A TANÁCS 302/2009/EK RENDELETE
(2009. április 6.)
a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
mivel:
(1)
A Közösség 1997. november 14. óta szerződő fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (2) (a továbbiakban: az egyezmény).
(2)
Az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) a 2008 novemberében tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó, 2022-ben befejeződő új helyreállítási terv létrehozásáról, valamint a 2006-ban elfogadott helyreállítási terv felváltásáról szóló 08-05 sz. ajánlást.
(3)
Az állomány helyreállítása érdekében az ICCAT új helyreállítási terve előírja a teljes kifogható mennyiségek fokozatos csökkentését a 2007 és 2011 közötti időszakban, egyes területeken és időszakokban halászati korlátozásokat vezet be, meghatározza a kékúszójú tonhal új, legkisebb kifogható méretét, a sport- és szabadidős horgászati tevékenységre vonatkozó intézkedéseket, a haltenyésztési és a halászati kapacitásra vonatkozó intézkedéseket, valamint a szigorított ellenőrző intézkedéseket, továbbá a helyreállítási terv hatékony végrehajtásának biztosítására rendelkezik az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének alkalmazásáról.
(4)
Az ICCAT új helyreállítási tervének végrehajtását ezért a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 5. cikkének megfelelően kialakított helyreállítási terv létrehozásáról szóló rendelettel kell biztosítani, amelynek a fő halászidény kezdete előtt hatályba kell lépnie.
(5)
Az ICCAT 2006. évi helyreállítási tervét az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási terv létrehozásáról szóló, 2007. december 17-i 1559/2007/EK tanácsi rendelet (4) emelte be a közösségi jogba. Az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó új helyreállítási tervének elfogadása szükségessé teszi a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendelet (5) módosítását, és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezését, valamint annak e rendelettel való felváltását.
(6)
A kérdés sürgősségére tekintettel helyénvaló megállapodni az Európai Unióról szóló szerződésnek, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek szerepéről szóló melléklete I. részének 3. pontjában meghatározott hathetes határidő alóli mentességben,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy, hatály és cél
E rendelet az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) által a kékúszójú tonhalra (thunnus thynnus) vonatkozóan előterjesztett többéves helyreállítási terv Közösség általi alkalmazásával kapcsolatos általános szabályokat határozza meg.
Ez a rendelet Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében a kékúszójú tonhalra vonatkozik.
Az említett helyreállítási terv célja a maximális fenntartható hozamnak megfelelő biomassza legalább 50 %-os valószínűséggel történő elérése.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „szerződő felek”: az egyezmény szerződő felei, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok;
b) „halászati tevékenységben részt vevő hajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi kiaknázására használt, vagy ilyen célú felhasználásra szánt hajó, beleértve a halászhajókat, a feldolgozóhajókat, a segédhajókat, a vontatóhajókat, az átrakodásban részt vevő hajókat, a tonhaltermékek szállítására felszerelt szállító hajókat és a kisegítő hajókat, a konténerhajók kivételével;
c) „halászhajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi célú halászatára használt bármilyen hajó;
d) „kisegítő hajó”: az elpusztult (nem feldolgozott) kékúszójú tonhalaknak a halketrectől a kijelölt kikötőbe való szállítására használt bármely hajó;
e) „feldolgozóhajó”: olyan hajó, amelynek fedélzetén a halászati termékeken csomagolásuk előtt egy vagy több műveletet végeznek el az alábbiak közül: filézés vagy darabolás, fagyasztás és/vagy feldolgozás;
f) „aktív halászat”: az a tény, hogy valamely halászhajó egy adott halászidényben kékúszójú tonhalra halászik;
g) „közös halászati művelet”: különböző szerződő felek vagy különböző tagállamok vagy egy tagállam lobogója alatt közlekedő, kettő vagy több halászhajó közötti művelet, amelynek során az egyik halászhajó fogása egy elosztási kulcs alapján egy vagy több másik halászhajónak tulajdonítható;
h) „áthelyezési műveletek”:
i.
az élő kékúszójú tonhalaknak a halászhajó hálójából vagy tonhalcsapdájából a szállítóketrecbe történő bármilyen áthelyezése;
ii.
az élő kékúszójú tonhalaknak egyik szállítóketrecből a másikba történő áthelyezése;
iii.
az elpusztult kékúszójú tonhalaknak a halászhajó hálójából vagy szállítóketrecéből valamely kisegítő hajóra történő áthelyezése;
iv.
a kékúszójú tonhalaknak a hizlaló gazdaságból vagy tonhalcsapdából a feldolgozóhajóra, szállítóhajóra vagy a partra történő áthelyezése;
v.
a szállítóketrecnek egyik vontatóhajóból a másikba történő áthelyezése;
i) „tonhalcsapda”: a tengerfenékhez horgonyzott, rögzített halászeszköz, amely általában fel van szerelve a halat egy zárt hálórészbe terelő vezetőhálóval;
j) „ketrecbe helyezés”: a kékúszójú tonhalnak a szállítóketrecből a hizlaló- vagy a tenyésztőketrecbe történő áthelyezése;
k) „hizlalás”: az a folyamat, amely során a kékúszójú tonhalat rövid ideig (általában 2-6 hónapig) ketrecben tartják, elsősorban a hal zsírtartalmának növelése érdekében;
l) „tenyésztés”: az a folyamat, amelynek során a kékúszójú tonhalat egy évnél hosszabb ideig ketrecben tartják a teljes biomassza növelése céljából;
m) „átrakodás”: egy halászhajó fedélzetén lévő kékúszójútonhal-mennyiség egy részének vagy egészének egy másik halászhajóra történő átrakodása;
n) „sporthorgászat”: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői egy nemzeti sportszervezethez tartoznak, vagy nemzeti sportengedéllyel rendelkeznek;
o) „szabadidős horgászat”: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői nem tartoznak nemzeti sportszervezethez, vagy nem rendelkeznek nemzeti sportengedéllyel;
p) „Task II.”: a Task II. módszer az ICCAT által az Atlanti tonhalak és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve (Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish, harmadik kiadás, ICCAT, 1990) című dokumentumban meghatározottak szerint.
3. cikk
Hajóhossz
E rendeletben hajóhossz alatt a hajó teljes hosszát kell érteni.
II. FEJEZET
HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK
4. cikk
A halászati lehetőségekhez kapcsolódó feltételek
(1) Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy halászhajóinak és tonhalcsapdáinak halászati erőkifejtése arányban álljon a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az említett tagállam számára az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében rendelkezésére álló halászati lehetőségekkel.
(2) Minden tagállam éves halászati tervet készít azokra a halászhajókra és tonhalcsapdákra vonatkozóan, amelyek az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatára szolgálnak.
(3) Az éves halászati terv meghatározza különösen a következőket:
a)
a 14. cikkben említett listán szereplő, 24 métert meghaladó hosszúságú halászhajókat, a számukra kiosztott egyéni kvótákat és azok elosztási módszerét, valamint az egyéni kvóták betartását biztosító intézkedéseket;
b)
a 24 méternél rövidebb halászhajók és a tonhalcsapdák esetében legalább a termelői szervezetek vagy a hasonló eszközzel halászó hajók csoportjai számára kiosztott kvótákat.
(4) Az éves halászati tervet legkésőbb minden év január 31-ig el kell juttatni a Bizottsághoz. Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) ezeket a halászati terveket minden év március 1. előtt megküldi az ICCAT titkárságának.
(5) Az éves halászati terv, illetve a kiosztott kvóták kezelésére szolgáló egyedi módszer bármely ezt követő módosítását legkésőbb 13 nappal az adott módosítás által érintett tevékenység megkezdése előtt el kell juttatni a Bizottsághoz. A Bizottság az ilyen módosításokat legkésőbb 10 nappal az adott módosítás által érintett tevékenység megkezdése előtt eljuttatja az ICCAT titkárságának.
(6) A lobogó szerinti tagállam meghozza az e bekezdés szerinti intézkedéseket, amennyiben a lobogója alatt közlekedő valamely hajó:
a)
elmulasztott eleget tenni a 20. cikkben említett jelentéstételi kötelezettségének;
b)
a 33. cikkben említett szabálysértést követett el.
A lobogó szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a fizikai vizsgálatokra saját felügyelete alatt a kikötőiben kerüljön sor, vagy azokat egy általa kijelölt másik személy végezze, amennyiben a hajó nem a szóban forgó tagállam valamelyik kikötőjében tartózkodik.
A lobogó szerinti tagállam visszavonja a kékúszójú tonhalra vonatkozó halászati engedélyt, és előírhatja a hajó számára, hogy amikor az egyéni kvóta kimerítettnek tekinthető, haladéktalanul hajózzon egy, a tagállam által kijelölt kikötőbe.
(7) A tagállamok minden évben legkésőbb szeptember 15-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a folyó évre vonatkozó éves halászati tervük végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza a következőket:
a)
az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal aktív halászatában ténylegesen részt vevő halászhajók listája;
b)
az egyes halászhajók által kifogott mennyiség; valamint
c)
az egyes halászhajók által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászattal töltött napok száma.
A Bizottság minden év október 15-ig továbbítja ezeket a jelentéseket a ICCAT titkárságának.
Mivel egyes halászeszközök tekintetében a halászati idény október 15-én lezárul, a tagállamok az ilyen halászatok tekintetében később további információkat adhatnak át a Bizottságnak.
(8) Valamely tagállam állampolgárai és egy szerződő fél között kizárólag az érintett tagállam és az ICCAT engedélyével köthető olyan magánjellegű kereskedelmi megállapodás, amely alapján az említett tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajót egy szerződő fél tonhalkvótája keretében használnak halászatra; az érintett tagállam erről tájékoztatja a Bizottságot.
(9) A tagállamok minden év március 1-jéig megküldik a Bizottság részére az állampolgáraik és valamely szerződő fél között létrejött magánjellegű kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó információkat.
(10) A (9) bekezdésben említett információ az alábbi elemeket tartalmazza:
a)
az adott tagállam lobogója alatt közlekedő valamennyi olyan halászhajót feltüntető lista, amely magánjellegű kereskedelmi megállapodás keretében jogosult a kékúszójú tonhal aktív halászatára;
b)
a hajó közösségi flotta-nyilvántartási száma (CFR) a közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet (6) I. mellékletében meghatározottak szerint;
c)
a magánjellegű kereskedelmi megállapodások időtartama;
d)
az érintett tagállam hozzájárulása a magánjellegű kereskedelmi megállapodáshoz;
e)
az érintett szerződő fél neve.
(11) A Bizottság haladéktalanul megküldi az ICCAT titkárságának a (9) bekezdésben említett információkat.
(12) A Bizottság gondoskodik arról, hogy az egyéb szerződő felek kékúszójútonhal-kvótájának azon százaléka, amely az 1936/2001/EK tanácsi rendelet (7) 8b. cikkével összhangban közösségi halászhajók bérlésére használható fel, ne haladja meg a szóban forgó szerződő felek 2009. évi kvótájának 20 %-át.
(13) 2010-től tilos közösségi halászhajókat bérelni a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászata céljából.
(14) Minden tagállam biztosítja, hogy a kékúszójú tonhal halászatában részt vevő bérelt hajóinak száma és a bérlés időtartama arányban álljon a bérbeadó állam számára kiosztott kvótával.
(15) Valamennyi tagállam külön kvótát oszt ki a szabadidős és sporthorgászat céljára, és erről a 7. cikk (5) bekezdésében említett halászidény kezdete előtt tájékoztatja a Bizottságot.
III. FEJEZET
A KAPACITÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ INTÉZKEDÉSEK
5. cikk
A halászati kapacitással összefüggő intézkedések
(1) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy halászati kapacitása arányban álljon a halászati kvótájával.
(2) A tagállamok lobogója alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő azon hajók száma és összesített bruttó űrtartalma, amelyek kékúszójú tonhalra halászhatnak, illetve kékúszójú tonhalat tárolhatnak fedélzetükön, rakodhatnak át vagy szállíthatnak, a halászati tevékenységben részt vevő azon hajók számára és összesített bruttó űrtartalmára korlátozódik, amelyek a 2007. január 1. és 2008. július 1. közötti időszakban kékúszójú tonhalra halásztak, illetve kékúszójú tonhalat tároltak fedélzetükön, rakodtak át vagy szállítottak. A korlátozás a halászhajók esetében halászeszközönként, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajóknál pedig hajótípusonként alkalmazandó.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően valamennyi tagállam tekintetében meghatározza azon hajók számát és összesített bruttó űrtartalmát, amelyek a 2007. január 1. és 2008. július 1. közötti időszakban kékúszójú tonhalra halásztak, illetve kékúszójú tonhalat tároltak fedélzetükön, rakodtak át vagy szállítottak. A korlátozás a halászhajók esetében halászeszközönként, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajóknál pedig hajótípusonként alkalmazandó.
(4) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatában részt vevő valamely tagállam halcsapdáinak száma az adott tagállam által 2008. július 1. előtt engedélyezett csapdák számára korlátozódik.
(5) A (4) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározza az egyes tagállamok által 2008. július 1. előtt engedélyezett csapdák számát.
(6) A halászati kapacitás (2) és (4) bekezdésben említett befagyasztása nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek bizonyítják, hogy halászati kvótájuk teljes kihasználásához elengedhetetlen halászati kapacitásuk növelése.
(7) A (6) bekezdés sérelme nélkül, a (2) és (4) bekezdésben, valamint a 9. cikkben említett halászati kapacitást csökkenteni kell annak érdekében, hogy 2010-re valamennyi tagállam legalább 25 %-kal csökkentse a halászati kapacitása és a 2010-es kvótájával arányban álló halászati kapacitása közötti eltérést.
A halászati kapacitás csökkentésének kiszámításához figyelembe kell venni a hajónkénti és halászeszközönkénti éves fogások becsült mértékét.
Ez a csökkentés nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek bizonyítják, hogy halászati kapacitásuk arányban áll a halászati kvótájukkal.
(8) A (7) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően valamennyi tagállam tekintetében meghatározza azon hajók számát és összesített bruttó űrtartalmát, amelyek kékúszójú tonhalra halászhatnak, illetve kékúszójú tonhalat tárolhatnak fedélzetükön, rakodhatnak át vagy szállíthatnak.
(9) Valamennyi tagállam gazdálkodási tervet készít a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó halászati kapacitás tekintetében. A tervet 2009. augusztus 15-ig be kell nyújtani a Bizottságnak, és annak tartalmaznia kell a (2), (4), (6) és (7) bekezdésben említett információkat. A Bizottság a 2010 és 2013 közötti időszakra szóló halászati kapacitásra vonatkozó közösségi gazdálkodási tervet 2009. szeptember 15-ig benyújtja az ICCAT számára.
6. cikk
A tenyésztési és hizlalási kapacitásra vonatkozó intézkedések
(1) Valamely tagállam tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitása az adott tagállam azon halgazdaságainak tenyésztési és hizlalási kapacitására korlátozódik, amelyek 2008. július 1-jén szerepeltek az ICCAT tenyésztő létesítményekre vonatkozó nyilvántartásában, illetve amelyeket ugyanezen időpontig engedélyeztek vagy bejelentettek az ICCAT felé.
(2) Valamely tagállam halgazdaságaiba telepíthető, kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak maximális száma 2010-re az adott tagállam halgazdaságaiba az ICCAT nyilvántartásai szerint 2005-ben, 2006-ban, 2007-ben vagy 2008-ban telepített egyedek számára korlátozódik.
(3) Minden tagállam kiosztja halgazdaságai között a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak (2) bekezdésben említett maximális telepítési mennyiségét.
(4) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően minden tagállam számára meghatározza a tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitást, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát, amelyet a tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik között.
(5) Valamennyi, tenyésztéssel és -hizlalással foglalkozó tagállam gazdálkodási tervet készít a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó tenyésztési és hizlalási kapacitás tekintetében. A tervet 2009. augusztus 15-ig be kell nyújtani a Bizottságnak, és annak tartalmaznia kell az (1)-(3) bekezdésben említett információkat. A Bizottság a 2010 és 2013 közötti időszakra szóló tenyésztési és hizlalási kapacitásra vonatkozó közösségi gazdálkodási tervet 2009. szeptember 15-ig benyújtja az ICCAT számára.
IV. FEJEZET
TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK
7. cikk
Halászati tilalmi időszak
(1) A június 1. és december 31. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10o-tól nyugatra és az é. sz. 42o-tól északra fekvő területet, ahol a halászat a február 1. és július 31. közötti időszakban tilos.
(2) A június 15. és április 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
(3) Az október 15. és június 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
(4) Az október 15. és június 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.
(5) Az október 15. és június 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.
(6) A (2) bekezdéstől eltérve, ha valamely tagállam bizonyítani tudja, hogy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren erszényes kerítőhálóval kékúszójú tonhalra halászó erszényes kerítőhálós hajói a Beaufort-skála szerinti 5-ös fokozatú szélerősség következtében nem tudták kihasználni a számukra odaítélt rendes halászati napokat, az adott tagállam legfeljebb 5 elveszített napot átvihet június 20-ig.
Az érintett tagállamok június 14-ig értesítik a Bizottságot a kiosztott halászati többletnapokról. Az ilyen értesítéshez mellékelni kell:
i.
a vonatkozó meteorológiai információkat is tartalmazó jelentést a szóban forgó halászati tevékenység beszüntetésének körülményeiről;
ii.
a halászhajó nevét;
iii.
a hajó közösségi flotta-nyilvántartási számát (CFR) a 26/2004/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint.
A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságnak.
8. cikk
Repülőgépek használata
Tilos repülőgépeknek vagy helikoptereknek a kékúszójú tonhal felkutatására történő használata.
9. cikk
Legkisebb kifogható méret és az egyes halászati tevékenységeket érintő egyedi intézkedések
(1) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal legkisebb kifogható mérete 30 kg vagy 115 cm.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve és a 11. cikk sérelme nélkül, a kékúszójú tonhal legkisebb kifogható mérete 8 kg vagy 75 cm a következő esetekben:
a)
az Atlanti-óceán keleti részén csalit és pergetett horogsort használó hajóval kifogott kékúszójú tonhal;
b)
az Adriai-tengeren tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal;
c)
a Földközi-tengeren folytatott part menti kisüzemi friss hal kifogására irányuló halászat keretében csalit, pergetett horogsort vagy kézi horogsort használó hajókkal kifogott kékúszójú tonhal.
(3) A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározza kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén csalival és pergetett horogsorral folytatott aktív halászatára jogosult hajók maximális számát. Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a csalival és pergetett horogsorral halászó hajók számát a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2006-ban részt vevő közösségi halászhajók számában kell rögzíteni.
(4) A (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározza kékúszójú tonhalnak az Adriai-tengeren tenyésztés céljából folytatott aktív halászatára jogosult halászhajók maximális számát. Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a halászhajók számát a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2008-ban részt vevő közösségi halászhajók számában kell rögzíteni.
(5) A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározza kékúszójú tonhalnak a Földközi-tengeren csalival, horogsorral és kézi horogsorral folytatott aktív halászatára jogosult hajók maximális számát. Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a halászhajók számát a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2008-ban részt vevő közösségi halászhajók számában kell rögzíteni.
(6) A Bizottság minden év január 30. előtt tájékoztatja az ICCAT titkárságát a halászhajók (3), (4) és (5) bekezdésben említett számáról.
(7) A (2) bekezdés a), b) és c) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kiosztja a tagállamok között a halászhajóknak az e cikk (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban megállapított számát.
(8) A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a 8 kg vagy 75 cm és 30 kg vagy 115 cm közötti méretű kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 7 %-át a (3) bekezdésben említett, engedéllyel rendelkező halászhajóknak osztják ki, és ezen belül a 17 méternél rövidebb, csalival halászó hajók a (2) bekezdéstől eltérve legfeljebb 100 tonna, egyedenként legalább 6,4 kg tömegű vagy 70 cm hosszúságú kékúszójú tonhalat foghatnak ki. A Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a közösségi kvóta tagállamok közötti felosztásáról.
(9) A (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a közösségi kvóta tagállamok közötti maximális felosztásáról.
(10) A (2) bekezdés c) pontja alkalmazásában a 8 kg vagy 75 cm és 30 kg vagy 115 cm közötti kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 2 %-a osztható ki az (5) bekezdésben említett, engedéllyel rendelkező halászhajók között. A Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a közösségi kvóta tagállamok közötti felosztásáról.
(11) Az Atlanti-óceán keleti részén csalit vagy pergetett horogsort használó hajók által kifogott kékúszójú tonhalra, az Adriai-tengeren tenyésztés céljából halászott kékúszójú tonhalra, valamint a Földközi-tengeren folytatott part menti, friss hal fogására irányuló kisüzemi halászat keretében csalit, horogsort vagy kézi horogsort használó hajókkal kifogott kékúszójú tonhalra vonatkozó kiegészítő egyedi feltételeket az I. melléklet állapítja meg.
(12) A kékúszójú tonhalra aktívan halászó valamennyi halászhajó számára a 10 kg vagy 80 cm és 30 kg közötti kékúszójú tonhal tekintetében legfeljebb 5 %-os véletlen fogás engedélyezett.
(13) A (12) bekezdésben említett százalékos értéket e halászhajók teljes fogásában a kirakodásonkénti összes véletlen fogás egyedszáma vagy a százalékos tömegegyenérték alapján kell kiszámítani.
(14) A véletlen fogásokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából. A (12) bekezdésben említett véletlen fogásból származó elpusztult halakat tilos a tengerbe visszadobni, és azokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából.
(15) A kékúszójú tonhal véletlen fogása a 17., 18., 21. és 23. cikk hatálya alá tartozik.
10. cikk
Az élő kékúszójú tonhalra vonatkozó mintavételi terv
(1) Minden tagállam mintavételi programot hoz létre a kifogott kékúszójú tonhal méret szerinti egyedszámának becslésére.
(2) A halketrecekben végzett méret szerinti mintavételt 100 tonnányi élő halanként 100 egyeden, vagy a ketrecben lévő összes hal 10 %-án kell elvégezni. A méret szerinti mintát - hossz és tömeg alapján - a halgazdaság lehalászásakor, illetve a szállítás közben elpusztult halakon kell venni, összhangban a Task II. keretében az ICCAT által elfogadott adatküldési módszerrel.
(3) Az egy évnél hosszabb ideig nevelt halakra vonatkozóan további mintavételi módszereket kell kidolgozni.
(4) A mintavételt a lehalászás során szúrópróbaszerűen, valamennyi ketrecre kiterjedően kell elvégezni. Az adott évben elvégzett mintavételre vonatkozó adatokat a következő év május 31-ig el kell küldeni a Bizottságnak.
11. cikk
Járulékos fogások
(1) A kékúszójú tonhalra nem aktívan halászó közösségi halászhajók nem tarthatnak a fedélzeten a fedélzeten lévő összfogás tömegének és/vagy egyedszámának 5 %-át meghaladó mennyiségű kékúszójú tonhalat.
(2) A járulékos fogást le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából. A kékúszójú tonhal halászati időszakában az (1) bekezdésben említett járulékos fogásból származó elpusztult halakat tilos visszadobni a tengerbe, és azokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából.
(3) A kékúszójú tonhal járulékos fogása a 17., 18., 21., 23. és 34. cikk hatálya alá tartozik.
12. cikk
Szabadidős horgászat
(1) Valamennyi tagállam halászati engedélyeket bocsát ki a hajóknak szabadidős horgászat céljára.
(2) Szabadidős horgászat keretében tilos hajóutanként egynél több kékúszójú tonhal kifogása, fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása.
(3) A szabadidős horgászat során kifogott kékúszójú tonhalat tilos forgalomba hozni, kivéve, ha az karitatív célokat szolgál.
(4) Minden tagállam nyilván tartja a szabadidős horgászatra vonatkozó fogási adatokat, és minden évben június 30-ig közli a megelőző év adatait a Bizottsággal. A Bizottság pedig továbbítja ezeket az információkat az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.
(5) Az egyes tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a szabadidős horgászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat - különösen a növendékegyedeket - visszaengedjék a tengerbe.
13. cikk
Sporthorgászat
(1) Valamennyi tagállam szabályozza a sporthorgászatot, elsősorban azáltal, hogy a hajóknak halászati engedélyeket bocsát ki sporthorgászat folytatása céljából.
(2) A sportversenyek során fogott kékúszójú tonhalat tilos forgalomba hozni, kivéve ha az karitatív célokat szolgál.
(3) Minden tagállam nyilván tartja a sporthorgászatra vonatkozó fogási adatokat, és minden évben június 30-ig közli a megelőző év adatait a Bizottsággal. A Bizottság pedig továbbítja ezeket az információkat az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.
(4) A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a sporthorgászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat - különösen a növendékegyedeket - visszaengedjék a tengerbe.
V. FEJEZET
ELLENŐRZŐ INTÉZKEDÉSEK
14. cikk
A hajók adatai
(1) A 7. cikkben említett halászidény kezdete előtt legalább 45 nappal valamennyi tagállam eljuttatja a Bizottságnak az ICCAT adat- és információszolgáltatási útmutatójában (Guidelines for submitting data and information required by ICCAT) meghatározott formátumban a következő információkat:
a)
a lobogója alatt közlekedő valamennyi olyan hajó listája, amely különleges halászati engedéllyel rendelkezik a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott aktív halászatára;
b)
a lobogója alatt közlekedő valamennyi egyéb, halászati tevékenységben részt vevő olyan hajó listája (a halászhajók kivételével), amelyek engedéllyel rendelkeznek a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatára.
A halászati tevékenységben részt vevő hajók egy naptári évben csupán az e bekezdésben említett listák egyikében szerepelhetnek.
(2) Az (1) bekezdésben említett listák bármilyen későbbi, a naptári év során eszközölt módosítása nem fogadható el, kivéve akkor, ha a halászati tevékenységben részt vevő, bejelentett hajó indokolt műveleti okok vagy vis maior miatt nem tud részt venni a műveletekben. Ilyen körülmények között az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, megadva:
a)
az (1) bekezdésben említett, a halászati tevékenységben részt vevő, helyettesítésre szánt hajó(k) teljes körű adatait;
b)
a helyettesítést megalapozó okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat és igazolásokat.
(3) A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett információkat továbbítja az ICCAT titkárságának azzal a céllal, hogy a hajókat felvegyék a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba vagy a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb (halászhajókon kívüli) hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba.
(4) A 11. cikk sérelme nélkül, az ICCAT nyilvántartásába fel nem vett közösségi hajók az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren nem halásznak, nem tárolnak a fedélzeten, nem rakodnak át, nem szállítanak át, nem szállítanak, nem dolgoznak fel és nem rakodnak ki kékúszójú tonhalat.
(5) Az 1936/2001/EK rendelet 8a. cikkének (2), (6), (7) és (8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.
15. cikk
A kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett tonhalcsapdák nyilvántartása
(1) A tagállamok minden évben február 15-ig elektronikus úton elküldik a Bizottságnak azon engedélyezett tonhalcsapdák listáját, amelyek tekintetében különleges halászati engedélyt állítottak ki a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatára. A listán fel kell tüntetni a tonhalcsapdák nevét és nyilvántartási számát.
(2) A Bizottság továbbítja a listát az ICCAT titkárságának azzal a céllal, hogy a tonhalcsapdákat felvegyék a kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett tonhalcsapdákra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba.
(3) Az ICCAT nyilvántartásában nem szereplő közösségi tonhalcsapdákkal az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren nem halászhatnak, azokban nem tárolhatnak, illetve azokból nem szállíthatnak át és nem rakodhatnak ki kékúszójú tonhalat.
(4) Az 1936/2001/EK rendelet 8a. cikkének (2), (4), (6), (7) és (8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.
16. cikk
A halászati tevékenységekre vonatkozó információk
(1) A tagállamok minden évben február 15-ig elküldik a Bizottságnak a 14. cikkben említett ICCAT-nyilvántartásban szereplő azon halászhajóik listáját, amelyek az előző halászati évben kékúszójú tonhalra halásztak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
(2) A tagállamok eljuttatnak a Bizottságnak minden információt azokról a hajókról, amelyek nem tartoznak az (1) bekezdés hatálya alá, de ismert tény vagy feltételezhető, hogy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhalra halásztak.
(3) A Bizottság minden évben március 1-je előtt eljuttatja az ICCAT titkárságának az (1) és (2) bekezdésben említett információkat.
17. cikk
Kijelölt kikötők
(1) A tagállamok egy kirakodásra vagy átrakodásra használandó helyet vagy egy parthoz közeli helyet jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol engedélyezik a kékúszójú tonhal kirakodását vagy átrakodását.
Ahhoz, hogy egy kikötő megkapja a kijelölt kikötő státust, a kikötő szerinti tagállam meghatározza a ki- és átrakodás tekintetében engedélyezett időpontokat és helyszíneket. A kikötő szerinti tagállam a ki- és átrakodás teljes ideje alatt, valamint az ilyen műveletek végzésének valamennyi helyszínén teljes körű ellenőrzést biztosít.
(2) A tagállamok legkésőbb minden év február 15-ig eljuttatják a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját. A Bizottság ezeket az információkat minden év március 1. előtt megküldi az ICCAT titkárságának.
(3) A halászati tevékenységben részt vevő hajók számára az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászott kékúszójú tonhal bármely mennyiségének ki- és átrakodása a szerződő felek és a tagállamok által az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően kijelölt kikötőkön kívül más helyen tilos.
18. cikk
Nyilvántartási követelmények
(1) A közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK rendelet (8) 6. és 8. cikkének való megfelelés mellett, az e rendelet 14. cikkében említett közösségi halászhajó kapitánya a II. mellékletben felsorolt információkat adott esetben bejegyzi a hajónaplóba.
(2) A közös halászati műveletben részt vevő közösségi halászhajó kapitánya ezenfelül a hajónaplóba bejegyzi a következő kiegészítő információkat:
a)
a halat ketrecekbe áthelyező halászhajók tekintetében:
i.
név és nemzetközi rádióhívójel;
ii.
a fogás és az áthelyezés dátuma és időpontja;
iii.
a fogás és az áthelyezés helye (földrajzi hosszúság/szélesség);
iv.
a fedélzeten tárolt és a halketrecbe áthelyezett fogás mennyisége;
v.
az egyéni kvótából levont fogásmennyiségek;
vi.
a vontatóhajó neve és ICCAT-száma;
b)
a halzsákmány áthelyezésében részt nem vevő egyéb halászhajók tekintetében:
i.
a hajók neve és nemzetközi rádióhívójele;
ii.
a fogás és az áthelyezés dátuma és időpontja;
iii.
a fogás és az áthelyezés helye (földrajzi hosszúság/szélesség);
iv.
megjegyzés arra vonatkozóan, hogy a fogásokat nem a fedélzeten tárolták, illetve hogy a fogásokat nem helyezték át halketrecbe;
v.
a hajók egyéni kvótájából levont fogásmennyiségek;
vi.
az a) pontban említett halászhajó neve és ICCAT-száma;
vii.
a vontatóhajó neve és ICCAT-száma.
19. cikk
Közös halászati műveletek
(1) A közös kékúszójútonhal-halászati műveletek csak az érintett, lobogó szerinti állam(ok) beleegyezésével engedélyezhetők. Az engedély megadásának az a feltétele, hogy a halászati tevékenységben részt vevő valamennyi hajónak rendelkeznie kell a kékúszójú tonhal halászatához szükséges eszközökkel és egyéni kvótával.
(2) Az engedély iránti kérelem benyújtásakor a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a közös halászati műveletben részt vevő halászhajóiktól részletes információkat szerezzenek a következőkről:
a)
időtartam;
b)
az érintett üzemeltetők azonosítását lehetővé tevő adatok;
c)
az egyes hajók kvótája;
d)
az érintett fogásoknak a halászati tevékenységben részt vevő hajók közötti elosztási kulcsa; és
e)
a rendeltetési hely szerinti hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságokra vonatkozó információk.
(3) A (2) bekezdésben említett információkat a tagállamok a művelet megkezdése előtt legalább tizenöt nappal eljuttatják a Bizottságnak az V. mellékletben meghatározott formátumban. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül, a művelet megkezdése előtt legalább tíz nappal továbbítja az ICCAT titkárságának és a közös halászati műveletben részt vevő többi halászhajó lobogó szerinti államának.
20. cikk
Fogási jelentés
(1) Az erszényes kerítőhálós halászhajók vagy a 24 méternél hosszabb, a kékúszójú tonhalra aktívan halászó egyéb halászhajók kapitányai elektronikus vagy más úton napi fogási jelentést küldenek a saját lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyben a IV. mellékletben megállapított formátumnak megfelelően vagy annak megfelelő formátumban megjelölik legalább az ICCAT-számot, a hajó nevét, az időszak kezdetét és végét, a fogásmennyiséget (ideértve a tömeget és a darabszámot is) - ideértve azt az esetet is, ha nem volt fogás -, valamint a fogások időpontját és helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság).
(2) Az 1. cikkben nem említett halászhajók kapitányai heti fogási jelentést küldenek a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyben a IV. mellékletben megállapított formátumnak megfelelően vagy annak megfelelő formátumban megjelölik legalább az ICCAT-számot, a hajó nevét, az időszak kezdetét és végét, a fogásmennyiséget (ideértve a tömeget és a darabszámot is) - ideértve azt az esetet is, ha nem volt fogás -, valamint a fogások időpontját és helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság). A greenwichi középidő (GMT) szerint vasárnap éjfélkor végződő előző hét során ejtett fogásokról szóló jelentést legkésőbb hétfő délig kell elküldeni. A jelentés információkat tartalmaz a halászat kezdete vagy az utolsó heti jelentés óta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren töltött napok számáról.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett fogási jelentéseket beérkezésüket követően minden tagállam számítógéppel olvasható formában haladéktalanul továbbítja a Bizottságnak, és gondoskodik arról, hogy valamennyi halászhajóra kiterjedő heti fogási jelentéseket haladéktalanul továbbítson számítógéppel olvasható formában a Bizottságnak a IV. mellékletben megállapított formátumnak megfelelően. A Bizottság ezt az információt hetente továbbítja az ICCAT titkárságának, összhangban a IV. mellékletben megállapított formátummal.
(4) A tagállamok minden hónap 15. napja előtt értesítik a Bizottságot az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kifogott kékúszójú tonhalnak a lobogójuk alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajók által az előző hónapban kirakodott, átrakodott, csapdába ejtett vagy halketrecben elhelyezett mennyiségeiről. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságának.
21. cikk
Kirakodás
(1) A 2847/93/EGK rendelet 7. cikkétől eltérve, az e rendelet 14. cikkében említett, a halászati tevékenységben részt vevő közösségi hajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább négy órával értesíti a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam (ideértve a lobogó szerinti tagállamot is) vagy a szerződő fél illetékes hatóságát a következőkről:
a)
az érkezés várható időpontja;
b)
a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége;
c)
arra a földrajzi területre vonatkozó információ, ahol a fogás történt.
(2) A kikötő szerinti tagállam hatóságai nyilván tartják a folyó évben küldött korábbi értesítéseket.
(3) A kikötő szerinti tagállam hatóságai a kirakodás befejezése után 48 órán belül kirakodási jelentést küldenek a halászati tevékenységben részt vevő hajó lobogó szerinti tagállama hatóságai számára.
(4) Valamennyi hajóút után és a kirakodás befejezését követő 48 órán belül a közösségi halászhajók kapitányai kirakodási nyilatkozatot nyújtanak be a hajó lobogója szerinti tagállam vagy a kirakodás helye szerinti szerződő fél illetékes hatóságainak. Az engedéllyel rendelkező halászhajó kapitánya felel a nyilatkozat pontosságáért, amely feltünteti legalább a kékúszójú tonhal kirakodott mennyiségeit és azt a területet, ahol a fogás történt. A kirakodott fogásokat kivétel nélkül le kell mérni, a fogásmennyiség becsléssel való meghatározása nem fogadható el.
22. cikk
Áthelyezési műveletek
(1) A vontatott halketrecekbe történő áthelyezés előtt a halászhajók kapitányai előzetes áthelyezési nyilatkozatot nyújtanak be a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságai számára, amelyben feltüntetik:
a)
a halászhajó nevét és ICCAT-számát;
b)
az áthelyezés várható időpontját;
c)
a kékúszójú tonhal áthelyezni tervezett becsült mennyiségét;
d)
az áthelyezés helyszínére vonatkozó információt (földrajzi hosszúság/szélesség);
e)
a fogadó vontatóhajó nevét, a vontatott halketrecek számát és ICCAT-számát.
(2) Az áthelyezési művelet csak akkor kezdődhet, ha a halászhajó a lobogója szerinti államtól arra előzetesen engedélyt kapott. A lobogó szerinti tagállam értesíti a halászhajó kapitányát arról, hogy nem engedélyezi az áthelyezést, és hogy a halakat vissza kell engedni a tengerbe, amennyiben az áthelyezésről szóló előzetes értesítés alapján a következő megállapításokra jut:
a)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik elegendő kvótával a ketrecben tartott kékúszójú tonhal halászatára;
b)
a halak mennyiségét nem megfelelő módon jelentették be, így azt nem vették figyelembe a rendelkezésre álló kvóta felhasználásánál;
c)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára;
d)
a halak átvételére bejelentett vontatóhajó nem szerepel a 14. cikkben említett, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásban, illetve nincs felszerelve a hajómegfigyelési rendszerrel.
(3) A vontatóhajóra történő áthelyezés befejezésekor a halászhajó kapitánya a III. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot, és azt továbbítja a lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságainak.
(4) Az áthelyezési nyilatkozat a halgazdasághoz vagy a kijelölt kikötőbe való szállítás alatt végigkíséri a halszállítmányt.
(5) Az áthelyezés tekintetében a lobogó szerinti állam által adott engedély nem prejudikálhatja a 24. cikkben említett ketrecbehelyezési műveletre vonatkozó engedélyt.
(6) A kékúszójú tonhal áthelyezését végző halászhajó kapitánya gondoskodik arról, hogy áthelyezési tevékenység víz alatti videokamera révén állandó felügyelet alatt álljon.
(7) A halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő regionális ICCAT-megfigyelő - a VII. mellékletben szereplő ICCAT regionális megfigyelő program szerint - feljegyzi az elvégzett áthelyezési műveleteket, jelentést tesz róluk, ellenőrzi a halászhajónak az áthelyezési művelet során elfoglalt földrajzi helyzetét, megfigyeli és megbecsüli az átszállított fogásokat, valamint ellenőrzi a (2) bekezdésben említett előzetes áthelyezési értesítésben és a (3) bekezdésben említett ICCAT áthelyezési nyilatkozatban szereplő bejegyzéseket.
A regionális ICCAT-megfigyelő ellenjegyzi az előzetes áthelyezési értesítést és az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot. Ellenőrzi, hogy az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot megfelelően töltötték-e ki és elküldték-e a vontatóhajó kapitányának.
(8) A halászati tevékenységben részt vevő hajóra történő áthelyezés végén a tonhalcsapda üzemeltetője a III. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot, és azt továbbítja tagállama illetékes hatóságainak.
23. cikk
Átrakodás
(1) A 2847/93/EGK rendelet 11. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren tilos a kékúszójú tonhal tengeri átrakodása.
(2) A halászati tevékenységben részt vevő fogadó hajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe való érkezés várható időpontja előtt legalább 48 órával továbbítja a használni kívánt kikötő szerinti állam illetékes hatóságának a következő információkat:
a)
az érkezés várható időpontja és helye;
b)
a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége és a fogás földrajzi helyére vonatkozó információ;
c)
az átrakodó hajó neve, valamint annak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás vagy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatra jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;
d)
a fogadó hajó neve, valamint annak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás vagy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatra jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;
e)
az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal mennyisége és a fogás földrajzi helye.
(3) A halászati tevékenységben részt vevő hajók kizárólag a lobogójuk szerinti állam által előzetesen kiadott engedély birtokában végezhetnek átrakodást.
(4) A halászati tevékenységben részt vevő átrakodó hajó kapitánya az átrakodás megkezdése előtt tájékoztatja a lobogója szerinti államot a következőkről:
a)
az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal mennyisége;
b)
az átrakodás napja és az átrakodási kikötő;
c)
a fogadó hajó neve, lajstromozási száma és lobogója, valamint annak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás vagy a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;
d)
a kékúszójú tonhal fogásának földrajzi helye.
(5) Az átrakodási kikötő szerinti tagállam illetékes hatósága:
a)
érkezéskor átvizsgálja a halászati tevékenységben részt vevő fogadó hajót, ellenőrzi a rakományt és az átrakodásra vonatkozó dokumentációt;
b)
az átrakodás befejezését követő 48 órán belül átrakodási jelentést küld a halászati tevékenységben részt vevő átrakodó hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságának.
(6) A halászati tevékenységben részt vevő közösségi hajók kapitányai kitöltik és a hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai számára továbbítják az ICCAT átrakodási nyilatkozatot. A nyilatkozatot a III. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően a kikötői átrakodás időpontjától számított 48 órán belül kell továbbítani.
24. cikk
Ketrecbehelyezési műveletek
(1) Az a tagállam, amelynek joghatósága alá az adott, kékúszójú tonhalakat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, megfigyelő által hitelesített jelentést küld a ketrecbe helyezésről a művelet befejezésétől számított egy héten belül a tonhalat fogó hajók lobogója szerinti tagállamoknak vagy szerződő feleknek, valamint a Bizottságnak. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságának. A jelentés a kékúszójú tonhal tenyésztéséről szóló, [06-07]. számú ICCAT-ajánlással összhangban tartalmazza a ketrecbe helyezésről készített nyilatkozatban foglalt információkat.
(2) Amennyiben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaság a nyílt tengeren található, az (1) bekezdés értelemszerűen azokra a tagállamokra alkalmazandó, amelyekben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaságért felelős természetes vagy jogi személyek lakóhelye/székhelye található.
(3) A ketrecbe történő áthelyezés megkezdése előtt a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság szerinti tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a halászhajó lobogója szerinti tagállamot vagy szerződő felet az adott halászhajó által kifogott halmennyiségek ketrecbe történő áthelyezéséről.
A halászhajó lobogója szerinti tagállam felkéri a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság szerinti tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságát, hogy foglalja le a fogásokat, és a halakat engedje vissza a tengerbe, amennyiben a kapott információk alapján úgy ítéli meg, hogy:
a)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik elegendő egyéni kvótával a ketrecben tartott kékúszójú tonhal halászatára;
b)
a halak mennyiségét nem megfelelő módon jelentették be, így azt nem vették figyelembe a rendelkezésre álló kvóta kiszámításánál; vagy
c)
a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára.
(4) A ketrecbe történő áthelyezési művelet csak akkor kezdődhet, ha a halászhajó a lobogója szerinti tagállamtól vagy szerződő féltől arra előzetesen engedélyt kapott.
(5) Az a tagállam, amelynek joghatósága alá a kékúszójú tonhalat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, meghozza a szükséges intézkedéseket az olyan kékúszójútonhal-egyedek tenyésztési vagy hizlalási céllal történő ketrecbe helyezésének megtiltására, amelyeket nem kísér az ICCAT által előírt pontos, teljes körű és ellenőrzött dokumentáció.
(6) Az a tagállam, amelynek joghatósága alá a halgazdaság tartozik, gondoskodik arról, hogy a ketrecből történő áthelyezés víz alatti videokamera révén állandó felügyelet alatt álljon. Ez az előírás nem alkalmazandó abban az esetben, ha a ketrecek közvetlenül rögzítve vannak a kikötési rendszerhez.
25. cikk
Hajómegfigyelési rendszer
(1) A műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendelet (9) alkalmazandó az e rendelet 2. cikkének b) pontjában említett, a halászati tevékenységben részt vevő hajókra. Ezen túlmenően a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő vontatóhajók - hosszuktól függetlenül - működőképes műholdkövető és hajómegfigyelési eszközzel legyenek felszerelve, és azt működtessék.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a hajómegfigyelési rendszer keretében a lobogójuk alatt közlekedő hajóktól kapott üzeneteket halászati felügyelő központjaik valós időben és https adatátviteli formátumban továbbítsák a Bizottságnak és az általa kijelölt szervnek. A Bizottság ezeket az üzeneteket elektronikus úton továbbítja az ICCAT titkárságának.
(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:
a)
a lobogójuk alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajóktól kapott üzeneteket legalább kétóránként továbbítsák a Bizottságnak, amikor e hajók az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatnak tevékenységet;
b)
műszaki hiba esetén a lobogójuk alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajók üzeneteit azoknak a halászati felügyelőközpontba való beérkezésétől számított 24 órán belül továbbítsák a Bizottságnak;
c)
a Bizottságnak továbbított üzenetek számozása (egyedi azonosító) a kettőzés elkerülése érdekében folyamatos legyen;
d)
a Bizottságnak továbbított üzenetek összhangban legyenek a VIII. mellékletben megállapított adatcsere-formátummal.
(4) A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az ellenőrhajóik számára rendelkezésre bocsátott adatokat bizalmasan kezeljék, és kizárólag a tengeren végzett ellenőrző műveletek céljára használják fel őket.
26. cikk
A tonhalcsapdával végzett tevékenységek nyilvántartása és jelentése
(1) A tonhalcsapdával végzett valamennyi halászati tevékenység befejezésekor fel kell jegyezni a csapdák által kifogott mennyiségeket, és a fogási jelentést elektronikus úton vagy más módon a halászati tevékenység befejezését követő 48 órán belül el kell küldeni azon tagállam illetékes hatóságának, ahol a tonhalcsapda található.
(2) A fogási jelentések kézhezvételét követően minden tagállam elektronikus úton továbbítja azokat a Bizottságnak. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.
27. cikk
Kikötői vagy a halgazdaságban végzett ellenőrzés
(1) A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő, a kijelölt kikötőkbe az Atlanti-óceán keleti részén vagy a Földközi-tengeren fogott kékúszójú tonhal kirakodása és/vagy átrakodása céljából behajózó valamennyi hajón kikötői ellenőrzést végezzenek.
(2) A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a joghatóságuk alá tartozó hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságokban végzett valamennyi ketrecbehelyezési művelet ellenőrzésének biztosítására.
(3) Amennyiben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaság a nyílt tengeren található, a (2) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen azokra a tagállamokra kell alkalmazni, amelyekben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaságért felelős természetes vagy jogi személyek lakóhelye/székhelye található.
28. cikk
Keresztellenőrzés
(1) A tagállamok többek között az ellenőri jelentések, a megfigyelői jelentések és a hajómegfigyelési rendszer adatai alapján ellenőrzik a halászati tevékenységben részt vevő hajóik naplóinak benyújtását, valamint a hajónaplókba, az átszállítási/átrakodási nyilatkozatokba és a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási nyilatkozatokba bejegyzett vonatkozó információk helytállóságát.
(2) A tagállamok ellenőrzéseket végeznek valamennyi kirakodás, átrakodás vagy ketrecbehelyezési művelet vonatkozásában a halászati tevékenységben részt vevő hajó naplójába bejegyzett fajonkénti mennyiségek vagy az átrakodási nyilatkozatban rögzített fajonkénti mennyiségek, valamint a kirakodási nyilatkozatban vagy a ketrecbe helyezésről szóló nyilatkozatban rögzített mennyiségek, illetve bármely egyéb érintett dokumentumban - többek között a számlán és/vagy értékesítési bizonylatban - szereplő mennyiségek összevetésével.
29. cikk
Az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszere
(1) A Közösségben alkalmazni kell az ICCAT negyedik rendes ülésén (Madrid, 1975. november) elfogadott és az ICCAT 16. rendkívüli ülésén módosított - e rendelet VI. mellékletében foglalt - közös nemzetközi ellenőrzési rendszert.
(2) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhal halászatára jogosult, halászati tevékenységben részt vevő hajókkal rendelkező tagállamok ellenőröket jelölnek ki, és e rendszer keretében ellenőrzéseket végeznek a tengeren.
(3) A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv közösségi ellenőröket jelölhet ki a rendszer keretében.
(4) A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv a Közösség nevében összehangolja a felügyeleti és ellenőrzési tevékenységet. E célból az érintett tagállamokkal összhangban olyan közös ellenőrzési programokat dolgozhat ki, amelyek lehetővé teszik, hogy a Közösség teljesítse a rendszer keretében vállalt kötelezettségeit. Azok a tagállamok, amelyek halászati tevékenységben részt vevő hajói kékúszójú tonhalra halásznak, meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy elősegítsék e programok végrehajtását, különösen a szükséges emberi és anyagi erőforrások, valamint azok telepítésének időszakai és földrajzi területei tekintetében.
(5) A tagállamok minden év április 1-jéig értesítik a Bizottságot azon ellenőrök és ellenőrhajók nevéről, amelyeket a következő év során a rendszerben való részvételre ki akarnak jelölni. Ezen információk felhasználásával a Bizottság a tagállamokkal együttműködve minden évben előzetes tervet dolgoz ki a Közösségnek a rendszerben való részvételéről, és azt elküldi az ICCAT titkárságának és a tagállamoknak.
30. cikk
Nemzeti megfigyelő program
(1) Minden tagállam gondoskodik a 15 méternél hosszabb, kékúszójú tonhalra aktívan halászó halászhajói megfigyelési programban való részvételéről, amely legalább a következőkre terjed ki:
a)
az aktív halászatot folytató, 15 méter és 24 méter közötti erszényes kerítőhálós halászhajóik 20 %-a;
b)
az aktív halászatot folytató nyílt tengeri vonóhálós halászhajóik 20 %-a;
c)
az aktív halászatot folytató horogsoros halászhajóik 20 %-a;
d)
az aktív halászatot folytató, csalit használó halászhajóik 20 %-a;
e)
a tonhalcsapdák begyűjtését végző hajók 100 %-a.
(2) A 31. cikkben említett regionális megfigyelő programnak az ICCAT által történő tényleges végrehajtásáig minden tagállam gondoskodik nemzeti megfigyelő jelenlétéről a következők tekintetében:
a)
aktív halászatot folytató, 24 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajók;
b)
közös halászati műveletekben részt vevő aktív halászatot folytató erszényes kerítőhálós halászhajók, méretüktől függetlenül. A halászati művelet során a nemzeti megfigyelő jelenléte kötelező.
(3) A megfigyelők feladata elsősorban a következőkre terjed ki:
a)
annak vizsgálata, hogy a halászhajó megfelel-e ennek a rendeletnek;
b)
a halászati tevékenységekre vonatkozó információk rögzítése és jelentése, amely többek között a következőkre terjed ki:
i.
fogásmennyiség (beleértve a járulékos fogásokat is), amely fajonkénti bontásban feltünteti a hajó fedélzetén tartott mennyiséget, illetve az élve vagy elpusztult állapotban visszadobott mennyiséget;
ii.
a fogás helyszíne a földrajzi hosszúság és szélesség megjelölésével;
iii.
az ICCAT különböző halászeszközökről szóló kézikönyvében meghatározottaknak megfelelően a halászati erőkifejtés számszerűsítése (pl. hálókivetések száma, horgok száma);
iv.
a fogás dátuma;
c)
a fogások megfigyelése és mennyiségi becslése, valamint a hajónaplóba bejegyzett adatok ellenőrzése;
d)
az ICCAT védelmi intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajók megfigyelése és feljegyzése.
A megfigyelő mindezek mellett az ICCAT felkérésére tudományos munkát is végez az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságától kapott utasítások alapján, többek között begyűjti az ICCAT által meghatározott, a Task II. programmal kapcsolatos adatokat.
(4) A megfigyelőkkel kapcsolatos előírások végrehajtása során a tagállamok:
a)
gondoskodnak a reprezentatív időbeli és térbeli eloszlásról annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság a fogásokkal, az erőkifejtéssel és egyéb tudományos és gazdálkodási vonatkozásokkal kapcsolatban megfelelő és helyes adatokat és információkat kapjon, tekintetbe véve flották és a folytatott halászat jellegét;
b)
megbízható adatgyűjtési protokollokat biztosítanak;
c)
biztosítják, hogy a megfigyelők munkába állásuk előtt megfelelő képzésben részesüljenek és megszerezzék a szükséges jóváhagyást;
d)
a megvalósíthatóság határain belül biztosítják, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységet a lehető legkisebb mértékben zavarják.
(5) A 31. cikkben említett regionális megfigyelő programnak az ICCAT által történő tényleges végrehajtásáig minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá kékúszójú tonhalat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, biztosítja megfigyelő jelenlétét valamennyi ketrecbehelyezési műveletnél és a halak gazdaságból történő begyűjtése során.
31. cikk
Az ICCAT regionális megfigyelő programja
(1) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a következő hajókon jelen legyen egy ICCAT-megfigyelő:
a)
valamennyi 24 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajó a teljes halászati idény során;
b)
a közös halászati műveletben részt vevő valamennyi erszényes kerítőhálós halászhajó, függetlenül a hajók méretétől. Az ICCAT-megfigyelőnek jelen kell lennie a halászati művelet során.
Az regionális ICCAT-megfigyelő nélküli, az a) és a b) pontban említett erszényes kerítőhálós halászhajók nem kaphatnak engedélyt a kékúszójú tonhalra irányuló halászatban vagy ezzel összefüggő egyéb tevékenységben való részvételre.
(2) Minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá kékúszójú tonhalakat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, biztosítja egy ICCAT-megfigyelő jelenlétét valamennyi ketrecbehelyezési műveletnél és a halak gazdaságból történő begyűjtése során.
Az ICCAT-megfigyelők feladata elsősorban a következőkre terjed ki:
a)
annak megfigyelése, hogy a halgazdaságban folytatott tevékenységek megfelelnek-e az 1936/2001/EK rendelet 4a., 4b. és 4c. cikkének;
b)
a 24. cikkben említett ketrecbe helyezésről szóló jelentés hitelesítése;
c)
az ICCAT felkérésére tudományos munkák - többek között mintagyűjtés - elvégzése az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának utasításai alapján;
d)
az ICCAT-megfigyelőknek engedélyezni kell a hajókra való feljutást, a halgazdaságok alkalmazottaival való kapcsolattartást, valamint hozzáférést kell számukra biztosítani a halászeszközökhöz, a ketrecekhez és a berendezésekhez;
Továbbá:
e)
A VII. melléklet 4. pontjában előírt feladataik végrehajtása érdekében az ICCAT-megfigyelők kérésre hozzáférhetnek a következő berendezésekhez is, amennyiben ilyenek találhatók azon a hajón, amelyre kijelölték őket:
i.
műholdas navigációs berendezés;
ii.
használatban lévő radarképernyő;
iii.
elektronikus kommunikációs eszközök;
f)
az ICCAT-megfigyelőknek a tisztekkel azonos szállást kell biztosítani, beleértve elhelyezést, élelmezést és megfelelő szaniterhelyiségeket;
g)
az ICCAT-megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányos fülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; valamint
h)
a lobogó szerinti tagállamok biztosítják, hogy a kapitányok, a legénység, a gazdaságok tulajdonosai és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni az ICCAT-megfigyelőt kötelessége teljesítése közben.
(3) Az ICCAT-megfigyelők tevékenységeinek valamennyi költségét a tagállamok viselik. A tagállamok a költségeket a gazdaságok üzemeltetőire vagy az erszényes kerítőhálós hajók tulajdonosaira hárítják.
(4) A VII. mellékletben meghatározottak szerinti ICCAT regionális megfigyelő programot alkalmazni kell a Közösségben.
32. cikk
A videofelvételekhez való hozzáférés
Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a halászhajóiról, illetve a gazdaságairól készült videofelvételeket, beleértve az áthelyezési és a ketrecbehelyezési műveletekről készült felvételeket is, az ICCAT ellenőrei és megfigyelői megtekinthessék.
Minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá kékúszójútonhal-gazdaság tartozik, gondoskodik arról, hogy a halászhajóiról, illetve a gazdaságairól készült videofelvételeket, beleértve az áthelyezési és ketrecbehelyezési műveletekről készült felvételeket is, a Közösség ellenőrei és megfigyelői megtekinthessék.
33. cikk
Végrehajtás
(1) A tagállamok végrehajtási intézkedéseket hoznak a lobogójuk alatt közlekedő azon hajók tekintetében, amelyek esetében saját nemzeti jogszabályaik alapján megállapítást nyert, hogy nem felelnek meg a 4., 7., 8., 9., 17., 18., 19., 20., 21. és 23. cikk rendelkezéseinek. Az említett intézkedések - a szabálysértés súlyosságától függően és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően - magukban foglalhatják különösen a következőket:
a)
pénzbírság;
b)
a tiltott halászeszköz és fogás lefoglalása;
c)
a hajó lefoglalása;
d)
a halászati engedély felfüggesztése vagy visszavonása;
e)
adott esetben a halászati kvóta csökkentése vagy visszavonása.
(2) Minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá egy adott kékúszójútonhal-gazdaság tartozik, végrehajtási intézkedéseket hoz a gazdasággal szemben, amennyiben arról - saját nemzeti jogszabályainak megfelelően - megállapította, hogy nem felel meg e rendelet 24. cikkének és 31. cikke (2) bekezdésének, valamint az 1936/2001/EK rendelet 4a., 4b. és 4c. cikkének. Az említett intézkedések - a szabálysértés súlyosságától függően és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően - magukban foglalhatják különösen a következőket:
a)
pénzbírság;
b)
a gazdaság törlése a hizlaló halgazdaságok nyilvántartásából vagy nyilvántartásának felfüggesztése;
c)
bizonyos mennyiségű kékúszójú tonhal ketrecbe helyezésének vagy forgalomba hozatalának tilalma.
34. cikk
Piaci intézkedések
(1) Tilos az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal közösségi kereskedelme, kirakodása, behozatala, kivitele, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, újrakivitele és átrakodása, amennyiben e tevékenységeket nem kíséri az e rendeletben és a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumetációs programról szóló 08-12. számú ICCAT-ajánlásban előírt pontos, teljes körű és hitelesített dokumentáció.
(2) Tilos minden olyan, állami lobogó alatt hajózó halászhajó által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren fogott kékúszójú tonhal közösségi kereskedelme, behozatala, kirakodása, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, feldolgozása, kivitele, újrakivitele és átrakodása, ha a hajó nem rendelkezik kvótával, fogási korlátozással vagy halászati erőkifejtési részesedéssel az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal halászatára az ICCAT gazdálkodási és védelmi intézkedési alapján, illetve ha a lobogó szerinti állam halászati lehetőségei, vagy az egyéni kvóták kimerültek. Az ICCAT titkárságától kapott információk alapján a Bizottság valamennyi tagállamot tájékoztatja arról, ha valamely szerződő fél kvótája kimerült.
(3) Tilos minden olyan hizlaló vagy tenyésztő kékúszójútonhal-gazdaságból származó hal közösségi kereskedelme, behozatala, kirakodása, feldolgozása és kivitele, amely nem felel meg a kékúszójútonhal-gazdaságokról szóló [06-07] sz. ICCAT-ajánlásnak.
35. cikk
Átváltási együtthatók
Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által elfogadott átváltási együtthatók alkalmazandók a feldolgozott kékúszójú tonhalnak megfelelő kerekített tömeg kiszámításához.
36. cikk
A hizlalt vagy tenyésztett tonhalhoz megállapított növekedési tényezők
A tagállamok a ketrecben hizlalt vagy tenyésztett kékúszójú tonhalra alkalmazandó növekedési tényezőket állapítanak meg és 2009. szeptember 15-ig tájékoztatják a Bizottságot az alkalmazott tényezőkről és módszerről. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja az ICCAT titkárságának és az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.
37. cikk
Értékelés
A tagállamok minden év szeptember 15-ig részletes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a rendelet végrehajtásáról. A Bizottság minden év október 15-ig részletes jelentést juttat el az ICCAT titkárságának az ICCAT 08-05. számú ajánlásának végrehajtásáról.
38. cikk
Finanszírozás
A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási terv a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerinti helyreállítási tervnek tekintendő.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
39. cikk
Az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezése
(1) Az 1559/2007/EK rendelet hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni, a IX. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
40. cikk
A 43/2009/EK rendelet és az 1936/2001/EK rendelet módosítása
(1) A 43/2009/EK rendelet 92. és 93. cikkét el kell hagyni.
(2) Az 1936/2001/EK rendeletnek a 869/2004/EK rendelettel (10) módosított 4a. cikkének (5) és (6) bekezdését el kell hagyni.
41. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2009. április 6-án.