A Bizottság 2842/98/EK rendelete
(998. december 22.)
az EK-Szerződés 85. és 86. cikke alapján kezdeményezett eljárásokban a felek meghallgatásáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra,
tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország Csatlakozási Okmányával módosított, a Szerződés 85. és 86. cikkének végrehajtásáról szóló [1], 1962. február 6-i 17. első tanácsi rendeletre és különösen annak 24. cikkére,
tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország Csatlakozási Okmányával módosított, a vasúti, közúti és belvízi úton történő szállítás versenyszabályainak alkalmazásáról szóló, 1968. július 19-i 1017/68/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 29. cikkére,
tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország Csatlakozási Okmányával módosított, a Szerződés 85. és 86. cikkének tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendeletére [3] és különösen annak 26. cikkére,
tekintettel a legutóbb a 2410/92/EGK rendelettel [4] módosított, a légi közlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról szóló, 1987. december 14-i 3975/87/EGK [5] tanácsi rendeletre és különösen annak 19. cikkére,
A megfelelő, versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
(1) mivel a 17. tanácsi rendelet 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt meghallgatásokról szóló, 1963. július 25-i 99/63/EGK bizottsági rendelet [6], a 1968. július 19-i 1017/68/EGK tanácsi rendelet 26. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt meghallgatásokról szóló, 1969. augusztus 8-i 1630/69/EGK bizottsági rendelet [7], a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország Csatlakozási Okmányával módosított, a Szerződés 85. és 86. cikkének tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 4056/86/EGK tanácsi rendeletben előírt közleményekről, panaszokról, kérelmekről és meghallgatásokról szóló, 1988. december 16-i 4260/88/EGK bizottsági rendelet [8] II. szakasza, valamint, a légi közlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról szóló, 3975/87/EGK tanácsi rendeletben előírt panaszokról, kérelmekről és meghallgatásokról szóló, 1988. december 16-i 4261/88/EGK bizottsági rendelet [9] II. szakasza alkalmazása kapcsán nagy mennyiségű tapasztalat gyűlt össze;
(2) mivel a tapasztalatok megmutatták, hogy a fenti rendeletek egyes eljárási szemléletén javítani szükséges; mivel az egyértelmű szabályozás érdekében szükséges egyetlen rendeletben megállapítani a 17. rendeletben, a 1017/68/EGK rendeletben, a 4056/86/EGK rendeletben és a 3975/87/EGK rendeletben szabályozott meghallgatási eljárásokat; mivel ezért a 99/63/EGK rendeletet és 1630/69/EGK rendeletet helyettesíteni kell, a 4260/88/EGK rendelet II. szakaszát és 4261/88/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni és helyettesíteni kell;
(3) mivel a Bizottság előtt lefolytatott versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 1994. december 12-i 94/810/ESZAK, EK határozatnak [10] a Bizottság eljárására vonatkozó rendelkezései olyanok kell hogy legyenek, hogy azok teljes mértékben biztosítsák a meghallgatáshoz és a védelemhez való jogot; mivel ebből a célból a Bizottságnak különbséget kell tennie azon felek meghallgatáshoz való joga között, akikkel szemben a Bizottság kifogással élt, valamint a kérelmezők és panaszosok, továbbá más harmadik felek meghallgatáshoz való joga között;
(4) mivel a védelemhez való jog elve szerint azoknak a feleknek, akikkel szemben a Bizottság kifogással élt, lehetőséget kell adni arra, hogy minden kifogásra benyújtsák észrevételeiket, amelyeket a Bizottság a határozataiban figyelembe vesz;
(5) mivel a kérelmezőknek és panaszosoknak lehetőséget kell biztosítani álláspontjuk kifejtésére, ha a Bizottság véleménye szerint nincs megfelelő alap arra, hogy a kérelemnek helyt adjanak vagy eljárjanak a panasz alapján; mivel a kérelmező vagy panaszos rendelkezésére kell bocsátani a kifogások nem bizalmas változatának egy példányát és lehetőséget kell adni neki arra, hogy véleményét írásban ismertesse azokban az esetekben, amelyekben a Bizottság kifogást emel;
(6) mivel más, érdekelt harmadik félnek is lehetőséget kell biztosítani álláspontjának írásbeli kifejtésére, amennyiben ezt írásban kérelmezi;
(7) mivel az észrevételeket írásban kell benyújtania az arra jogosult félnek saját érdekében, valamint az átlátható igazgatás érdekében, az írásbeli eljárás kiegészítéséhez szükséges szóbeli meghallgatás lehetőségének sérelme nélkül;
(8) mivel meg kell határozni a meghallgatandó személyek jogait, valamint az általuk igénybe vehető képviselet vagy segédlet feltételeit;
(9) mivel a Bizottságnak folyamatosan tiszteletben kell tartania a vállalkozások üzleti titkai és más bizalmas adatai védelméhez fűződő jogos érdekeit;
(10) mivel gondoskodni kell arról, hogy a Bizottság jelenlegi igazgatási gyakorlata, valamint az Európai Közösségek Bíróságának és Elsőfokú Bíróságának esetjoga összeegyeztethető legyen, a Szerződés 85. és 86. cikke, az ESZAK-Szerződés 65. és 66. cikke és a Tanács 4064/89/EGK rendelete [11] alapján indult esetek ügyirataihoz való hozzáférésre irányuló kérelmek feldolgozásának belső eljárási szabályairól szóló bizottsági közlemény szerint;
(11) mivel a meghallgatás szabályszerű lefolytatásának megkönnyítése érdekében szükséges a személyek meghallgatás során tett kijelentéseit rögzíteni;
(12) mivel a jogbiztonság érdekében szükséges az e rendelet alapján benyújtott beadványok tekintetében határidőt szabni, amin belül a Bizottságnak kézhez kell kapnia a beadványt;
(13) mivel a 17. rendelet 10. cikkének (3) bekezdése, a 1017/68/EGK rendelet 16. cikkének (3) bekezdése, a 4056/86/EGK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése vagy a 3975/87/EGK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerint az illetékes tanácsadó bizottság véleményének egy előzetes határozattervezeten kell alapulnia; mivel az eset vizsgálatának befejezését követően konzultálni kell az adott bizottsággal; mivel e konzultáció nem akadályozhatja a Bizottságot a vizsgálat újraindításában, ha ez szükséges,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Hatály
1. cikk
Ezt a rendeletet kell alkalmazni a felek a 17. rendelet 19. cikkének (1) és (2) bekezdése, a 1017/68/EGK rendelet 26. cikkének (1) és (2) bekezdése, a 4056/86/EGK rendelet 23. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 3975/87/EGK rendelet 16. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján történő meghallgatására.
II. FEJEZET
Azon felek meghallgatása, akikkel szemben a Bizottság kifogással élt
2. cikk
(1) A Bizottság meghallgatja azokat a feleket, akikkel szemben kifogással élt mielőtt konzultálna a 17. rendelet 10. cikkének (3) bekezdése, a 1017/68/EGK rendelet 16. cikkének (3) bekezdése, a 4056/86/EGK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése vagy a 3975/87/EGK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerinti illetékes tanácsadó bizottsággal.
(2) A Bizottság a határozataiban csak azokkal a kifogásokkal foglalkozik, amelyek tekintetében a feleknek lehetőségük volt álláspontjuk ismertetésére.
3. cikk
(1) A Bizottság írásban tájékoztatja a feleket a velük szemben emelt kifogásokról. A kifogásokról értesíti mindegyik felet vagy a megfelelően kinevezett képviselőiket.
(2) A Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett közleménnyel is tájékoztathatja a feleket, amennyiben az eset körülményei alapján ez tűnik alkalmasnak, különösen olyan esetben, ha több vállalkozást kell értesíteni, de nem neveztek ki közös képviselőt. A közlemény tekintetbe veszi a vállalkozások üzleti titkai és egyéb bizalmas adatai védelméhez fűződő jogos érdekeit.
(3) A félre csak akkor lehet pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot kiszabni, ha a kifogásokat az 1. bekezdésben meghatározott módon közölték.
(4) A Bizottság a kifogásokról szóló közleményben határidőt jelöl meg, amelyen belül a felek a Bizottságot írásban tájékoztathatják álláspontjukról.
(5) A Bizottság határidőt jelöl meg, amelyen belül a felek megjelölhetik a kifogás azon részeit, amelyek véleményük szerint üzleti titkot vagy más bizalmas adatot tartalmaznak. Ellenkező esetben a Bizottság vélelmezheti, hogy a közlemény nem tartalmaz ilyen fajta adatot.
4. cikk
(1) A felek, akik ismertetni kívánják álláspontjukat a velük szemben emelt kifogásokkal kapcsolatban, ezt a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott határidőn belül írásban kötelesek megtenni. A Bizottság nem köteles figyelembe venni a határidőn túl kézhez vett írásos észrevételeket.
(2) A felek írásbeli észrevételeikben a védelmükhöz kapcsolódó minden fontos tényt felhozhatnak. A felek az ismertetett tények bizonyítására alkalmas valamennyi iratot mellékelhetik, továbbá javasolhatják a Bizottságnak azon személyek meghallgatását, akik az ismertetett tényeket megerősíthetik.
5. cikk
A Bizottság lehetőséget biztosít azoknak a feleknek, akikkel szemben kifogást emelt, hogy indokaikat szóbeli meghallgatás során részletesebben ismertethessék, amennyiben ezt írásbeli észrevételeikben kérik.
III. FEJEZET
Kérelmezők és panaszosok meghallgatása
6. cikk
Amennyiben a Bizottság a 17. rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint benyújtott kérelem vagy a 1017/68/EGK rendelet 10. cikke, a 4056/86/EGK rendelet 10. cikke vagy a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott panasz tekintetében a rendelkezésére álló adatok alapján úgy ítéli meg, hogy nincs megfelelő alap arra, hogy a kérelemnek helyt adjon vagy a panasz ügyében eljárjon, tájékoztatja a kérelmezőt vagy panaszost az indokokról és megjelöli a határidőt, amelyen belül a kérelmező vagy panaszos írásban ismertetheti észrevételeit.
7. cikk
Amennyiben a Bizottság olyan üggyel kapcsolatban tesz kifogásokat, amely tekintetében a 6. cikk szerinti kérelmet vagy panaszt nyújtottak be, a kérelmező vagy panaszos rendelkezésére bocsátja a kifogás nem bizalmas szövegváltozatának egy példányát és megjelöli a határidőt, amelyen belül a kérelmező vagy panaszos írásban ismertetheti észrevételeit.
8. cikk
A Bizottság a kérelmezőknek és panaszosoknak lehetőséget biztosíthat, hogy álláspontjukat szóbeli meghallgatás során ismertethessék, amennyiben ezt írásbeli észrevételeikben kérik.
IV. FEJEZET
Harmadik felek meghallgatása
9. cikk
(1) Ha mások, mint a II. és III. fejezetben megnevezett személyek kérelmezik a meghallgatást és jogos érdekre hivatkoznak, a Bizottság írásban tájékoztatja őket az eljárás jellegéről és tárgyáról, és határidőt jelöl meg, amelyen belül írásban ismertethetik észrevételeiket.
(2) A Bizottság felhívhatja az (1) bekezdésben említett feleket, - amennyiben ezt írásbeli észrevételeikben kérik -, hogy fejtsék ki érveiket azon felek szóbeli meghallgatásán, akikkel szemben kifogással éltek.
(3) A Bizottság a harmadik feleknek lehetőséget biztosíthat, hogy álláspontjukat szóban kifejtsék.
V. FEJEZET
Általános rendelkezések
10. cikk
A meghallgatásokat a meghallgatási tisztviselő vezeti.
11. cikk
(1) A Bizottság az általa megjelölt határnapra hívja meg szóbeli meghallgatásra a meghallgatandó személyeket.
(2) A Bizottság meghívja a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait a szóbeli meghallgatáson való részvételre.
12. cikk
(1) A meghívott személyek megjelenhetnek személyesen, vagy képviselhetik őket jogi vagy az alapszabályuk által felhatalmazott képviselőjük. A vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait képviselheti egy állandó alkalmazásban lévő alkalmazottjaik közül választott, kellően felhatalmazott képviselő.
(2) A Bizottság által meghallgatott személyek részére segítséget nyújthatnak jogi tanácsadók vagy más, a meghallgatási tisztviselő által elfogadott képzett személyek.
(3) A szóbeli meghallgatások nem nyilvánosak. Valamennyi személyt külön-külön vagy más meghívott személyek jelenlétében hallgatnak meg. Az utóbbi esetben tekintetbe kell venni a vállalkozásoknak az üzleti titkaik és egyéb bizalmas adataik védelméhez fűződő jogos érdekeit.
(4) Az egyes meghallgatott személyek kijelentéseit magnószalagra kell rögzíteni. A felvételt e személyek kérelmére, egy másolat formájában rendelkezésre kell bocsátani, amelyről törölni kell az üzleti titkokat és egyéb bizalmas adatokat.
13. cikk
(1) Az adatokat, beleértve a dokumentumokat, nem kell közölni vagy hozzáférhetővé tenni, amennyiben azok bármelyik fél - beleértve azon feleket, akikkel szemben a Bizottság kifogással élt, a kérelmezőket és panaszosokat, valamint más harmadik feleket - üzleti titkait vagy más bizalmas adatokat tartalmaznak, vagy amennyiben a hatóságok belső iratait érintik. A Bizottság intézkedik az iratokhoz való hozzáférés engedélyezéséről, az üzleti titkok, a Bizottság belső dokumentumai és más bizalmas információk védelmének megfelelő figyelembevétele mellett.
(2) Azon feleknek, akik e rendelet rendelkezései szerint ismertették észrevételeiket, egyértelműen meg kell jelölniük az általuk bizalmasnak tartott anyagokat, ennek okait, és csatolnia kell a Bizottság által megjelölt határidőn belül egy önálló, nem bizalmas szövegváltozatot. Amennyiben ezt a megjelölt határidőn belül nem teszik meg, a Bizottság vélelmezheti, hogy a beadvány nem tartalmaz ilyen információt.
14. cikk
A 3. cikk (4) bekezdésében, a 6. és 7. cikkben, valamint a 9. cikk (1) bekezdésében előírt határidő meghatározásakor a Bizottság figyelembe veszi a beadvány elkészítéséhez szükséges időt és az eset sürgősségét egyaránt. A határidőnek legalább két hétnek kell lennie; ez meghosszabbítható.
VI. FEJEZET
Záró rendelkezések
15. cikk
(1) A 99/63/EGK és 1630/69/EGK rendelet hatályát veszti.
(2) A 4260/88/EGK és 4261/88/EGK rendelet II. szakaszait töröljék.
16. cikk
Ez a rendelet 1999. február 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1998. december 22-én.