A Bizottság 824/2000/EK rendelete
(2000. április 19.)
a gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb az 1253/1999/EK rendelettel [1] módosított, a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 1766/92/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 5. cikkére,
mivel:
(1) A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a rozs, a kukorica és a cirok intervenciós árát a Közösségben betakarított gabonafélék átlagminőségének leginkább megfelelő módon határozzák meg.
(2) Az intervenciós árakat a különféle minőségek piacon tapasztalt árbeli eltéréseinek figyelembevétele érdekében növelik vagy csökkentik.
(3) A felhasználásra vagy tárolásra nem alkalmas minőségű gabonaféléket nem szabad befogadni intervencióra.
(4) Az intervenciós eljárások lefolytatásának egyszerűsítése és különösen az intervencióra felkínált egyes gabonafélék homogén tételeinek kialakítása érdekében olyan minimális mennyiséget kell meghatározni, amely alatt az intervenciós hivatal nem köteles elfogadni az ajánlatot. Egyes tagállamok esetében azonban nagyobb mértékű minimális mennyiségről is lehet rendelkezni annak érdekében, hogy az intervenciós hivatalok figyelembe vehessék a nagykereskedelem korábban már fennálló körülményeit és gyakorlatát ezen országokban.
(5) A termelők közötti bármiféle diszkrimináció elkerülése érdekében azoknak a feltételeknek, amelyekkel a gabonaféléket az intervenciós hivataloknak felkínálják, illetve azok azt felvásárolják, a lehető legegységesebbnek kell lenniük a Közösség egészén belül.
(6) A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a rozs, a kukorica és a cirok minőségmeghatározási módszereit meg kell állapítani.
(7) Azon túlmenően, hogy a 808/1999/EK rendelettel [3] módosított, a mezőgazdasági termékek intervenciós készleteinek felmérésére és monitoringjára vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1996. november 8-i 2148/96/EK bizottsági rendelet [4] alapján éves készletbevallást írtak elő, a tagállamoknak ellenőrizniük kell a birtokukban lévő intervenciós készletek minőségmegőrzési állapotát.
(8) A legutóbb az 1644/1999/EK rendelettel [5] módosított, az intervenciós hivatalok által történő gabonafelvásárlásra vonatkozó eljárás és feltételek meghatározásáról szóló, 1992. március 19-i 689/92/EGK bizottsági rendelet [6], valamint a legutóbb a 2507/87/EGK rendelettel [7] módosított, a gabonafélék minőségének meghatározását szolgáló standard módszerek meghatározásáról szóló, 1984. július 4-i 1908/84/EGK bizottsági rendelet [8] gyakran módosult. Az egyértelműség érdekében ezek helyébe újakat kell léptetni.
(9) A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1766/92/EGK rendelet 4. cikk (2) bekezdésében említett időszakok alatt a Közösségen belül betakarított, legalább 80 tonna közönséges búza, rozs, árpa, kukorica és cirok, illetve legalább 10 tonna durumbúza homogén árutétel birtokosa jogosult felajánlani az árut az intervenciós hivatalnak.
Az intervenciós hivatalok azonban nagyobb minimális mennyiséget is meghatározhatnak.
2. cikk
(1) Az intervencióra való jogosultsághoz a gabonának épnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek kell lennie.
(2) A gabona akkor tekinthető egészségesnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek, ha az az adott gabonafélére jellemző színű, idegen szagtól és növekedése bármely szakában élő kártevőktől (atkákat is beleértve) mentes, és megfelel az e rendelet I. mellékletében meghatározott minimális minőségi követelményeknek, valamint radioaktivitási szintje nem haladja meg a közösségi szabályozás által megengedett maximális szintet.
A termék radioaktív szennyezettségének szintjét csak akkor kell figyelni, ha a helyzet ezt megkívánja, és csak ameddig az szükséges. Szükség esetén az ellenőrzések időtartamát és hatályát az 1766/92/EGK rendelet 23. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni.
Továbbá, azokban az esetekben, amikor az elemzések azt mutatják, hogy a közönséges búza meghatározott tételének Zeleny-indexe 22 és 30 között van, ahhoz, hogy ez a búza az (1) bekezdés értelmében épnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek legyen tekinthető, az abból nyert tésztának nem ragadósnak és gépi feldolgozásra alkalmasnak kell bizonyulnia.
(3) E rendelet alkalmazásában a kifogástalan minőségű alapgabonától eltérő anyagok a II. mellékletben meghatározott anyagok.
Az alapgabona- és egyéb gabonaszemek közül a sérülteket, az anyarozzsal fertőzötteket vagy a romlottakat az "idegenanyag-tartalomhoz" kell sorolni akkor is, ha olyan hibáik vannak, amelyek más kategóriába tartoznak.
3. cikk
Az 1766/92/EGK rendelet 5. és 6. cikke alapján intervencióra felkínált gabona minőségének meghatározásához a következő módszereket kell alkalmazni:
3.1. a kifogástalan minőségű alapgabonától eltérő anyagok meghatározásának standard módszere a III. mellékletben meghatározott módszer;
3.2. a nedvességtartalom meghatározásának standard módszere a IV. mellékletben meghatározott módszer. A tagállamok azonban alkalmazhatnak a IV. mellékletben meghatározott elveken alapuló egyéb módszereket is, az ISO 712:1998 módszert vagy infravörös technológián alapuló módszert. Vitás esetben kizárólag a IV. mellékletben meghatározott módszer alkalmazásával kapott eredményeket lehet elfogadni;
3.3. a cirok tannintartalmának standard meghatározási módszere az ISO 9648:1988 módszer;
3.4. az közönséges búzából nyert tészta nem ragadós mivoltának és gépi feldolgozhatóságának standard meghatározási módszere az V. mellékletben meghatározott módszer;
3.5. az őrölt közönséges búza fehérjetartalmának meghatározására szolgáló standard módszer a Nemzetközi Gabonakémiai Szövetség (International Association for Cereal Chemistry = ICC) - amelynek szabványait a 105/2. számú: "a gabonafélék és gabonatermékek fehérjetartalmának meghatározási módszere" cím alatt határozták meg - által elfogadott módszer.
A tagállamok azonban alkalmazhatnak bármely más módszert is. Ilyen esetben igazolniuk kell a Bizottságnak, hogy az ICC elismerte, hogy a szóban forgó módszer azonos eredményeket ad;
3.6. az őrölt közönséges búza Zeleny-indexe meghatározási módszerének meg kell felelnie az ISO 5529:1992-nek;
3.7. a Hagberg-esésszám (amiláz-aktivitási teszt) meghatározására szolgáló módszernek meg kell felelnie az ISO 3093:1982-nek;
3.8. a durumbúza üveges jellege veszteségrátájának meghatározására szolgáló standard módszer a VI. mellékletben meghatározott módszer;
3.9. a fajsúly meghatározására szolgáló standard módszernek meg kell felelnie az ISO 7971/2:1995-nek.
4. cikk
(1) Az intervenciós ajánlat érvényességéhez azt az intervenciós hivatal által kiadott és a következő adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell megtenni:
a) a pályázó neve;
b) a felkínált gabona;
c) a felkínált gabona tárolási helye;
d) a felkínált gabona mennyisége, főbb jellemzői és betakarítási éve;
e) az ajánlattal megkeresett intervenciós központ.
A nyomtatványnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a termékek közösségi eredetűek, illetve, az intervencióra termesztési övezetük alapján különleges feltételekkel elfogadott gabonafélék esetében, azok termesztési területének adatait.
Az intervenciós hivatal azonban érvényesnek tekintheti az egyéb, írásos formában, különösen távközlés útján benyújtott ajánlatokat is, amennyiben abban az első albekezdésben említett valamennyi, a nyomtatványon feltüntetendő adat szerepel.
A harmadik albekezdés szerint benyújtott ajánlat benyújtásának napjától számított érvényesség sérelme nélkül a tagállamok előírhatják az első albekezdésben szereplő nyomtatványnak az említett benyújtási módot követő, illetékes hivatalhoz történő továbbítását vagy közvetlen benyújtását.
(2) Amennyiben az ajánlat nem elfogadható, az érintett termelőt erről az intervenciós hivatal a beérkezést követő öt munkanapon belül tájékoztatja.
(3) Amennyiben az ajánlat elfogadható, a termelőket mielőbb tájékoztatni kell arról, hogy a gabonát melyik tárolónál veszik át, valamint a szállítás ütemezéséről.
Az ajánlattevőnek vagy a raktár üzemeltetőjének kérelmére az említett ütemezést az intervenciós hivatal módosíthatja.
Az utolsó szállításnak legkésőbb az ajánlat beérkezésének hónapját követő negyedik hónap végéig meg kell történnie, Spanyolországban, Görögországban, Olaszországban és Portugáliában legkésőbb július 1-jéig, a többi tagállamban pedig július 31-éig.
5. cikk
(1) A felkínált gabonát az intervenciós hivatal akkor veszi át, amikor az intervenciós hivatal vagy annak képviselője az intervenciós központba szállított árutétel egészének vonatkozásában megállapította a mennyiséget és a mellékletben meghatározottak szerint minimálisan előírt szabványokat.
(2) A minőségi jellemzőket a felkínált árutétel reprezentatív mintája alapján kell megállapítani, amely minden szállítás alkalmával legalább minden 60 tonna után vett mintákból áll.
(3) A leszállított mennyiséget az ajánlattevő és az intervenciós hivatal képviselője - akinek az ajánlattevőtől függetlennek kell lennie - jelenlétében kell lemérni.
Az intervenciós hivatal képviselője a raktár üzemeltetője is lehet. Ebben az esetben:
a) az átvételtől számított 45 napon belül maga az intervenciós hivatal vizsgálatot végez, mely legalább a térfogat ellenőrzését tartalmazza; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel megbecsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot;
b) amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, a raktár üzemeltetője viseli a gabona átvételekor lekönyvelt tömegtől való, a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömegbeli eltérés költségeit;
c) amennyiben a tűréshatárt átlépték, a gabonát azonnal le kell mérlegelni. Ha az így megállapított tömeg kevesebb, mint a nyilvántartásban szereplő, akkor a raktár üzemeltetője, ha pedig több, akkor a tagállam viseli a mérlegelés költségét.
(4) Ha az átvétel abban a raktárban történik, ahol a gabonaféléket tárolják az ajánlat idején, a mennyiség megállapítható a készletnyilvántartás - amelynek meg kell felelnie a szakmai követelményeknek és az intervenciós hivatal előírásainak - alapján is, amennyiben:
a) a készletnyilvántartás feltünteti a mérlegelés során feljegyzett tömeget, a mérlegeléskori tényleges minőségi jellemzőket, a nedvességtartalmat és adott esetben az esetleges átsilózást és az elvégzett kezeléseket; a mérlegelés nem történhetett 10 hónapnál régebben;
b) a raktár üzemeltetője kijelenti, hogy a felkínált tétel minden tekintetben megfelel a készletnyilvántartásban szereplő adatoknak;
c) a mérlegeléskor megállapított minőségi jellemzők megegyeznek a reprezentatív mintáéival, amely az intervenciós hivatal vagy annak képviselője által minden 60 tonna után vett mintákból áll.
(5) A (4) bekezdés alkalmazása esetén:
a) a feljegyzendő tömegnek meg kell egyeznie a készletnyilvántartásban feltüntetett tömeggel, adott esetben - a mérlegelés során feljegyzett, illetve a reprezentatív minta alapján meghatározott nedvességtartalom és/vagy idegenanyag-tartalom százaléka (Schwarzbesatz) közötti különbség figyelembevétele érdekében - kiigazítva. Az idegenanyag-tartalom százaléka közötti különbséget csak a készletnyilvántartásban szereplő tömeg csökkentésénél lehet figyelembe venni;
b) az átvételtől számított 45 napon belül az intervenciós hivatalnak további térfogat-ellenőrzést kell végeznie; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel becsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot;
c) amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, akkor a raktár üzemeltetője viseli az átvételkor lekönyvelt tömeg és a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömeg közötti eltérés költségeit;
d) amennyiben a tűréshatárt átlépték, a gabonát azonnal le kell mérlegelni. Ha az így megállapított tömeg a nyilvántartásban szereplőnél kevesebb, akkor a raktár üzemeltetője, ha több, akkor pedig az EMOGA viseli a mérlegelés költségeit.
6. cikk
Az intervenciós hivatal gondoskodik arról, hogy a vett minták fizikai és technikai jellemzőit a reprezentatív minta összeállításától számított 20 munkanapon belül az ő felelősségére elemezzék.
Ha a fent említett elemzés azt mutatja, hogy a felkínált gabona nem felel meg az intervencióra vonatkozó minimális előírásoknak, akkor a gabonát az ajánlattevő költségén vissza kell vonni. A felmerült költségeket szintén az ajánlattevő viseli.
Az ajánlattevőt terhelik azok a költségek, amelyek:
a) a cirok tannintartalmának meghatározásához;
b) az amiláz-aktivitási (Hagberg-) teszthez;
c) a durumbúza és az közönséges búza fehérjetartalmának meghatározásához;
d) a Zeleny-teszthez;
e) a gépi feldolgozhatósági teszthez kapcsolódnak.
Vitás esetben az intervenciós hivatalnak újból el kell végeztetni a szóban forgó gabonán a szükséges teszteket, amelynek költségeit a vesztes fél fedezi.
7. cikk
Az átvételi jegyzéket az intervenciós hivatalnak minden egyes tételnél el kell készítenie. A jegyzéknek fel kell tüntetnie:
a) a mennyiségre és a minimális jellemzőkre vonatkozóan elvégzett ellenőrzés időpontját;
b) a leszállított tömeget;
c) a reprezentatív minta összeállításához vett minták számát;
d) a megállapított fizikai jellemzőket;
e) a technológiai kritériumok elemzéséért és az annak eredményéért felelős hivatalt.
A jegyzéken fel kell tüntetni az időpontot, és azt meg kell küldeni a raktár üzemeltetőjének ellenjegyzésre.
8. cikk
(1) A (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, az ajánlattevőnek fizetendő ár az 1766/92/EGK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett intervenciós ár, amely az ajánlat elfogadásáról szóló értesítetéskor a szállítás első napjaként meghatározott napon érvényes a raktárhoz leszállított árukra, kirakodás előtt. Ezt az árat a 9. cikkben említett emeléseknek és csökkentéseknek megfelelően kell kiigazítani.
Ha azonban a szállítás olyan hónapban történik, amikor az intervenciós ár alacsonyabb az ajánlat havában érvényes intervenciós árnál, a magasabb árat kell fizetni. E rendelkezés nem alkalmazható az augusztus és szeptember során felkínált kukoricára és cirokra.
(2) Az ajánlat beérkezésekor az 1766/92/EGK rendelet 4. cikkének megfelelően az intervenciós hivatal határozza meg a gabona átvételének helyét és első időpontját.
Az áruk szállításának költségét arról a helyről, ahol az intervenciós hivatalnak történő felajánlás idején tárolták őket, abba az intervenciós központba, ahova a legkisebb költség mellett szállíthatók, az ajánlattevő fizeti.
Amennyiben az intervenciós hivatal az árukat attól az intervenciós központtól, ahova a legkisebb költség mellett szállíthatók, eltérő helyen veszi át, meg kell határoznia, és fedeznie kell a további szállítási költségeket. Ebben az esetben az előző albekezdésben említett szállítási költségeket az intervenciós hivatal határozza meg.
Ha az intervenciós hivatal, az ajánlattevővel egyetértésben, azon a helyen tárolja az árukat, ahol azok az ajánlat megtételekor voltak, az előző albekezdés második mondatában említett költségeket és a raktárból való kitárolás költségeit, mely utóbbit az adott tagállamban az adott időpontban jegyzett árak alapján számítanak, le kell vonni az intervenciós árból.
(3) A kifizetés az átvétel napját követő 30. és 35. nap között történik, az 5. cikkben említettek szerint.
9. cikk
Az árnövekedéseket vagy -csökkenéseket, amelyekkel az intervenciós ár nő vagy csökken, euró/tonnában kell kifejezni, és közösen alkalmazni az alábbiak szerint:
a) ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma 14 %-nál alacsonyabb, az alkalmazandó árnövekedés a VII. melléklet I. táblázatában foglalt érték. Ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma 14 %-nál magasabb, az alkalmazandó árcsökkentés a VII. melléklet II. táblázatában foglalt érték;
b) ha az intervencióra felkínált közönséges búza vagy árpa fajsúlya eltér a 76 kg/hl, illetve 64 kg/hl fajsúlytól, akkor az alkalmazandó árcsökkentés a VII. melléklet III. táblázatában foglalt érték;
c) ha a tört szemek százalékos aránya durumbúza, közönséges búza, rozs és árpa esetében meghaladja a 3 %-ot, illetve kukorica és cirok esetében a 4 %-ot, úgy 0,05 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra;
d) ha a szemszennyezettség aránya meghaladja durumbúzánál a 2 %-ot, rozsnál a 3 %-ot, kukoricánál és ciroknál a 4 %-ot, illetve közönséges búzánál és árpánál az 5 %-ot, úgy 0,05 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra;
e) ha a csírázott szemek aránya meghaladja a 2,5 %-ot, úgy 0,05 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra;
f) ha az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) aránya meghaladja durumbúzánál a 0,5 %-ot, közönséges búzánál, rozsnál, árpánál, kukoricánál és ciroknál pedig az 1 %-ot, akkor 0,1 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra;
g) ha a durumbúzánál a tarka szemek aránya meghaladja a 20 %-ot, úgy 0,2 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további százalékpontra vagy annak törtrészére;
h) ha a közönséges búza fehérjetartalma kevesebb, mint 11,5 %, az alkalmazandó csökkentések a VII. melléklet IV. táblázatában felsoroltak;
i) ha az intervencióra felkínált cirok tannintartalma a szárazanyag 0,4 %-ánál magasabb, az alkalmazandó csökkentést a VIII. mellékletben meghatározott módszer szerint kell kiszámítani.
10. cikk
(1) Bármely üzemeltetőnek, aki felvásárolt termékeket tárol az intervenciós hivatal nevében, rendszeresen figyelemmel kell kísérnie azok meglétét és minőségmegőrzését, valamint haladéktalanul tájékoztatnia kell a fent említett hivatalt bármely e vonatkozásban felmerült problémáról.
(2) Az intervenciós hivatal évente legalább egyszer ellenőrzi a tárolt termék minőségét. Ennek érdekében mintát vehet a leltárkészítéskor a 2148/96/EK rendelet 4. cikkének rendelkezései szerint.
11. cikk
Az intervenciós hivatalok szükség esetén további, e rendelettel összhangban levő eljárásokat és feltételeket vezethetnek be az átvételre a szóban forgó tagállamban fennálló bármiféle speciális körülmény figyelembevétele érdekében; különösen időszaki készletjelentéseket írhatnak elő.
12. cikk
A 689/92/EGK és az 1908/84/EGK rendelet 2000. július 1-jével hatályát veszti.
13. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2000. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2000. április 19-én.