánlat megtételére vagy tárgyalás folytatására felkér.
(2) Ha az ajánlatkérő a szerződést meghívásos eljárás útján ítéli oda, előírhatja az általa meghívni kívánt ajánlattevők keretszámát. A keretszámot a hirdetményben fel kell tüntetni. Meghatározása a beszerzés tárgyát képező áru jellegének figyelembevételével történik. A keretszámnak legalább öt és legfeljebb 20 ajánlattevőt kell magában foglalnia.
Az ajánlattételre felhívott jelentkezők számának minden körülmények között elegendőnek kell lennie a tényleges verseny biztosításához.
(3) Ha az ajánlatkérő a 6. cikk (2) bekezdésében említett tárgyalásos eljárás útján ítél oda egy szerződést, a tárgyalásban való részvételre meghívottak száma nem lehet kevesebb háromnál, feltéve hogy elegendő számú alkalmas jelentkező van.
(4) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy az ajánlatkérők a szükséges követelményeknek megfelelő más tagállambeli ajánlattevőket megkülönböztetés nélkül és a nemzeti bánásmód szerint kérjék fel az ajánlattételre.
2. fejezet
A minőség alapján történő kiválasztás feltételei
20. cikk
(1) Kizárható a szerződésben való részvételből az ajánlattevő, ha:
a) csődbe ment vagy felszámolás alatt áll, vagy ezekkel összefüggő bírósági eljárás folyik vele szemben, vagy csődegyezséget kötött, felfüggesztette üzleti tevékenységét, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárásból eredően bármilyen hasonló helyzetben van;
b) csődeljárás, kötelező felszámolási vagy ezekkel összefüggő bírósági eljárás, vagy csődegyezségi eljárás, vagy bármilyen, a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás alanya;
c) szakmai magatartásával kapcsolatos jogsértés miatt jogerős ítélettel elmarasztalták;
d) súlyos szakmai kötelességszegést követett el, amelyet az ajánlatkérő bármilyen indokolt eszközzel bizonyítani tud;
e) nem tett eleget a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján fennálló társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének;
f) nem tett eleget a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján fennálló adófizetési kötelezettségének;
g) az e fejezetben előírt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során hamis nyilatkozatot tett.
(2) Ha az ajánlatkérő megköveteli, hogy az ajánlattevő igazolja, hogy nem tartozik az (1) bekezdés a), b), c), e) és f) pontjának hatálya alá, elegendő bizonyítékként kell elfogadnia:
- az a), b) és c) pont tekintetében az erkölcsi bizonyítvány bemutatását, vagy ennek hiányában egy, a származási ország illetékes bírósága vagy közigazgatási szerve által kibocsátott, ezzel egyenértékű okmány bemutatását, amely az említett követelményeknek való megfelelést igazolja,
- az e) és f) pont tekintetében az érintett tagállam illetékes hatósága által kibocsátott igazolást.
(3) Ha az érintett ország nem bocsát ki a (2) bekezdésben említett okmányt vagy igazolást, vagy ha azok nem terjednek ki az (1) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett esetek mindegyikére, az okmány vagy igazolás helyett elfogadható az érintett személy által a származása szerinti ország bírósága vagy közigazgatási szerve, közjegyzője vagy minősített szakmai szervezete előtt eskü alatt tett nyilatkozat, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben az eskü alatt tett nyilatkozat jogintézménye nem ismert, az ünnepélyes nyilatkozat.
(4) A tagállamok kijelölik a (2) és (3) bekezdésben említett okmányok, igazolások, illetve nyilatkozatok kibocsátására jogosult hatóságokat és szerveket, és erről haladéktalanul tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.
21. cikk
(1) Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésben részt venni kívánó ajánlattevő felhívható arra, hogy igazolja a szakmai vagy kereskedelmi nyilvántartások egyikébe a letelepedése szerinti országban előírt módon történő bejegyzését, vagy tegyen eskü alatt nyilatkozatot, illetve nyújtson be egy, az alább a (2) bekezdésben szereplő igazolást.
(2) A megfelelő szakmai és kereskedelmi nyilvántartások, nyilatkozatok és igazolások a következők:
- Belgiumban: "Registre du commerce/Handelsregister",
- Dániában: "Aktieselskabsregistret", "Foreningsregistret" és "Handelsregistret",
- Németországban: "Handelsregister" és "Handwerksrolle",
- Görögországban: "Βιοτεχνικό ή Βιομηχανικό ή Εμπορικό Επιμελητήριο",
- Spanyolországban: "Registro Mercantil" vagy, nem bejegyzett egyének esetén, arról szóló igazolás, hogy az érintett személy eskü alatt azt nyilatkozta, hogy az adott foglalkozást gyakorolja,
- Franciaországban: "Registre du Commerce" és "Répertoire des métiers",
- Olaszországban: "Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato" és "Registro delle Commissioni provinciali per l'artigianato",
- Luxemburgban: "Registre aux firmes" és "Rôle de la chambre des métiers",
- Hollandiában: "Handelsregister",
- Portugáliában: "Registo Nacional das Pessoas Colectivas",
- az Egyesült Királyságban és Írországban az ajánlattevő felhívható arra, hogy a "Registrar of Companies" (cégjegyzék) vagy a "Registrar of Friendly Societies" (segélyegyletek jegyzéke) által kiadott igazolást mutasson be, amely megalakulását vagy bejegyzését igazolja, vagy ilyen igazolás híján egy arra vonatkozó igazolást, hogy az érintett személy eskü alatt kijelentette, hogy a kérdéses foglalkozást a letelepedése szerinti országban egy meghatározott helyen, adott cégnév és meghatározott kereskedelmi név alatt gyakorolja.
22. cikk
(1) Az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági alkalmasságának igazolására főszabály szerint a következő referenciák közül egy vagy több használható fel:
a) bankok megfelelő nyilatkozatai;
b) az ajánlattevő mérlegének vagy mérlegkivonatának bemutatása, ha az ajánlattevő letelepedése szerinti ország joga előírja a mérlegek közzétételét;
c) az ajánlattevőnek az előző három pénzügyi évre vonatkozó összforgalmáról és a közbeszerzés tárgyát képező termékek forgalmáról szóló nyilatkozata.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározza, hogy az (1) bekezdésben említettek közül mely referenciát vagy referenciákat választotta, és az (1) bekezdésben foglaltakon kívül milyen egyéb referenciákat kell még bemutatni.
(3) Ha az ajánlattevő ésszerű okból nem tudja az ajánlatkérő által kért referenciákat bemutatni, bármilyen egyéb, az ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett okirattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi alkalmasságát.
23. cikk
(1) Az ajánlattevő műszaki alkalmasságának igazolására az árubeszerzés tárgyát képező termékek jellegének, mennyiségének és rendeltetésének megfelelően a következő eszközök közül egy vagy több használható fel:
a) az előző három évben teljesített jelentős szállítások jegyzéke (az ellenszolgáltatás összegének, a teljesítés idejének és a szerződést kötő magánjogi vagy közjogi személynek a megjelölésével), és:
- az állami szerveknek teljesített szállítások esetében a hatáskörrel rendelkező hatóság által kibocsátott vagy ellenjegyzett igazolások,
- a magánszemély vevők részére teljesített szállítások esetében a szállítást a vevő igazolja, vagy, ennek hiányában, az ajánlattevő nyilatkozik a teljesítés megtörténtéről;
b) az ajánlattevő műszaki felszereltségének, a minőségbiztosítás érdekében tett intézkedéseinek, valamint vizsgálati és kutatási eszközeinek leírása;
c) a teljesítésbe bevont, különösen a minőségellenőrzésért felelős szakemberek és műszaki szervezetek megjelölése, függetlenül attól, hogy az ajánlattevő vállalkozásához tartoznak-e;
d) az árubeszerzés tárgyát képező termékek mintája, leírása és/vagy fényképe, amelyek hitelességét az ajánlatkérő felhívására igazolni kell;
e) hivatalos, elismert minőségtanúsító intézménytől származó tanúsítvány, amely tanúsítja, hogy a leírásokra vagy szabványokra történő hivatkozással egyértelműen meghatározott termék megfelel bizonyos leírásoknak és szabványoknak;
f) ha az árubeszerzés tárgyát képező termék összetett, vagy kivételesen különleges célt szolgál, az ajánlatkérő által vagy nevében az ajánlattevő letelepedése szerinti ország valamely, hatáskörrel rendelkező hivatalos szerve által végzett, e szerv beleegyezéséhez kötött vizsgálat, amely az ajánlattevő termelési kapacitására és szükség esetén vizsgálati és kutatási lehetőségeire, valamint minőség-ellenőrzési intézkedéseire irányul.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározza, hogy az említettek közül mely referenciák benyújtását kívánja előírni.
(3) A 22. cikkben, valamint az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatok körének a szerződés tárgyára kell korlátozódnia; az ajánlatkérő tekintettel van az ajánlattevők műszaki és kereskedelmi titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekeire.
24. cikk
A 20-23. cikk keretein belül az ajánlatkérő felhívhatja az ajánlattevőt a benyújtott igazolások és okmányok kiegészítésére vagy pontosítására.
25. cikk
(1) Azok a tagállamok, amelyek minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékével rendelkeznek, kötelesek hozzáigazítani a jegyzéket a 20. cikk (1) bekezdésének a)-d) pontjában, g) pontjában, valamint a 21., a 22. és a 23. cikkben foglalt rendelkezésekhez.
(2) A hivatalos jegyzékben nyilvántartott ajánlattevők minden szerződés esetében benyújthatják az ajánlatkérőnek az illetékes hatóság által kibocsátott, bejegyzést igazoló okiratot. Az ilyen igazolásban szerepelnie kell a bejegyzés alapjára történő hivatkozásnak és a jegyzék szerinti besorolásnak.
(3) Az illetékes szerv által a hivatalos jegyzékben történő igazolt bejegyzés alapján a többi tagállam ajánlatkérői csak a 20. cikk (1) bekezdésének a)-d) és g) pontja, a 21. cikk, a 22. cikk (1) bekezdésének b) és e) pontja, valamint a 23. cikk (1) bekezdésének a) pontja tekintetében vélelmezik az ajánlattevői besorolásnak megfelelő alkalmasságot.
A hivatalos jegyzékben való nyilvántartásból származó adatokat nem lehet vitatni. Azonban minden közbeszerzési szerződés esetében a társadalombiztosítási járulék fizetésére vonatkozóan minden bejegyzett ajánlattevőtől kiegészítő igazolás kérhető.
A többi tagállam ajánlatkérői az első és második bekezdést csak az adott hivatalos jegyzékkel rendelkező tagállamban letelepedett ajánlattevő javára alkalmazzák.
(4) A más tagállamból származó ajánlattevőknek a hivatalos jegyzékbe történő bejegyzéséhez csak a nemzeti ajánlattevőktől is megkövetelt igazolás, illetve nyilatkozat kérhető, és minden körülmények között csak a 20-23. cikkben előírt igazolás és nyilatkozat kérhető.
(5) A hivatalos jegyzékkel rendelkező tagállamok megküldik a többi tagállam és a Bizottság részére annak a szervnek a címét, amelyhez a bejegyzés iránti kérelem benyújtható, a Bizottság gondoskodik ennek a terjesztéséről.
3. fejezet
A szerződés odaítélésének feltételei
26. cikk
(1) Az ajánlatkérő a szerződések odaítéléséről a következő feltételek alapján határoz:
a) kizárólag a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás; vagy
b) ha az összességében legelőnyösebb ajánlat nyer, a kérdéses szerződésnek megfelelően különböző feltételek: pl. az ellenszolgáltatás összege, a teljesítés időpontja, a működési költségek, a gazdaságosság, a minőség, az esztétikai és funkcionális tulajdonságok, a műszaki érték, a vevőszolgálat és a műszaki segítségnyújtás.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben feltünteti, lehetőség szerint csökkenő fontossági sorrendben, az odaítélés valamennyi, általa alkalmazni kívánt feltételét.
27. cikk
Ha egy adott szerződés esetében az ajánlat az árubeszerzés tárgyát képező áruhoz viszonyítva kirívóan alacsony értékű ellenszolgáltatást tartalmaz, az ajánlatkérő, mielőtt az ilyen ajánlatot elutasítaná, írásban az ajánlat alkotóelemei általa lényegesnek tekintett részleteire vonatkozó adatokat kér, és az így kapott indoklást figyelembe véve meggyőződik az ilyen alkotóelemek valós helyzetéről.
Az ajánlatkérő figyelembe veheti az olyan indokolást, amely a gyártási folyamat gazdaságosságára, vagy a választott műszaki megoldásokra, vagy a teljesítésnek az ajánlattevő számára kivételesen előnyös körülményeire, vagy az ajánlattevő által javasolt áruk eredetiségére vonatkozik.
Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció előírja, hogy a szerződés odaítélése a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján történjen, az ajánlatkérő köteles tájékoztatni a Bizottságot azoknak az ajánlatoknak az elutasításáról, amelyekben az ellenszolgáltatás összegét túl alacsonynak találja.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
28. cikk
A közbeszerzési szerződéseknek az I. mellékletben említett ajánlatkérők által történő, valamint az említett melléklet helyesbítése, változtatása, illetve módosítása nyomán a jogutód szervezetek által történő odaítélésekor a tagállamok egymás közötti viszonyukban ugyanolyan előnyös feltételeket alkalmaznak, mint amilyen előnyösek a GATT-megállapodás végrehajtása során általuk harmadik országoknak nyújtott feltételek, különösen a Megállapodás V. és VI. cikkében foglalt, a meghívásos eljárásra, a tájékoztatásra és a felülvizsgálatra vonatkozó feltételek. A tagállamok e célból a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságán belül konzultálnak egymással a Megállapodás alapján teendő intézkedésekről.
29. cikk
(1) A Bizottság a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságával konzultálva vizsgálja ezen irányelv alkalmazását, és szükség szerint új javaslatokat nyújt be a Tanácsnak, különösen az ezen irányelv végrehajtását célzó tagállami intézkedések összehangolása céljából.
(2) A Bizottság a GATT-megállapodás IX. cikkének (6) bekezdésében előírt további tárgyalások eredményére tekintettel felülvizsgálja ezt az irányelvet, és felülvizsgál az (1) bekezdés alapján elfogadott minden új intézkedést, továbbá szükség szerint megfelelő javaslatokat nyújt be a Tanácsnak.
(3) A Bizottság az I. mellékletet a 28. cikkben említett helyesbítések, változtatások és módosítások alapján naprakészen tartja, és a naprakész változatot közzéteszi az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
30. cikk
A határidők kiszámítása az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK/Euratom tanácsi rendeletnek [13] megfelelően történik.
31. cikk
(1) Annak érdekében, hogy ezen irányelv alkalmazásának eredményeit értékelni lehessen, a tagállamok
a) az I. mellékletben felsorolt ajánlatkérők tekintetében legkésőbb minden év október 31-ig az előző évre vonatkozóan;
b) az 1. cikk szerinti többi ajánlatkérő tekintetében legkésőbb 1991. október 31-ig, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság esetében 1995. október 31-ig, és azután minden második év október 31-ig az előző évre vonatkozóan
az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekről készült statisztikai jelentést továbbítanak a Bizottság számára. (2) A statisztikai jelentésben részletesen fel kell tüntetni legalább
a) az egyes ajánlatkérők által az értékhatár felett odaítélt szerződések számát és értékét, valamint az I. mellékletben említett ajánlatkérők esetében az értékhatár alatti értéket;
b) az egyes ajánlatkérők által az értékhatár felett odaítélt szerződések számát és értékét, az eljárás, a termék és a nyertes ajánlattevő állampolgársága szerinti bontásban, tárgyalásos eljárás esetében pedig a 6. cikknek megfelelő bontásban, felsorolva az egyes tagállamoknak és harmadik országoknak odaítélt szerződések számát és értékét, valamint az I. mellékletben említett ajánlatkérők esetében a GATT-megállapodás aláíróinak odaítélt szerződések számát és értékét.
(3) A Bizottság a 32. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározza az ezen irányelvvel összhangban előírt kiegészítő statisztikai adatok jellegét.
32. cikk
(1) A Bizottságot a 71/306/EGK határozattal létrehozott közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottsága segíti.
(2) Az e bekezdésben megállapított eljárásra történő hivatkozás esetében a Bizottság képviselője a megteendő intézkedések tárgyában tervezetet nyújt be a bizottságnak. A tervezetet a bizottság az elnöke által az ügy sürgősségének megfelelően meghatározott határidőn belül, szükség szerint szavazás útján véleményezi.
A véleményt jegyzőkönyvben kell rögzíteni; ezenfelül mindegyik tagállam kérheti, hogy álláspontját a jegyzőkönyvben rögzítsék.
A Bizottság a bizottság által megfogalmazott véleményt a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi. Tájékoztatja a bizottságot a véleménye figyelembevételének módjáról.
(3) Az (1) bekezdésben említett bizottság, a Bizottság kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére, az ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatos minden kérdést megvizsgál.
33. cikk
A tagállamoknak a nemzeti jogba történő átültetésre és az alkalmazásra vonatkozó, az V. mellékletben megjelölt határidők tekintetében fennálló kötelezettségeit nem sértve, a 77/62/EGK irányelv [14] hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni és a VI. mellékletben megadott megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.
34. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1994. június 14-e előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
35. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxembourgban, 1993. június 14-én.