A Tanács 92/104/EGK irányelve
(1992. december 3.)
az ásványi nyersanyagok külszíni és felszín alatti kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről (tizenkettedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 118a. cikkére,
tekintettel a Bizottságnak a Kőszénbányák és Egyéb Nyersanyagkitermelő Iparágak Biztonsági és Egészségügyi Állandó Bizottságával folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatára [1],
az Európai Parlamenttel együttműködve [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében, javításokat ösztönözzön a munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében;
mivel az említett cikk értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;
mivel a munkavállalók munkahelyi biztonságának, higiéniájának és egészségvédelmének javítása olyan cél, amelyet nem szabad tisztán gazdasági megfontolásoknak alárendelni;
mivel a munkahelyek biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1989. november 30-i 89/654/EGK tanácsi irányelv (első egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) [4] nem vonatkozik a nyersanyagkitermelő iparágakra;
mivel a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének biztosításához elengedhetetlen azoknak a minimumkövetelményeknek a betartása, amelyek célja a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakban a biztonság és egészségvédelem magasabb szintjének biztosítása;
mivel a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak olyan tevékenységi kört képeznek, amelyben a munkavállalók különösen nagy veszélynek vannak kitéve;
mivel ez az irányelv egyedi irányelv a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv [5] 16. cikkének (1) bekezdése értelmében; mivel ezért az említett irányelv rendelkezései teljes egészében alkalmazandók a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakra az ebben az irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül;
mivel a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak kisegítő felszíni létesítményei, amelyek az ezen irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak működéséhez nem elengedhetetlenek, a 89/654/EGK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak;
mivel a Tanács 1992. november 3-án elfogadta az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló 92/91/EGK irányelvet (tizenegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) [6];
mivel ez az irányelv gyakorlati hozzájárulást jelent a belső piac szociális dimenziójának megvalósításához,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez az irányelv, amely a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a tizenkettedik egyedi irányelv, megállapítja a 2. cikk a) pontjában meghatározott külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakban dolgozó munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének minimumkövetelményeit.
(2) A 89/391/EGK irányelv rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók az (1) bekezdésben meghatározott területre, az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
a) a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparág valamennyi olyan iparág, amely:
- ásványkincseknek a szó szoros értelmében vett külszíni, illetve felszín alatti kitermelését végzi, illetve
- előkészítő munkálatokat végez az ilyen kitermelés szándékával, illetve
- a kitermelt anyagok értékesítésre történő előkészítését végzi, nem ideértve a kitermelt anyagok feldolgozását,
kivéve a 92/91/EGK irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott, ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakat;
b) munkahely a munkaállomásoknak helyet adó, a külszíni, illetve felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak közvetlen- és segédtevékenységeivel, illetve berendezéseivel kapcsolatos teljes terület, beleértve meddőhányókat és más lerakóhelyeket, adott esetben a munkavállalók szállását is, amely területre a munkavállalóknak munkájukkal összefüggésben bejárásuk van.
II. SZAKASZ
A MUNKÁLTATÓK KÖTELEZETTSÉGEI
3. cikk
Általános kötelezettségek
(1) A munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének érdekében a munkáltató köteles megtenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy:
a) a munkahelyek megtervezése, építése, felszerelése, üzembe helyezése, működtetése és karbantartása oly módon történjék, hogy a munkavállalók a rájuk bízott munka elvégzéséből kifolyólag ne veszélyeztessék saját, illetve más munkavállalók biztonságát, illetve egészségét;
b) a munkahelyek munkavállalók jelenlétében történő üzemelését felelős személy felügyelje;
c) különösen veszélyes munkával csak megfelelő képesítéssel rendelkező személyzetet bízzanak meg; e munkát az utasításoknak megfelelően végezzék;
d) az összes biztonsági utasítás az érintett munkavállalók számára közérthető legyen;
e) megfelelő elsősegélynyújtási eszközök álljanak rendelkezésre;
f) rendszeres időközönként munkavédelmi gyakorlatra kerüljön sor.
(2) A munkáltató biztosítja a 89/391/EGK irányelv 6., 9. és 10. cikkében megállapított követelményekre kiterjedő, a biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó dokumentum (a továbbiakban: "biztonsági és egészségvédelmi dokumentum") elkészítését és naprakésszé tételét.
A biztonsági és egészségvédelmi dokumentum különösen azt mutatja be, hogy:
- meghatározták és felmérték a munkahelyen a munkavállalókat fenyegető kockázatokat,
- az irányelv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében megfelelő intézkedéseket fognak tenni,
- a munkahely és az eszközök kialakítása, használata és karbantartása biztonságos.
A biztonsági és egészségvédelmi dokumentumot a munka megkezdése előtt kell elkészíteni, és felül kell vizsgálni, ha a munkahelyen jelentősebb változtatásokat, bővítéseket, illetve átalakításokat hajtottak végre.
(3) Ahol több vállalkozás munkavállalói tartózkodnak egyazon munkahelyen, minden munkáltató a saját ellenőrzése alá tartozó összes ügyért felel.
A nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően a munkahelyért felelős munkáltató összehangolja a munkavállalók biztonságára és egészségvédelmére vonatkozó intézkedések végrehajtását, továbbá a saját biztonsági és egészségvédelmi dokumentumában nyilatkozik e koordináció céljáról és a végrehajtására vonatkozó intézkedésekről és eljárásokról.
A koordináció nem érinti a 89/391/EGK irányelvben megfogalmazott egyéni munkáltatói felelősséget.
(4) A munkáltató haladéktalanul bejelenti az illetékes hatóságoknak a súlyos, illetve halálos munkahelyi balesetet és súlyos veszélyhelyzeteket.
4. cikk
Tűz- és robbanásvédelem, valamint védelem az egészségre ártalmas levegővel szemben
A munkáltató megteszi a tevékenység jellegének megfelelő intézkedéseket és óvintézkedéseket, hogy:
- elkerülje, felderítse és megfékezze a tűz és robbanás kialakulását és elterjedését, valamint
- meggátolja a robbanásveszélyes, illetve egészségkárosító légkör kialakulását.
5. cikk
Menekülésre és mentésre szolgáló eszközök
A munkáltató biztosítja és karbantartja a menekülésre és mentésre szolgáló megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy veszély esetén a munkavállalóknak biztosított legyen a munkahely gyors és biztonságos elhagyása.
6. cikk
Kommunikációs, figyelmeztető és vészjelző rendszerek
A munkáltató megteszi a kívánt intézkedéseket a szükséges figyelmeztető és egyéb kommunikációs rendszerek biztosítására, hogy szükség esetén azonnal lehetővé váljon a segítségnyújtás, a menekülés és a mentés.
7. cikk
A munkavállalók folyamatos tájékoztatása
(1) A 89/391/EGK irányelv 10. cikkének sérelme nélkül, a munkavállalókat, illetve képviselőiket tájékoztatni kell a munkahelyen bevezetendő, különösen a 3-6. cikk végrehajtásával kapcsolatos valamennyi biztonsági és egészségvédelmi intézkedésről.
(2) A tájékoztatásnak az érintett munkavállalók számára közérthetőnek kell lennie.
8. cikk
Egészségügyi felülvizsgálat
(1) Annak biztosítására, hogy a munkavállalókat a munkahelyi egészséget és biztonságot érintő kockázatnak megfelelő egészségügyi felülvizsgálatnak vessék alá, a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelő intézkedéseket kell bevezetni.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy minden munkavállaló egészségügyi felülvizsgálatra legyen jogosult, illetve annak vethesse alá magát mielőtt a 2. cikkben említett tevékenységre irányuló feladat elvégzésével megbízzák, illetve rendszeres időközökben ezt követően is.
(3) Az egészségügyi felülvizsgálat a nemzeti egészségügyi ellátó rendszer része lehet.
9. cikk
Konzultáció a munkavállalókkal és a munkavállalók részvétele
A munkavállalókkal, illetve képviselőikkel folytatott konzultációra, valamint a munkavállalók, illetve képviselőik részvételére az ezen irányelv által érintett kérdésekben a 89/391/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően kerül sor.
10. cikk
Biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelmények
(1) Az először ezen irányelvnek a 13. cikk (1) bekezdésében említett hatályba lépését követően használt munkahelyeknek meg kell felelniük a mellékletben megállapított biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.
(2) Az irányelvnek a 12. cikk (1) bekezdésében említett hatályba lépése előtt már használatban levő munkahelyeknek a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az adott időpontot követő kilenc éven belül meg kell felelniük a mellékletben meghatározott biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.
(3) Ha ezen irányelvnek a 13. cikk (1) bekezdésében megjelölt hatálybalépését követően a munkahelyen változtatásokat, bővítéseket, illetve átalakításokat hajtanak végre, a munkáltató megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ezek a változtatások, bővítések, illetve átalakítások megfeleljenek a mellékletben meghatározott megfelelő minimumkövetelményeknek.
III. SZAKASZ
EGYÉB RENDELKEZÉSEK
11. cikk
A melléklet kiigazításai
A 89/391/EGK irányelv 17. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni a mellékleteknek:
- a külszíni, illetve felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakat érintő műszaki harmonizációról és szabványosításról szóló irányelvek elfogadásától,
illetve
- a külszíni, illetve felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakban végbemenő műszaki fejlődéstől, a nemzetközi szabályozások vagy előírások változásától és új ténymegállapításoktól
függő, tisztán technikai kiigazításait.
12. cikk
Kotrással történő nyersanyagkitermelés
A tagállamoknak jogukban áll ezt az irányelvet nem alkalmazni a kotrással történő nyersanyagkitermelésre, feltéve, hogy biztosítják a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének az ebben az irányelvben meghatározott általános alapelvének megfelelően az érintett munkavállalók védelmét, figyelembe véve a kotrással történő nyersanyagkitermeléssel kapcsolatos sajátos kockázatot.
13. cikk
Záró rendelkezések
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb az elfogadását követő 24 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
(2) Amikor a tagállamok elfogadják az első bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak vagy fogadnak el.
(4) A tagállamok ötévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelv gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a munkáltatók és a munkavállalók álláspontját is.
A Bizottság erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot, a Kőszénbányák és Egyéb Nyersanyagkitermelő Iparágak Biztonsági és Egészségügyi Állandó Bizottságát, valamint a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot.
14. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 1992. december 3-án.