A TANÁCS 1001/2008/EK RENDELETE
(2008. október 13.)
a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályban lévő intézkedések
(1)
2002 augusztusában az 1514/2002/EK tanácsi rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki a többek között a Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények (a továbbiakban: TPF-ek vagy az érintett termékek) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A hatályos dömpingellenes vámok Malajziára jelenleg a következők: 59,2 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd-re és 75 % az összes többi vállalatra; a Koreai Köztársaság összes vállalatára pedig 44 %.
(2)
Ezen eljárás hatályán kívül a 964/2003/EK tanácsi rendelet (3) értelmében jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra (58,6 %) és a Thaiföldről származó behozatalra (58,9 %) is, két thaiföldi vállalat kivételével, valamint a Tajvanban feladott termékekre (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e). A Kínából származó érintett termékre vonatkozó intézkedéseket a 2052/2004/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette ugyanezen terméknek az Indonéziában feladott behozatalára, a 2053/2004/EK tanácsi rendelet (5) a Srí Lankán feladott behozatalára, a 655/2006/EK tanácsi rendelet (6) pedig a Fülöp-szigeteken feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy Indonéziából, Srí Lankáról vagy a Fülöp-szigetekről származónak nyilvánították-e.
2. Felülvizsgálati kérelem
(3)
A Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében a Bizottsághoz ezen intézkedések felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett.
(4)
A kérelmet 2007. május 23-án nyújtotta be az Európai Unió tompahegesztéssel készült acélszerelvények iparágának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) azon gyártók nevében, amelyek termelése a vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények teljes közösségi termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(6)
A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot (8) indított.
3. Vizsgálat
(7)
A Bizottság szolgálatai a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatták a kérelmező közösségi gyártókat, az egyéb közösségi gyártókat, az érintett országok exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és a tudomása szerint érintett szövetségeiket, valamint mindkét exportáló ország kormányának képviselőit.
(8)
A Bizottság kérdőíveket küldött a fent említett feleknek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül jelentkeztek.
(9)
A Bizottság az érdekelt feleknek arra is lehetőséget nyújtott, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(10)
Tekintettel az érintett termék koreai köztársaságbeli exportáló gyártóinak, az importőröknek, a kereskedőknek és a közösségi gyártóknak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudja dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság mintavételi űrlapokat küldött ki, amelyekben konkrét információkat kért minden egyes érintett közösségi gyártó, exportáló gyártó és importőr átlagos értékesítési mennyiségéről és árairól. A koreai exportáló gyártóktól egyetlen válasz sem, az importőröktől viszont tizenegy válasz érkezett. A mintavételi űrlapot csak négy közösségi gyártó töltötte ki. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.
(11)
A kérdőívre tehát négy közösségi gyártó válaszolt, de közülük egy csak részlegesen; a hiányosságokra rámutató levél elküldése után pedig nem küldött újabb választ. Malajziából a kérdőívre két válasz érkezett, az egyik egy új vállalattól, a másik pedig egy olyan vállalattól, amely később azonban visszautasította a Bizottság helyszíni ellenőrzését. Egyetlen koreai exportáló gyártó sem válaszolt a kérdőívre. Két importőr küldött választ a kérdőívre.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping és a károkozás folytatódásának valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:
a)
Kérelmező közösségi termelők
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria
-
Interfit S.A., Maubeuge, Franciaország
-
Virgilio CENA & Figli S.p.a., Brescia, Olaszország.
b)
Új malajziai gyártó
Pantech Steel Industries SDN. BHD., Selangor, Malajzia
4. Vizsgálati időszak
(13)
A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. július 1. és 2007. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) vonatkozott.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
A felülvizsgálat tárgyát képező termékek a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 és ex 7307 99 90 KN-kód alá sorolható, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőillesztékek, illetve csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.
(15)
Ezeket a csőillesztéseket vagy -szerelvényeket lényegében csövek és csővezetékek vágásával és alakításával állítják elő. A csőillesztéseket vagy -szerelvényeket csövek vagy csővezetékek csatlakoztatására használják, és különféle formákban (könyökdarabok, T-idomok, szűkítő darabok és kupakok), anyagminőségben és méretben fordulnak elő. Elsősorban a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használják őket. Amikor a petrolkémiai iparban való felhasználásra értékesítik őket, az alkalmazott globális szabvány az ANSI szabvány. Egyéb célokra a Közösségben legáltalánosabban alkalmazott szabvány a DIN szabvány.
2. Hasonló termék
(16)
A korábbihoz hasonlóan a jelen vizsgálat is kimutatta, hogy az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy a Közösségbe exportált, vasból vagy acélból készült csőillesztések vagy -szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és végfelhasználásuk is ugyanaz, mint a kérelmező közösségi termelők által a Közösségben értékesített termékeké, így ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(17)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezethet-e.
1. Előzetes megjegyzések
(18)
A fent említettek értelmében Korea és Malajzia exportáló gyártóival való együttműködés hiányában - egyetlen új vállalat kivételével - ezt a vizsgálatot az egyéb forrásokból a Bizottság rendelkezésére álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a behozatali mennyiségek és árak megállapításához az Eurostat egyéb forrásokkal ellenőrzött, nyolcjegyű KN-kódos adatait használták. A dömpingkülönbözet kiszámításához az elérhető adatokat használták, ez a jelen esetben a kérelemben és az USA statisztikákban szereplő adatokat jelentette.
(19)
Mivel jelenleg Koreából és Malajziából kis mennyiségű csőillesztéket és csőszerelvényt importál az Unió, a Bizottságnak más ország adatait kellett felhasználnia. Az USA-t megfelelőnek találták, mivel piaca hasonló méretű, és sok ugyan a hazai gyártó, de az import is nagyarányú, aminek következtében ez a piac kifejezetten versenyképes. Az USA emellett a koreai és malajziai export legfőbb célországa.
2. Dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban
a) Rendes érték
(20)
Az alaprendelet 18. cikkével összhangban, és a koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában - egyetlen új vállalatot kivéve -, a rendes érték a kérelemben megadott adatokon alapul, azaz a gyártási költség becsült értékén, amihez 12,3 % és 15,1 % értékesítési, általános és igazgatási költséget (SGA), valamint 5,6 % és 6 % haszonkulcsot adtak hozzá (az első számadat mindig Koreára, a második Malajziára vonatkozik), a forgalom százalékában kifejezve. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti százalékos arányok óvatos becslés eredményei.
b) Exportár
(21)
Az alaprendelet 18. cikkével összhangban, és a koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában - egyetlen új vállalatot kivéve - az exportárat az USA-ba irányuló koreai és malajziai exportárak alapján számították ki, amelyeket az USA importstatisztikáiból merítettek. E számadatokat terméktípusonként, minden terméktípusnak a kérelemben megadott információkon alapuló, tonnában mért mennyiségével arányosan kiigazították.
c) Összehasonlítás
(22)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(23)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők különbségeit. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás költségeit és a járulékos költségeket illetően.
d) Dömpingkülönbözet
(24)
A számtanilag képzett rendes érték és számtanilag képzett exportár összehasonlítása mindkét érintett országban kimutatta a dömpinget, a dömpingkülönbözet azzal az összeggel lévén egyenlő, amennyivel a megállapított rendes érték meghaladja az exportárat. A dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF behozatali ár százalékában kifejezve Korára 15,1 % és Malajziára 61,3 % volt.
3. Az import alakulása az intézkedések esetleges megszűnése esetén
a) Előzetes megjegyzések
(25)
A vizsgálati időszak során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. A koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában - egyetlen új vállalatot kivéve -, és mivel a TPF ágazatot illetően nyilvánosan elérhető információk nem állnak rendelkezésre, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően elsősorban a rendelkezésre álló tényeken, nevezetesen az Eurostat adatain, a felülvizsgálat iránti kérelmen és USA-beli statisztikákon alapulnak.
b) Korea és Malajzia termelési kapacitása
(26)
A Koreában és Malajziában rendelkezésre álló termelési kapacitás 35 300 tonnára, exportkapacitásuk pedig 20 000 tonnára tehető. Ez a közösségi felhasználás több mint egynegyedét képviseli.
c) A Közösségbe irányuló koreai és malajziai export árai
(27)
Amint az előzetes megjegyzésekben is áll, az érintett terméket az érintett két országból a közösségi piacra szinte egyáltalán nem exportálják. Más harmadik országokba irányuló kivitelek tekintetében a kérelem azt állítja, hogy az érintett termék USA-ba irányuló kivitele dömpingelt áron történik.
d) A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(28)
A fentiek fényében - magas dömpingkülönbözetek, a két országban létező hatalmas tartalékkapacitások és magas exportkapacitások - az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések megszűnése esetén e két országból az EU-ba irányuló dömpingelt behozatal folytatódna. Emellett a gyakorlatilag megszűnt exportjukra kivetett magas dömpingellenes vámok ellenére egyetlen malajziai exportáló gyártó sem kért időközi felülvizsgálatot. Nem szabad továbbá elfeledkezni arról sem, hogy a koreai exportáló cégek az eredeti vizsgálat során sem működtek együtt. Az együttműködés e vizsgálat folyamán tapasztalt hiánya is azt sugallja, hogy az említett exportáló gyártók nem kívánták vagy nem tudták bebizonyítani, hogy az intézkedések lejárta esetén a dömping nem ismétlődne meg.
D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(29)
Három vállalat működött teljeskörűen együtt a vizsgálatban. E vállalatok Franciaországban (Interfit), Ausztriában (Erne Fittings) és Olaszországban (Virgilio Cena) találhatók. Az osztrák csoportnak Németországban is van kapcsolódó vállalata (Siekmann Fittings). A vizsgálat magállapította, hogy a három kérelmező, teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó a közösségi TPF-gyártás több mint 50 %-át képviseli, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.
E. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
1. Felhasználás a közösségi piacon
(30)
A közösségi felhasználást a kérelmező közösségi gyártók és a többi közösségi gyártó értékesítésének a kérelmen alapuló összesített mennyisége, valamint az érintett országokból és egyéb harmadik országokból származó behozatal Eurostat adatokon alapuló mennyisége alapján határozták meg.
(31)
Ezen az alapon a figyelembe vett időszak alatt a közösségi felhasználás 26 %-kal nőtt, a 2002-es 58 561 tonnáról 73 519 tonnára a vizsgálati időszak alatt. A csőszerelvényeket vagy -illesztéseket elsősorban a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használják, és - az acélipar fellendülésével együtt - ez adhat magyarázatot az emelkedésre.
(32)
1. Táblázat
Közösségi felhasználás
Közösségi felhasználás
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
58 561
62 122
64 480
56 255
65 667
73 519
Index
100
106
110
96
112
126
Tendencia, év/év
100
6
4
-14
16
13
Forrás: EUROSTAT, a kérelem és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
2. Import az érintett országokból
a) Behozatali volumen és piaci részesedés
(33)
A Malajziából és Koreából származó behozatal volumene drasztikusan csökkent: 404-ről 11 tonnára. Ez valószínűleg a 2002 februárjában bevezetett dömpingellenes intézkedések eredménye. Piaci részesedésük minimális.
(34)
2. Táblázat
Import az érintett országokból
Import az érintett országokból
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
404
22
54
94
17
11
Index
100
5
13
23
4
3
Tendencia, év/év
100
-95
8
10
-19
-1
A közösségi felhasználáson belüli piaci részesedés
1
0,04
0,08
0,17
0,03
0,01
Forrás: EUROSTAT.
b) A behozatal árának alakulása és az alákínálás
(35)
Az érintett országokból származó, igen korlátozott behozatal miatt, valamint a különböző terméktípusok sokféleségére tekintettel az Eurostat árait részletes elemzéshez nem lehet megbízható forrásnak tekinteni.
(36)
Az érintett országok együttműködésének hiányában az ár-alákínálási különbözetet ugyanazon módszerrel számították ki, mint a kérelemben, azaz összehasonlították az érintett országok USA-ba irányuló kivitelének árait a kérelmezők közösségi piacon szabott áraival. Az ár-alákínálási különbözet Korea esetében 25,2 %, Malajzia esetében pedig 53,3 %.
3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
a) Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás
(37)
A közösségi gazdasági ágazat termelése 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, míg a közösségi felhasználás 26 %-kal emelkedett.
(38)
3. Táblázat
A termelés volumene
Termelés volumene
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
46 454
43 504
47 155
40 881
49 300
48 922
Index
100
94
102
88
106
105
Tendencia, év/év
100
-6
8
-14
18
-1
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(39)
A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 6 %-kal nőtt, annak ellenére, hogy 2003-ban enyhe visszaesés volt tapasztalható.
(40)
4. Táblázat
A termelési kapacitás
Termelési kapacitás
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
89 400
87 800
89 700
90 300
94 800
95 000
Index
100
98
100
101
106
106
Tendencia, év/év
100
-2
2
1
5
0
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(41)
Ugyanezen időszakban a kapacitáskihasználás 1 %-kal csökkent.
(42)
5. Táblázat
Kapacitáskihasználás
Kapacitáskihasználás
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
%
52
50
53
45
52
51
Index
100
95
101
87
100
99
Tendencia, év/év
100
-5
6
-14
13
-1
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
b) Eladási mennyiség és eladási árak
(43)
2002 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásai a nem kapcsolódó felhasználók számára 11 %-kal nőttek.
(44)
6. Táblázat
A közösségi gazdasági ágazat eladásai nem kapcsolódó (független) felhasználóknak
A közösségi gazdasági ágazat eladásai független felhasználóknak
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
34 968
34 893
38 401
32 841
36 908
38 750
Index
100
100
110
94
106
111
Tendencia, év/év
100
-0,2
10
-16
12
5
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(45)
A figyelembe vett időszakban a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak fokozatosan emelkedtek. 2002 és a vizsgálati időszak között a teljes növekedés 63 % volt. Ezt az emelkedést részben a fő nyersanyag, az acélcsövek árának növekedése okozta, részben pedig két közösségi gyártó termelésének elmozdulása költségesebb, speciális terméktípusok gyártása felé.
(46)
7. Táblázat
A közösségi gazdasági ágazat eladási árai
A közösségi gazdasági ágazat eladási árai
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
EUR/tonna
1 553
1 652
1 783
2 133
2 217
2 528
Index
100
106
115
137
143
163
Tendencia, év/év
100
6
8
23
5
20
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
c) Piaci részesedés
(47)
A közösségi gazdasági ágazat összesített piaci részesedése 2002 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.
(48)
8. Táblázat
A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése
A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
A piac százaléka
60 %
56 %
60 %
58 %
56 %
53 %
Forrás: EUROSTAT és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.
d) Növekedés
(49)
Miközben a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 26 %-kal nőtt meg, a közösségi gazdasági ágazat piaci eladásainak volumene csupán 11 %-kal növekedett, és piaci részesedése 7 %-kal még csökkent is. A közösségi felhasználás növekedésének tendenciáját tehát nem követte a közösségi gazdasági ágazat eladásainak ennek megfelelő mértékű növekedése.
e) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(50)
A figyelembe vett időszak alatt a nem kapcsolódó feleknek történő eladás nettó értékének százalékában kifejezett nyereségesség a következőképpen alakult:
(51)
9. Táblázat
Nyereségesség
Nyereségesség
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
A nettó eladási érték százalékos aránya
2 %
1 %
4 %
1 %
6 %
10 %
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(52)
A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége pozitív tendenciát mutatott, a gazdasági ágazat eladási árainak növekedésével összhangban. A 2003-ban és 2005-ben tapasztalt jelentős visszaesés ellenére a nyereségesség mindösszesen 10 %-ot ért el. Ez annak volt köszönhető, hogy a termelés egyes magasabb hozzáadott értékkel rendelkező termékek felé mozdult el a figyelembe vett időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat átlagos nyeresége 4 % volt.
(53)
A beruházások megtérülése - a nyereségek és veszteségek arányaként a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyítva - a nyereségességgel azonos tendenciákat mutatott.
(54)
10. Táblázat
A beruházások megtérülése
Beruházások megtérülése
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
%
6
2
11
4
18
37
Index
100
37
184
62
310
618
Tendencia, év/év
100
-63
147
- 122
248
309
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
f) Készpénzforgalom
(55)
2002 és 2005 között a készpénzforgalom nagy mértékben hullámzott, 2006-ban és a vizsgálati időszak alatt pedig hirtelen erősen megemelkedett. Ez az emelkedés is arra mutat, hogy a gazdasági ágazat kezdett helyreállni. A pénzforgalom szintje kedvezőtlen periódusok után most megint lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy befektessenek a TPF iparágba.
(56)
11. Táblázat
Készpénzforgalom
Készpénzforgalom
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
EUR
1 310 693
3 826 570
2 378 520
1 233 797
7 559 501
10 040 180
Index
100
292
181
94
577
766
Tendencia, év/év
100
192
- 110
-87
483
189
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
g) Beruházások és tőkebevonási képesség
(57)
A közösségi gazdasági ágazat beruházásai a figyelembe vett időszakban 65 %-kal nőttek. Legtöbbjük gépekre irányult a termelékenység növelése érdekében. Egyik megvizsgált vállalat sem említette, hogy jelenleg tőkebevonási nehézségekkel küzdene.
(58)
12. Táblázat
Beruházások
Beruházások
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
EUR
5 839 416
5 824 908
3 438 352
7 422 926
9 986 636
9 643 822
Index
100
100
59
127
171
165
Tendencia, év/év
100
-0,2
-41
68
44
-6
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
h) Készletek
(59)
Az alábbi táblázat megmutatja, hogy a zárókészletek stabilak maradtak, noha a figyelembe vett időszakban körülbelül 1 %-os kis csökkenés is volt.
(60)
13. Táblázat
Készletek
Zárókészletek volumene
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
7 233
7 115
7 449
7 206
7 580
7 190
Index
100
98
103
100
105
99
Tendencia, év/év
100
-2
5
-3
5
-5
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
i) Foglalkoztatottság, termelékenység és munkaerőköltségek
(61)
A 2003-ban tapasztalt 5 %-os csökkenés után a figyelembe vett időszakban az összmunkaerő 2 %-kal csökkent.
(62)
14. Táblázat
Foglalkoztatás
Foglalkoztatás
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
760
725
719
692
729
741
Index
100
95
95
91
96
98
Tendencia, év/év
100
-5
-0,8
-3
5
2
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(63)
A termelés növekedésével és a foglalkoztatás csökkenésével egyidejűleg a vizsgálati időszakban a termelékenység 8 %-kal emelkedett.
(64)
15. Táblázat
Termelékenység
Termelékenység
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna/munkavállaló
61
60
66
59
68
66
Index
100
98
107
97
111
108
Tendencia, év/év
100
-2
9
-11
14
-3
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(65)
A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat munkaerőköltségei fokozatosan emelkedtek. Ez az emelkedés a figyelembe vett időszak alatt összesen 22 %-os volt. A munkaerőköltségek leginkább egy olyan cégnél emelkedtek, amely termékösszetételében az alapanyagokról specializált termékekre tért át, amelyekhez magasabb fokú szakmai képzettség kellett.
(66)
16. Táblázat
Munkaerőköltségek
Munkaerőköltségek/Bérek
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
EUR
28 941 652
28 436 139
29 607 915
29 754 664
33 069 402
35 312 821
Index
100
98
102
103
114
122
Tendencia, év/év
100
-2
4
1
11
8
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
4. Egyéb tényezők hatása
a) A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége
(67)
A közösségi gazdasági ágazat csőilleszték-, illetve csőszerelvény-kivitele a figyelembe vett időszakban nem volt igazán stabil, erős hullámzást mutatott. A harmadik országokba irányuló kivitel mindösszesen 15 %-kal csökkent, ami elsősorban a kedvezőtlen EUR/USD átváltási árfolyamnak tulajdonítható.
(68)
17. Táblázat
A közösségi gazdasági ágazat kivitele
A közösségi gazdasági ágazat kivitele
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
10 893
8 003
9 358
8 410
11 890
9 278
Index
100
73
86
77
109
85
Tendencia, év/év
100
-27
12
-9
32
-24
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
b) Harmadik országok importmennyiségei és importárai
(69)
A 964/2003/EK tanácsi rendelet dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (58,6 %) és Thaiföldről származó (58,9 %) csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára. Az intézkedések a Kínából származó és a következő országok egyikében feladott érintett termékre vonatkoznak: Fülöp-szigetek, Indonézia, Srí Lanka vagy Taivan. A Kínából származó behozatallal szemben hatályos rendelkezések ellenére a Kínából az Unióba irányuló export egyenletesen nő.
(70)
Az érintett országokon kívüli harmadik országokból érkező teljes TPF-behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak folyamán több mint kétszeresére nőtt, a 2002. évi 9 654 tonnáról a vizsgálati időszak során 24 105 tonnára emelkedve.
(71)
A Koreán és Malajzián kívüli országokból a Közösségbe behozott TPF mennyisége így alakult:
(72)
18. Táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó import
Más harmadik országokból származó behozatal
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
9 654
12 453
11 488
13 344
19 020
24 105
Index
100
129
119
138
197
250
Tendencia, év/év
100
29
-10
19
59
53
Forrás: EUROSTAT.
(73)
Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése elérte az uniós felhasználás 33 %-át. Ez 99 %-os növekedést jelent a vizsgált időszak alatt: 16-ról 33 %-ra.
(74)
19. Táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
A piac százalékában
16 %
20 %
18 %
24 %
29 %
33 %
Index
100
122
108
144
176
199
Tendencia, év/év
100
22
-14
36
32
23
Forrás: EUROSTAT és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk.
(75)
20. Táblázat
Főbb behozatalok az EU-ba
Egyéb harmadik országokból származó behozatalok tonnában
2002
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Kína
859
1 428
1 772
2 236
5 846
8 339
Tajvan
1 101
2 372
1 894
2 540
4 774
5 854
Vietnám
1 835
1 214
767
694
1 224
1 475
India
1 522
1 569
1 537
1 763
1 552
2 096
Thaiföld
676
1 508
778
558
1 622
2 334
c) A korábbi dömping hatásaiból való felépülés
(76)
A fent említett legtöbb mutató pozitív alakulása arra utal, hogy 2002-től 2007 közepéig a közösségi iparág részben kiheverte a két érintett országból származó dömpingelt behozatal káros hatásait.
5. A közösségi gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos következtetés
(77)
A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2002 óta részben erőre kapott. Az ágazatnak sikerült mind eladási volumenét, mind árait növelnie. Az olyan kármutatók, mint a termelés, a termelőkapacitás, továbbá a nyereségesség, a beruházások, azok megtérülése és a termelékenység szintén kedvezően alakultak. Ez arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett versenyképessége javítására. Ennek eredményeként a közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladásai 2002 óta nyereséget hoznak.
(78)
A közösségi ágazatnak azonban nem sikerült kihasználnia a Közösségi felhasználásban mutatkozó jelentős növekedést, valamint egyes pozitív tényezők egy egyesült királyságbeli jelentős közösségi gyártó megszűnésének is tulajdoníthatók, amelynek tevékenységét a kérelmet támogató két vállalat vette át.
(79)
Le lehet azonban vonni azt a következtetést, hogy a Koreával és Malajziával szemben bevezetett intézkedések kedvezően befolyásolták a közösségi iparág gazdasági helyzetét.
(80)
A közösségi gazdasági ágazat kezdődő talpra állása folytán nem lehetett megállapítani, hogy a dömpingelt import által okozott kár folytatódott volna. Ezért azt vizsgálták meg, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezetne-e.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(81)
A fent leírtak értelmében, amennyiben az intézkedéseket megszüntetik, a koreai és malajziai gyártók hatalmas kiviteli volument tudnának átirányítani a közösségi piacra. A kérelem szerint ezek az országok jelentős mértékben függenek az exportpiacoktól: Korea 75 % és Malajzia 84 %-ban. Továbbá a jelek szerint a többi exportpiac - mint például az USA és Japán - nem tudná felvenni a szabad kapacitást, mivel az ezekbe az országokba irányuló export volumene már így is jelentős, ezért a fennmaradó kapacitást a közösségi piac felé irányítanák át. Ezenkívül úgy tűnik, hogy az ázsiai piac emellett általános kapacitástöbblettel rendelkezik.
(82)
Az árak tekintetében az USA statisztikái arra mutatnak, hogy a malajziai és a koreai exportárak az USA-ban alacsonyabbak, mint a közösségi ágazat árai. Ha részletes elemzést nem lehetne is végezni a termékek sokfélesége miatt, valószínű, hogy az exportőrök áraikat a többi ázsiai ország igen alacsony áraihoz fogják igazítani, hogy visszaszerezzék elveszített piaci részesedésüket. Ez az árképzési gyakorlat, amelyet az együttműködés megtagadása és az is alátámaszt, hogy ezek az országok az érintett termék jelentős mennyiségeit tudják a közösségi piacra irányítani, arra enged következtetni, hogy mindennek negatív hatása lenne a közösségi gazdasági ágazatra.
(83)
Emellett arról sem szabad megfeledkezni, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak meg kell őriznie versenyképességét, és a méretgazdaságosság szintjének elérése érdekében elő kell állítania a szabványos termékek bizonyos mennyiségét, amelyek ennélfogva közvetlenül versenyben állnak a koreai és malajziai behozatallal.
(84)
A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések megszűntetése a dömpingelt behozatal miatt minden valószínűség szerint a kár megismétlődését eredményezné a közösségi gazdasági ágazat számára.
G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Bevezetés
(85)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a közösségi gazdasági ágazat egészének érdekeivel. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és forgalmazók, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. A felhasználóktól nem érkezett beadvány.
(86)
Annak érdekében, hogy az intézkedések fenntartásának, illetve megszüntetésének várható hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes említett érdekelt féltől. Az érintett termék 64 importőrjének küldött ki mintavételi kérdőíveket, és 11 választ kapott. A Bizottság ezután kérdőívet küldött a tizenegy vállalatnak, de csak két részleges választ kapott, amelyek nem szolgáltattak semmiféle bizonyítékot arra nézve, hogy a hatályos intézkedések anyagilag érintették őket. Nyilvánvaló, hogy az importőrök egyéb beszerzési forrásokat találtak, amint ezt más harmadik országok jelentős (33 %-os) piaci részesedése is bizonyítja; ez arra mutat, hogy a közösségi piacon a versenyfeltételek biztosítva vannak.
(87)
Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokolatlanul hátrányos hatását is.
(88)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a megállapításhoz vezethetnének, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem szolgálja a Közösség érdekeit.
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(89)
A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes gazdasági ágazatnak bizonyult. Ezt az is megerősíti, hogy gazdasági helyzete pozitívan alakult, amikor a jelenleg is hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésével helyreállították a tényleges versenyt. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései - amelyek termelésének ésszerűsítését és versenyképességének fokozását szolgálták - a figyelembe vett időszak utolsó két évében méltányos nyereséghez vezettek.
(90)
A fent említettek alapján szükségesnek tűnik a jelenlegi intézkedések fenntartása, hogy el lehessen kerülni a dömpingelt behozatal hátrányos hatásait, amelyek a közösségi gazdasági ágazat talpraállásának folyamatát és végső soron a puszta létét is veszélyeztetnék. Azt is mérlegelni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetleges megszűnése a feldolgozóipari ágazatokra is negatív hatást gyakorolna, mivel azok beszállítóinak lehetséges köre is lényegesen szűkülne.
3. Az importőrök/kereskedők érdeke
(91)
Amint fentebb jeleztük, a 64 független importőrből csak kettő válaszolt a Bizottság kérdőívére. Ezek azonban nem nyilvánítottak negatív véleményt az intézkedések esetleges továbbviteléről. Az együttműködés hiánya önmagában arra mutat, hogy az intézkedések következtében az ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt az a tény is megerősíti, hogy az importőrök az érintett terméket továbbra is jelentős mennyiségben forgalmazták, sőt, a figyelembe vett időszak alatt a behozott mennyiséget még növelték is.
(92)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termék importőreinek gazdasági helyzetét nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetése. A fentiek alapján az sem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne.
4. A felhasználók érdeke
(93)
A jelenlegi vizsgálat folyamán felhasználók nem jelentkeztek. Az érintett termék legfőbb felhasználója a petrolkémiai és az építőipar. Együttműködésük hiánya azt látszik igazolni, hogy a csőszerelvények és -illesztések e vállalatok teljes termelési költségének nagyon kis részét teszik ki, és a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős negatív hatást a gazdasági helyzetükre.
(94)
A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy az intézkedések azonos szinten való fenntartása nem jár a felhasználók helyzetének romlásával.
5. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(95)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi gazdasági ágazat valamelyest talpra álljon. Az intézkedések megszüntetése következtében veszélybe kerülne e fellendülés, ami esetleg a közösségi gazdasági ágazat megszűnését vonná maga után. Emiatt az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
(96)
Emellett az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen szólnának.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(97)
Valamennyi érdekelt felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását javasolja. A felek továbbá lehetőséget kaptak arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően egy adott időszak alatt észrevételeket tegyenek. Koreától nem érkezett észrevétel; egy malajziai társaságtól igen, de nem olyan természetű, hogy a fenti következtetéseket megváltoztathatta volna.
(98)
A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Koreából és Malajziából származó csőszerelvények és -illesztések behozatalára az 1514/2002/EK rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 és az ex 7307 99 90 (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307993092, 7307993093, 7307993094, 7307993095, 7307993098, 7307999092, 7307999093, 7307999094, 7307999095, 7307999098 TARIC-kód) KN-kódok alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvényekre és -illesztékekre (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám a következő:
Ország
Vállalat
Vámtétel
(%)
Kiegészítő TARIC-kód
Malajzia
Anggerik Laksana Sdn Bhd,
Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Minden más vállalat
75
A999
Koreai Köztársaság
Az összes vállalat
44
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2008. október 13-án.