AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1364/2006/EK HATÁROZATA
(2006. szeptember 6.)
a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1)
A transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló 2003. június 26-i 1229/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) elfogadása óta szükségessé vált az új tagállamok, a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok teljes mértékű integrálása ezen iránymutatásokba, és - adott esetben - az ezen iránymutatásoknak az Európai Unió új szomszédságpolitikájához történő további hozzáigazítása.
(2)
A transzeurópai energiahálózatok prioritásai a nyitottabb és nagyobb versenyt engedő belső energiapiacból erednek, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) végrehajtásának eredményeként. Az új prioritások figyelembe veszik az Európai Tanács 2001. március 23-24-i stockholmi ülésén meghozott, az energiapiac működéséhez szükséges infrastrukturális fejlesztésekkel kapcsolatos következtetéseit. Különös erőfeszítéseket kell tenni a megújuló energiaforrások nagyobb arányú felhasználásával kapcsolatos célkitűzés elérése érdekében, amely hozzájárul a fenntartható fejlődés politikájának megvalósításához. Ezt a célt azonban a rendes piaci egyensúly aránytalan megzavarása nélkül kell elérni. A Közösség közlekedési politikájának a célkitűzéseit is teljes mértékben figyelembe kell venni, és különösen a közúti forgalomnak a csővezetékek használata révén történő csökkentésének lehetőségét.
(3)
Ennek a határozatnak a villamosenergia-hálózatok tagállamok közötti összekapcsolódásának a 2002. március 15-16-i barcelonai Európai Tanács által megállapított célszintje felé kell előrelépést elérni, és ezáltal javítani a hálózatok megbízhatóságát és integritását, valamint biztosítani az ellátás biztonságát és a belső piac megfelelő működését.
(4)
Az energetikai infrastruktúra kiépítésében és fenntartásában általában a piacgazdaság elveinek kell érvényesülniük. Ez összhangban áll a belső energiapiac megvalósítására vonatkozó közös szabályokkal és a nyitottabb és versenyzőbb belső energiapiac megteremtését célzó közös versenyjogi szabályokkal. Ennek megfelelően fejlesztésre és fenntartásra közösségi pénzügyi támogatás csak kivételes esetben adható. Az ilyen kivételeket megfelelő módon indokolni kell.
(5)
Az energetikai infrastruktúrát olyan módon kell kiépíteni és fenntartani - kellő figyelemmel az érintett személyekkel való konzultálásra vonatkozó jelenlegi eljárásokra -, hogy az tegye lehetővé a belső energiapiac hatékony működését, nem térve el a stratégiai, és amennyiben helyénvaló, az általános szolgáltatási feltételektől, és a közszolgáltatási kötelezettségektől.
(6)
A földgázhálózatok és az olefinhálózatok esetleges szinergiájának fényében, kellő fontosságot kell tulajdonítani az olefin gázhálózatok fejlesztésének és integrációjának, a közösségi iparágak olefin gázfogyasztási szükségleteinek kielégítése érdekében.
(7)
A prioritások a transzeurópai energiahálózatoknak a közösségi energiaellátás biztosításában és diverzifikálásában, az új tagállamok és a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok energiahálózatainak csatlakoztatásában, valamint - az érintett tagállamokkal történt egyeztetést követően - a Közösség és a szomszédos országok energiahálózatai összehangolt működtetése biztosításában betöltött növekvő jelentőségéből is adódnak. Az Európai Közösséggel szomszédos országok valóban létfontosságú szerepet játszanak a Közösség energiapolitikájában. Ezek az országok elégítik ki a Közösség földgázigényének jelentős részét, kulcsfontosságú partnerei a primer energia Közösségbe történő szállításának, és fokozatosan a Közösség belső gáz- és energiapiacainak fontosabb szereplőivé válnak.
(8)
A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos projektek közül ki kell emelni a prioritást élvező projekteket, amelyek különösen fontos szerepet töltenek be a belső energiapiac működésében vagy az energiaellátás biztonságában. A legfontosabb projektek esetében ezenkívül európai érdekeltségi nyilatkozatot kell kiadni, és ahol szükséges, megerősített koordinációt kell számukra biztosítani.
(9)
Az e határozat alapján előírt információk összegyűjtéséhez a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőség szerint az európai érdekűnek nyilvánított projektekhez kapcsolódó, már rendelkezésre álló információt kell felhasználniuk az azonos feladatok többszöri elvégzésének elkerülése céljából. Ilyen információ már rendelkezésre állhat például a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelettel (6) összefüggésben, a TEN-projektek társfinanszírozását lehetővé tevő egyéb közösségi jogszabályokkal, és az e jogszabályok alapján meghozott, egyedi projektek jóváhagyásáról szóló határozatokkal összefüggésben, valamint a 2003/54/EK és a 2003/55/EK irányelvvel összefüggésben.
(10)
A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos projektek kijelölési eljárásának biztosítania kell a 2236/95/EK rendelet zökkenőmentes alkalmazását. Az eljárás két szintre tagolódik: az első szint korlátozott számú kritériumot állapít meg a projektek kijelöléséhez, a második szint pedig a projekteket ismerteti részletesen, amelyekre „leírásként” hivatkoznak.
(11)
Az európai érdekűnek nyilvánított projekteknek megfelelő prioritást kell élvezniük a 2236/95/EK rendelet alapján nyújtandó támogatások terén. Amikor a tagállamok más közösségi pénzügyi eszközök keretében nyújtanak be projekteket, kiemelt figyelmet kell szentelniük az európai érdekűnek nyilvánított projekteknek.
(12)
A legtöbb európai érdekűnek nyilvánított projekt esetében jelentős jelenlegi vagy jövőbeli késedelemnek a várhatóan egy-két év közötti késedelem tekinthető.
(13)
Mivel a projektleírások változhatnak, csak indikatív módon adhatók meg. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy azokat naprakésszé tegye. Mivel a projekteknek jelentős politikai, környezeti és gazdasági hatásai lehetnek, fontos a megfelelő egyensúly megtalálása a jogszabályi felügyelet és a meghatározás rugalmassága között azon projektek esetében, amelyek potenciálisan közösségi támogatásban részesülhetnek.
(14)
Amennyiben az európai érdekűnek nyilvánított projektek, vagy projektek ilyen szakaszai, vagy ilyen projektcsoportok végrehajtása során akadályok merülnek fel, egy európai koordinátor léphet fel az akadályok elhárítása érdekében, ösztönözve az érintett felek közötti együttműködést, és biztosítva, hogy a megfelelő felügyeleti munka révén a Közösség tájékoztatást kapjon az elért haladásról. Az érintett tagállamok kérésére más projektek számára is rendelkezésre bocsáthatók az európai koordinátori szolgáltatások.
(15)
A tagállamokat fel kell kérni egyes projektek végrehajtásának az összehangolására, különösen a határokon átnyúló projektek vagy azok szakaszai esetében.
(16)
Kedvezőbb körülményeket kell teremteni a transzeurópai energiahálózatok fejlesztése és kiépítése számára, főleg a hálózatokért felelős szervek közötti műszaki együttműködés ösztönzése révén, a késedelmek csökkentése érdekében a tagállamokban a hálózati projektekre alkalmazandó engedélyezési eljárások végrehajtásának elősegítése révén, valamint a Közösség hálózati projektekre rendelkezésre álló alapjainak, eszközeinek és pénzügyi programjainak megfelelő mozgósítása révén. A Közösség támogatja a tagállamok által e célkitűzés megvalósítására hozott intézkedéseket.
(17)
Mivel a transzeurópai energiahálózatok számára előirányzott költségvetés elsősorban megvalósíthatósági tanulmányok finanszírozására szolgál, a Közösség strukturális alapjai, pénzügyi programjai és eszközei tehetik lehetővé, amennyiben szükséges, ilyen - különösen a régiók közötti - rendszerösszekötő hálózatok támogatását.
(18)
A közös érdekű projektek kijelölése, leírása, illetve a prioritást élvező projektek - különösen az európai érdekűek - nem érinthetik a projektek, a tervek és a programok környezeti hatásvizsgálatának eredményét.
(19)
Az ennek a határozatnak a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.
(20)
A Bizottságnak időszaki jelentést kell készítenie ezen határozat végrehajtásáról.
(21)
Az e határozat rendelkezései alapján a Bizottsággal megosztandó információk többségükben valószínűleg különböző vállalatok birtokában vannak. Ezért előfordulhat, hogy az információk összegyűjtése érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük e vállalatokkal.
(22)
Mivel ezen irányelv tárgya és alkalmazási köre megegyezik az energiaágazatban a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez kedvezőbb körülmények megteremtését célzó intézkedések megállapításáról szóló, 1996. március 28-i 96/391/EK tanácsi határozat (8) és az 1229/2003/EK határozat tárgyával és alkalmazási körével, ezt a két határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
E határozat meghatározza a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatásokat kialakító közösségi fellépés jellegét és alkalmazási körét. Iránymutatásokat alakít ki a transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos közösségi célkitűzések, prioritások és általános cselekvési irányok tekintetében. Ezek az iránymutatások kijelölik a transzeurópai villamosenergia- és gázhálózatokon belül a közös érdekű projekteket és a prioritást élvező projekteket, beleértve az európai érdekű projekteket is.
2. cikk
Hatály
E határozatot a következőkre kell alkalmazni:
1.
a villamosenergia-hálózatok területén:
a)
az elosztóhálózatok kivételével minden nagyfeszültségű vezeték és tenger alatti összeköttetés, amennyiben ez az infrastruktúra a régiók közötti vagy nemzetközi átvitelt vagy csatlakozást biztosít;
b)
bármely, a rendszer megfelelő működéséhez szükséges felszerelés vagy berendezés, ideértve a védelmi, felügyeleti vagy szabályozó rendszereket is;
2.
a (földgázt vagy olefingázokat szállító) gázhálózatok területén:
a)
az elosztóhálózatok kivételével a nagynyomású gázvezetékek, amelyek a közösségi régiók ellátását belső vagy külső forrásokból biztosítják;
b)
a fent említett nagynyomású gázvezetékekhez csatlakozó föld alatti tárolólétesítmények;
c)
cseppfolyósított földgáz (LNG) fogadására, tárolására és újragázosításra alkalmas berendezések, illetve a cseppfolyósítottföldgáz-szállítók, a szállítási kapacitásoknak megfelelően;
d)
bármely, a rendszer megfelelő működéséhez szükséges felszerelés vagy berendezés, ideértve a védelmi, felügyeleti vagy szabályozó rendszereket is.
3. cikk
Célok
A Közösség, a hatályos közösségi joggal összhangban, támogatja a transzeurópai energiahálózatok összekapcsolását, együttműködtethetőségét és fejlesztését és az ilyen hálózatok hozzáférhetőségét azzal a céllal, hogy:
a)
az energia fogyasztói árának mérséklése, illetve az energiaforrások diverzifikációjához való hozzájárulás érdekében ösztönözze általában a belső piac - és különösen a belső energiapiac - hatékony működését és fejlesztését, ezzel egyidejűleg elősegítse az energiaforrások ésszerű termelését, szállítását, elosztását és felhasználását, illetve a megújuló energiaforrások fejlesztését és bekapcsolását;
b)
megkönnyítse a Közösség hátrányos helyzetű és szigeti régióinak a fejlődését és elszigeteltségének csökkentését, ezzel is hozzájárulva a gazdasági és társadalmi kohézió erősödéséhez;
c)
javítsa az energiaellátás biztonságát, például a harmadik országokkal az energiaágazatban fennálló kapcsolatoknak a minden érintett fél kölcsönös érdekei alapján történő elmélyítésével, különösen az Energia Charta Szerződés, valamint a Közösség által megkötött együttműködési megállapodások keretén belül;
d)
hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez és a környezet védelméhez, többek között a megújuló energiák felhasználása által, valamint az energia szállításához és továbbításához kapcsolódó környezeti kockázatok csökkentése által.
4. cikk
A fellépés prioritásai
A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos közösségi fellépés prioritásai - amelyeknek a fenntartható fejlődéssel összeegyeztethetőknek kell lenniük - a következők:
1.
a villamosenergia- és a gázhálózatok tekintetében egyaránt:
a)
az energiahálózatoknak a belső energiapiac működését elősegítő átalakítása és fejlesztése, különösen a szűk keresztmetszetek (különösen a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek), a túlterhelés és a hiányzó összeköttetések miatt jelentkező problémák megoldása, illetve a belső piac működése és az Európai Unió bővítése miatt jelentkező - villamos energia és földgáz iránti - szükségletek figyelembevétele;
b)
energiahálózatok kialakítása a szigeti, az elszigetelt, a perem- és a legkülső területeken, ezzel egyidejűleg adott esetben az energiaforrások diverzifikálásának és a megújuló energiaforrások felhasználásának, illetve e hálózatok összekapcsolásának támogatása;
2.
a villamosenergia-hálózatok tekintetében:
a)
a hálózatok átalakítása és fejlesztése a megújuló energiaforrásokból előállított energiatermelés integrálásának és bekapcsolásának elősegítése érdekében;
b)
a Közösségen belüli villamosenergia-hálózatok együttműködtethetőségének biztosítása a csatlakozásra váró országoknak, a tagjelölt országoknak, Európa egyéb országainak, valamint a földközi-tengeri és a fekete-tengeri medence országainak a hálózataival;
3.
a gázhálózatok tekintetében:
a)
a földgázhálózatok fejlesztése az Európai Közösség földgázfogyasztási szükségleteinek kielégítése és gázellátási rendszereinek ellenőrzése érdekében;
b)
a Közösségen belüli földgázellátó hálózatok és az európai, valamint a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok, illetve a földközi-tengeri, a fekete-tengeri és a Kaszpi-tengeri medencében fekvő országok, továbbá a Közel-Keleten és Perzsa-öbölben található harmadik országok hálózatai együttműködtethetőségének biztosítása, továbbá a földgázlelőhelyek és szállítási útvonalak diverzifikálása.
5. cikk
Cselekvési irányvonalak
Az Európai Közösség általános cselekvési irányvonalai a transzeurópai energiahálózatok területén:
a)
közös érdekű és prioritást élvező projektek kijelölése, beleértve az európai érdekű projekteket;
b)
a hálózatok fejlesztésére kedvezőbb keretfeltételek kialakítása.
6. cikk
A közös érdekű projektek
(1) A közös érdekű projektek naprakésszé tételéhez szükséges meghatározásokkal, változásokkal, leírásokkal vagy alkalmazásokkal kapcsolatos határozatok meghozatalakor a következő általános kritériumokat kell alkalmazni:
a)
a projektek a 2. cikk alkalmazási körébe tartoznak;
b)
a projektek megfelelnek a 3. illetőleg a 4. cikkben meghatározott cselekvési célkitűzéseknek és prioritásoknak;
c)
a projektek potenciális gazdasági életképességről tanúskodnak.
A gazdasági életképesség értékelése költség-haszon elemzésen alapul, amely tekintetbe vesz minden költséget és hasznot, beleértve azokat is, amelyek közép- és/vagy hosszú távon, a környezeti vonatkozások, az ellátás biztonsága és a gazdasági és társadalmi kohézióhoz történő hozzájárulás tekintetében keletkeznek. Azokat a közös érdekű projekteket, amelyek valamely tagállam területéhez kapcsolódnak, az érintett tagállamnak jóvá kell hagynia.
(2) A közös érdekű projektek kijelölésének egyéb kritériumait a II. melléklet határozza meg. A Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint kell határozni bármely olyan módosításról, amely megváltoztatja a II. mellékletben meghatározott egyéb - a közös érdekű projektek kijelölésére szolgáló - kritériumokat.
(3) Kizárólag azok a III. mellékletben szereplő azon projektek, amelyek megfelelnek az (1) bekezdésben megállapított kritériumoknak, valamint a II. mellékletben meghatározott projektek jogosultak a 2236/95/EK rendelet alapján nyújtandó közösségi pénzügyi támogatásra.
(4) A projektek indikatív leírásait, beleértve a projektek részletes leírását és adott esetben a földrajzi helyzet meghatározását, a III. melléklet tartalmazza. Ezeket a leírásokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell naprakésszé tenni. A naprakésszé tétel technikai jellegű, és a projekteknek csak a technikai változásaira, vagy például valamely meghatározott nyomvonal bizonyos szakaszának módosítására, vagy valamely projekt helyének korlátozott mértékű módosítására kell korlátozódnia.
(5) A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amelyet szükségesnek tartanak ahhoz, hogy a közös érdekű projektek teljesítését elősegítsék, meggyorsítsák, és a késedelem a lehető legcsekélyebb legyen, miközben megfelelnek a közösségi jognak és a környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményeknek, különösen az európai érdekűnek nyilvánított projektek esetében. Különösen a szükséges engedélyezési eljárásokat kell gyorsan lezárni.
(6) Ha valamely közös érdekű projekt egyes részei harmadik országok területéhez kötődnek, a Bizottság az érintett tagállamokkal kötött megállapodás útján javasolhatja - adott esetben a Közösség és e harmadik országok között létrejött megállapodások igazgatásának keretén belül, az Energia Charta Egyezménynek megfelelően, illetve többoldalú megállapodások keretén belül azon harmadik országok vonatkozásában, amelyek az Egyezményben szerződő felek -, hogy ezek az érintett harmadik országok a projektek kölcsönös érdekű jellegét a végrehajtás megkönnyítése érdekében ismerjék el.
7. cikk
Prioritást élvező projektek
(1) A 6. cikk (3) bekezdésében említett és a közös érdekű, prioritást élvező projekteknek az I. mellékletben meghatározott tengelyei felsorolásában említett projektek a 2236/95/EK rendelet alapján nyújtandó közösségi pénzügyi támogatás tekintetében prioritást élveznek. Az I. melléklet a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban módosítható.
(2) A határokon átnyúló beruházási projekteket illetően a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a nemzeti engedélyezési eljárások alapján azt a tényt, miszerint az ilyen projektek növelik két vagy több tagállam rendszerösszekötő kapacitását, és ezáltal Európa egész területén erősítik az ellátás biztonságát, az illetékes nemzeti hatóságok által történő értékelés kritériumaként kezelik.
(3) Az érintett tagállamok és a Bizottság a saját hatáskörükön belül és a felelős vállalkozásokkal együttműködve törekszenek a prioritást élvező projektek, különösen a határokon átnyúló projektek megvalósításának elősegítésére.
(4) A prioritást élvező projekteknek összeegyeztethetőknek kell lenniük a fenntartható fejlődéssel, és meg kell felelniük a következő kritériumoknak:
a)
jelentős hatást gyakorolnak a belső piac versenyképes működésére; és/vagy
b)
erősítik a Közösség ellátásának biztonságát; és/vagy
c)
a megújuló energiák nagyobb mértékű felhasználását eredményezik.
8. cikk
Európai érdekű projektek
(1) Európai érdekűnek nyilvánítják a 7. cikkben említett prioritást élvező projektek tengelyein elhelyezkedő válogatott projekteket, amelyek határokon átnyúló jellegűek vagy jelentős hatást gyakorolnak határokon átnyúló átviteli kapacitásra. Ezeket a projekteket az I. melléklet tartalmazza.
(2) A transzeurópai hálózatok költségvetéséből finanszírozandó projektek kiválasztásakor - a 2236/95/EK tanácsi rendelet 10. cikkével összhangban - a tagállamok megfelelő prioritást biztosítanak az európai érdekűnek nyilvánított projekteknek.
(3) Más közösségi társfinanszírozási forrásokból finanszírozandó projektek kiválasztása során kiemelt figyelmet kell szentelni az európai érdekűnek nyilvánított projekteknek.
(4) Ha egy európai érdekűnek nyilvánított projekt munkálatai során jelentős késés mutatkozik vagy várható, akkor a Bizottság felkérheti az érintett tagállamokat, hogy három hónapon belül indokolják meg ezt a késést.
Azon európai érdekűnek nyilvánított projektek esetében, amelyekhez európai koordinátort is kijelöltek, a koordinátor a késedelem okait belefoglalja jelentésébe.
(5) Öt évvel az európai érdekűnek nyilvánított projekt, vagy az ilyen projekt egy szakaszának teljesítése után a Bizottság a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottság segítségével elvégzi a kérdéses projekt értékelését, amely magában foglalja annak társadalmi-gazdasági hatását, a környezetre, a tagállamok közötti kereskedelemre, illetve a területi kohézióra és a fenntartható fejlődésre gyakorolt hatását. A Bizottság az értékelés eredményéről tájékoztatja a 14. cikkben említett bizottságot.
(6) Minden európai érdekűnek nyilvánított projekt, különösen azok határokon átnyúló szakaszainak esetében az érintett tagállamok megteszik a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy:
-
a megfelelő információk rendszeres cseréjére sor kerüljön, és
-
szükség szerint megszervezzék a közös koordinációs üléseket.
A közös koordinációs ülések megszervezésére a projekt egyedi szükségleteinek, például a projekt előrehaladottsági foka és a megelőzendő vagy tapasztalt nehézségek függvényében kerül sor. A közös koordinációs ülések során különös figyelmet szentelnek az értékelésnek és a nyilvános konzultációs eljárásoknak. Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a Bizottság tájékoztatást kapjon a közös koordinációs ülésekről és az ott lezajlott információcseréről.
9. cikk
Az európai érdekű projektek végrehajtása
(1) Az európai érdekű projektek gyorsan végrehajtásra kerülnek.
A tagállamok a Bizottság által e célra kibocsátott előzetes ütemterv alapján 2007. április 12-ig elkészítik, és a Bizottságnak benyújtják a szóban forgó projektek teljesítésére vonatkozó frissített, tájékoztató jellegű ütemtervet. Ennek lehetőség szerint az alábbiakat kell tartalmaznia:
a)
a projekt ütemtervének jóváhagyását célzó eljárás lezajlásának várható idejét;
b)
a megvalósíthatósági tanulmány és a tervezési szakasz menetrendjét;
c)
a projekt felépítését; és
d)
a projekt átadásának időpontját.
(2) A 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottsággal szoros együttműködésben a Bizottság kétévenként jelentést készít az (1) bekezdésben említett projektek előrehaladásáról.
Azon európai érdekűnek nyilvánított projektek esetében, amelyekhez európai koordinátort is kijelöltek, a koordinátor által készített jelentések helyettesítik a kétévenkénti jelentéseket.
10. cikk
Az európai koordinátor
(1) Ha egy európai érdekűnek nyilvánított projekt során jelentős késedelem keletkezik, vagy megvalósítási nehézségek merülnek fel, beleértve azon helyzeteket, amikor a projekt harmadik országokat is érint, a Bizottság az érintett tagállamokkal egyetértésben és az Európai Parlamenttel folytatott egyeztetést követően európai koordinátort jelölhet ki. Ha szükséges, a tagállamok azt is kérhetik, hogy a Bizottság más, transzeurópai energiahálozatokat érintő projektekhez is jelöljön ki európai koordinátort.
(2) Az európai koordinátort főként az európai intézményekhez fűződő tapasztalata, valamint az energiapolitikával, nagyszabású projektek finanszírozásával, illetve azok társadalmi-gazdasági és környezeti értékelésével kapcsolatos ismeretei alapján választják ki.
(3) Az európai koordinátort kijelölő határozat meghatározza a koordinációs feladat elvégzésének módját.
(4) Az európai koordinátor:
a)
ösztönzi a projekt európai dimenzióját, valamint a projekt mozgatói és az érintett személyek közötti határokon átnyúló párbeszédet;
b)
hozzájárul az érintettekkel folytatott konzultációt célzó nemzeti eljárások összehangolásához; és
c)
évenként jelentést nyújt be a Bizottságnak a felelőssége alá tartozó projekt(ek) előrehaladásáról, és minden olyan nehézségről vagy akadályról, amely vélhetően jelentős késedelemhez vezet; a Bizottság továbbítja e jelentést az érintett tagállamnak.
(5) Az érintett tagállamok együttműködnek az európai koordinátorral a (4) bekezdésben említett feladatának végrehajtásában.
(6) A Bizottság kérheti az európai koordinátor véleményét olyan projektek vagy projektcsoportok közösségi finanszírozására irányuló kérelmek értékelése során, amelyekre őt jelölték ki.
(7) Az összehangolás szintjét a projekt költségeivel arányosan kell megállapítani a felesleges adminisztratív terhek elkerülése érdekében.
11. cikk
Kedvezőbb körülmények
(1) A transzeurópai energiahálózatok fejlesztése és együttműködtethetősége kedvezőbb körülményeinek megteremtéséhez való hozzájárulás érdekében a Közösség figyelembe veszi a tagállamoknak az ezen célkitűzéssel összhangban tett erőfeszítéseit, a legnagyobb fontosságot a következő intézkedéseknek tulajdonítja, és szükség szerint támogatja őket:
a)
műszaki együttműködés a transzeurópai energiahálózatokért felelős szervek között, különösen a II. melléklet 1., 2. és 7. pontjában említett összeköttetések megfelelő működése érdekében;
b)
a transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos projektek engedélyezési eljárásai végrehajtásának megkönnyítése a késedelmek csökkentése érdekében, különösen az európai érdekűnek nyilvánított projektek esetében;
c)
a Közösség alapjaiból, eszközeiből és pénzügyi programjaiból nyújtott támogatás az ezen hálózatokra vonatkozó közös érdekű projektekhez.
(2) A Bizottság az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben minden kezdeményezést megtesz az (1) bekezdésben említett tevékenységek koordinálásának támogatására.
(3) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett tevékenységek végrehajtásához szükséges intézkedésekről a Bizottság határoz a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.
12. cikk
A versenyre gyakorolt hatás
A projektek vizsgálatakor figyelembe kell venni azoknak a versenyre és az ellátás biztonságára gyakorolt hatását. Ösztönözni kell a magánbefektetők vagy az érintett gazdasági szereplők által történő finanszírozást, amely a fő finanszírozási forma. A Szerződés rendelkezéseinek megfelelően, el kell kerülni a piaci szereplők közötti verseny bármilyen torzulását.
13. cikk
Korlátozások
(1) Ez a határozat nem érinti a tagállamok vagy a Közösség pénzügyi kötelezettségvállalásait.
(2) Ez a határozat nem érinti a projektekről, tervekről vagy programokról készítendő környezeti hatásvizsgálatok eredményeit, amelyek e projektek későbbi engedélyezési keretét adják. Amennyiben a vonatkozó közösségi jogszabályok alapján ilyen hatásvizsgálatot kell készíteni, annak eredményeit figyelembe kell venni, mielőtt a vonatkozó közösségi jogszabályok szerint a projekt végrehajtásáról tényleges határozat születik.
14. cikk
A bizottság eljárása
(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/ EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.
(3) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
15. cikk
Jelentés
A Bizottság e határozat végrehajtásáról kétévente jelentést készít, amelyet az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának nyújt be.
E jelentésben figyelemmel kell lenni a II. melléklet 2., 4. és 7. pontjában említett, határokon átnyúló összeköttetéseket érintő, prioritást élvező projektek teljesítésére és a végrehajtásuk során tett előrelépésre, valamint a finanszírozásukra vonatkozó részletes szabályokra, különös tekintettel a közösségi támogatások biztosítására.
16. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozat hatályát veszti.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
18. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2006. szeptember 6-án.