A Bizottság 449/2001/EK rendelete
(2001. március 2.)
a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb a 2699/2000/EK rendelettel [1] módosított, a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére, 3. cikke (2) bekezdésére, 6. cikkére, 6b. cikke (3) bekezdésére, 6c. cikke (7) bekezdésére, 25. cikkére, 26. cikkére, valamint 27. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) A 2201/96/EK rendelet egyrészről támogatást állapított meg azon termelői szervezetek részére, amelyek paradicsomot, őszibarackot és körtét szállítanak az említett rendelet I. mellékletében felsorolt termékekké történő feldolgozás céljából, másrészről támogatást vezetett be a szilva és füge feldolgozói részére. Ezeket a termékeket a Közösségben betakarított gyümölcsből és zöldségből kell készíteni.
(2) A rendszer egységes alkalmazása érdekében meg kell határozni a 2201/96/EK rendelet 6a. cikkének (1) bekezdésében és I. mellékletében felsorolt termékeket, az e termékekre vonatkozó gazdasági éveket és a nyersanyagokra vonatkozó szállítási időszakokat.
(3) Az új rendszernek kezdettől fogva képesnek kell lennie arra, hogy megfelelő számú termelői szervezettel működjék, továbbá a legutóbb a 2699/2000/EK rendelettel módosított, az egyes citrusfélék Közösségi termelési támogatási rendszerének bevezetéséről szóló, 1996. október 28-i 2202/96/EK tanácsi rendelettel [3] való összhang érdekében, és annak mintájára a 2201/96/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében és 6a. cikke (2) bekezdésének első albekezdéseiben előforduló "átmenetileg engedélyezett termelői szervezetek" fogalmának tartalmaznia kell azokat a termelői szervezeteket, amelyeket a legutóbb a 2826/2000/EK rendelettel [4] módosított, a zöldség- és gyümölcspiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet [5] 14. cikke alapján előzetesen elismertek, továbbá az említett rendelet 13. cikkében említett termelői szervezeteket is.
(4) A termelési támogatási rendszer egyrészről a 2200/96/EK rendelet alapján elismert, illetve előzetesen elismert termelői szervezetek vagy a 2001/02. gazdasági évben az egyéni termelők, másrészről a feldolgozók közötti szerződéseken alapul. A termelők és a termelői szervezetek bizonyos körülmények között feldolgozóként is eljárhatnak. A szerződések típusait és a szerződésekben szerepeltetendő adatokat meg kell határozni a támogatási rendszer alkalmazása céljából.
(5) A rendszer működési módjának javítása érdekében a hatóságoknak tudniuk kell minden termelői szervezetről, amely saját tagjai, más termelői szervezet tagjai és egyéni termelők termésének forgalmazásával foglalkozik, és részt kíván venni a programban. A hatóságoknak ismerniük kell az ezekkel a termelői szervezetekkel szerződést kötő feldolgozókat is; továbbá ezeknek a feldolgozóknak meg kell küldeniük a hatóságok részére azt az információt, amely a rendszer megfelelő működéséhez szükséges. A paradicsom-, őszibarack- és körtefeldolgozóknak a szerződések megkötését megelőzően jóváhagyást kell szerezniük.
(6) A szerződéseket meghatározott időpontig kell megkötni a paradicsom, az őszibarack és a körte esetében, a többi termék esetében pedig a gazdasági év kezdetét megelőzően. A program lehető leghatékonyabb működése érdekében a szerződő feleket fel kell hatalmazni, hogy a szerződések módosítása révén a szerződésekben eredetileg kikötött mennyiségeket megadott határig növelhessék.
(7) A termelői szervezetek és a feldolgozók által beterjesztendő támogatási kérelmek számát a feldolgozási folyamatot figyelembe véve meg kell határozni. A támogatási kérelmeknek minden információt tartalmazniuk kell a jogosultság ellenőrzéséhez. A termelői szervezetekre vonatkozó kötelezettségek ellensúlyozásaképpen rendelkezni kell a támogatás előre történő kifizetéséről azzal a feltétellel, hogy biztosítékot helyeznek letétbe a visszatérítés garanciájaképpen arra az esetre, ha az előleg feltételei nem teljesülnek.
(8) A támogatási program megfelelő alkalmazása érdekében a termelői szervezeteknek és a feldolgozóknak a szükséges ellenőrzések és vizsgálatok céljából továbbítaniuk kell a szükséges információkat, naprakész nyilvántartást kell vezetniük, ezenkívül közölniük kell a paradicsom, az őszibarack és a körte termőterületeit a legutóbb az 1593/2000/EK rendelettel [6] módosított, bizonyos közösségi támogatási rendszerek integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerének létrehozásáról szóló, 1992. november 27-i 3508/92/EGK tanácsi rendelet [7], valamint a legutóbb a 2721/2000/EK rendelettel [8] módosított, az egyes közösségi támogatási rendszerek integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerére vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 23-i 3887/92/EGK bizottsági rendelet [9] alapján.
(9) A támogatási rendszer adminisztrációja céljából eljárásokat kell meghatározni a szállítási és feldolgozási tevékenységek fizikai és bizonylatokon alapuló ellenőrzéseire, az ellenőrzéseknek a támogatási kérelmek megfelelően reprezentatív számára kell kiterjedniük, és meghatározott szankciókat kell megállapítani a szabályokat megsértő termelői szervezetekre és feldolgozókra, különösen azokban az esetekben, ha hamis bevallásokat adnak be, illetve ha nem végzik el a leszállított termékek feldolgozását.
(10) Az ebben a rendeletben előírt rendelkezések a legutóbb az 1607/1999/EK rendelettel [10] módosított, a feldolgozott zöldség- és gyümölcstermékek termelési támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1997. március 19-i 504/97/EK bizottsági rendeletben [11] meghatározott intézkedések helyébe lépnek. Az említett rendeletet ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.
(11) A 2699/2000/EK rendelet eltörli a kontingensekre és legkisebb árakra vonatkozó rendelkezéseket, különösen a paradicsom esetében. A legutóbb az 1573/1999/EK rendelettel [12] módosított, a termelőknek fizetendő legkisebb árakról és a termelési támogatásra jogosult egyes feldolgozott gyümölcsökre és zöldségekre fizetendő termelési támogatás összegéről szóló, 1984. június 19-i 1709/84/EGK bizottsági rendeletet [13], továbbá az egyes feldolgozásra szánt paradicsomfélék termelőinek fizetendő legkisebb árak részletes alkalmazási szabályairól és a 2036/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1992. július 20-i 2022/92/EGK bizottsági rendeletet [14], valamint a 2807/98/EK bizottsági rendelettel [15] módosított, a feldolgozott paradicsomtermékek kontingensrendszere tekintetében a 2201/96/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1997. április 16-i 661/97/EK bizottsági rendeletet [16] ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.
(12) A régiből az új rendszerre történő zökkenőmentes áttérés biztosítására átmeneti intézkedéseket kell elfogadni, különösen azoknak a feldolgozóknak az esetében, akik egyéni termelőkkel kötnek szerződéseket a 2001/02. gazdasági évben, továbbá a paradicsomra vonatkozó szerződések megkötésének végső időpontja, illetve az integrált rendszernek a területek kezelésére való alkalmazása tekintetében.
(13) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
Fogalommeghatározások és gazdasági évek
1. cikk
(1) rendelet alkalmazásában az alábbi kifejezések jelentése a következő:
a) "termelői szervezet": a 2200/96/EK rendelet 11. és 13. cikkében említett termelői szervezetek, valamint az említett rendelet 14. cikke alapján előzetesen elismert termelői szervezetek;
b) "termelői szervezetek társulása": a 2200/96/EK rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében említett társulások;
c) "egyéni termelő": termelői szervezethez nem tartozó természetes vagy jogi személy, aki saját gazdaságában feldolgozásra szánt nyersanyagot termel;
d) "feldolgozó": gazdasági céllal és saját felelősségére egy vagy több üzemet működtető feldolgozó vállalat, létesítményekkel a (2) bekezdés a)-o) pontjaiban felsorolt termékek közül egy vagy több előállítására, amely adott esetben a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelő jóváhagyással rendelkezik;
e) "mennyiség": a nettó tömegben kifejezett mennyiség; az ettől eltérő eseteket külön jelöljük.
(2) "A 2201/96/EK rendelet I. mellékletében felsorolt termékek" kifejezés az alábbi termékekre vonatkozik:
a) őszibarack szirupban, illetve természetes gyümölcslében: egész őszibarack vagy őszibarackdarabok, hámozva, hőkezelésnek alávetve, légmentesen zárt edényben csomagolva, cukorszirup vagy természetes gyümölcslé folyadékkal borítva, a következő KN-kódokkal: ex20087061, ex20087069, ex20087071, ex20087079, ex20087092, ex20087094 és ex20087099;
b) körte szirupban, illetve természetes gyümölcslében: Vilmos vagy Rocha fajtájú körte egészben vagy darabokban, hámozva, hőkezelésnek alávetve, légmentesen zárt edényben csomagolva, cukorszirup vagy természetes gyümölcslé folyadékkal borítva, a következő KN-kódokkal: ex20084051, ex20084059, ex20084071, ex20084079, ex20084091 és ex20084099;
c) vegyes gyümölcs: gyümölcsök keveréke egészben vagy darabokban, hámozva, hőkezelésnek alávetve, cukorszirup vagy természetes gyümölcslé folyadékkal borítva, légmentesen zárt edényben csomagolva, amelyben az őszibarack és a Vilmos vagy Rocha fajtájú körte lecsepegtetett nettó tömege a teljes lecsepegtetett nettó tömeg legalább 60 %-a, ex200892 vagy 200899 KN-kóddal, közvetlenül friss őszibarackból, illetve Vilmos vagy Rocha fajtájú körtéből készítve a 2. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában megjelölt időszakokban;
d) szilva: d’Ente szilvából készült aszalt szilva, megfelelően kezelve és feldolgozva és megfelelő edénybe csomagolva, KN-kód: ex08132000, közvetlen emberi fogyasztásra történő forgalmazásra alkalmas állapotban;
e) aszalt füge: megfelelően kezelt vagy feldolgozott és alkalmas edényben csomagolt aszalt füge, beleértve a fügekrémet is, KN-kód: ex08042090, közvetlen emberi fogyasztásra történő forgalmazásra alkalmas állapotban;
f) egész, gyorsfagyasztott, hámozott paradicsom: hosszúkás fajtájú hámozott paradicsom fagyasztva és megfelelő edényben csomagolva, KN-kód: ex07108070, ahol a paradicsom nettó tömegének legalább 90 %-a olyan egész paradicsomokból áll, amelyek nem mutatnak semmiféle, a külső megjelenést lényegesen befolyásoló sérülést. Ezt a százalékot a paradicsomok kiolvasztását követően kell meghatározni;
g) nem egész, gyorsfagyasztott, hámozott paradicsom: hosszúkás, illetve a hosszúkás fajtákhoz hasonlóan könnyen hámozható kerek fajtájú hámozott paradicsomdarabok, fagyasztva, megfelelő edényben csomagolva, KN-kód: ex07108070;
h) egész, hámozott, konzerv paradicsom: hosszúkás fajtájú hámozott paradicsom, hőkezelt, légmentesen záródó edényben csomagolva, KN-kód: ex20021010, ahol a lecsepegtetett paradicsom tömegének legalább 65 %-a egész paradicsomokból áll, amelyek nem mutatnak semmiféle, a külső megjelenést lényegesen befolyásoló sérülést;
i) nem egész, hámozott, konzerv paradicsom: hámozott paradicsom, darabokban vagy részben összezúzva, hosszúkás, illetve a hosszúkás fajtákhoz hasonlóan könnyen hámozható kerek fajtákból, hőkezelt, légmentesen zárt edényben csomagolva, KN-kód: 20021010. Abban az esetben, ha ezeket a termékeket felhasználják az o) pontban megadott termékek gyártásához, a megfelelő edénybe kell csomagolni őket;
j) paradicsompehely: szeletekre vagy apró kockákra vágott paradicsom szárításával készült pehely, megfelelő edénybe csomagolva, KN-kód: ex07129030;
k) paradicsomlé: közvetlenül friss paradicsomból készült lé, amely mentes a héjtól, magoktól és egyéb darabos részektől, szárazanyag-tartalma adott esetben a sűrítést követően nem éri el a 12 %-ot, légmentesen zárt edénybe csomagolva, KN-kód: ex20029011, ex20029019, ex20025010, ex20025090. Mindazonáltal a legalább 7 % szárazanyag-tartalmú lé tartalmazhat a termék tömegének legfeljebb 4 %-ának megfelelő héjat és magot. Abban az esetben, ha ezeket a termékeket felhasználják az o) pontban megadott termékek gyártásához, a megfelelő edénybe kell csomagolni őket;
l) paradicsomsűrítmény: a paradicsomlé sűrítésével előállított termék megfelelő edénybe csomagolva, szárazanyag-tartalma legalább 12 %, KN-kód: ex20029031, ex20029039, ex20029091 és ex20029099. A 18 % alatti, illetve 18-24 % közötti szárazanyag-tartalmú sűrítmény legfeljebb a tömeg 4, illetve 7 %-ának megfelelő héjat és magot tartalmazhat;
m) egész, hámozatlan konzerv paradicsom: hosszúkás vagy kerek fajtájú egész, hámozatlan paradicsom, hőkezelt, légmentesen zárt edényben csomagolva, enyhén pácolva (paradicsom sós lében), illetve paradicsompürében (paradicsomok pürében vagy paradicsomlében), ahol a lecsepegtetett paradicsom tömegének legalább 65 %-a olyan egész paradicsomokból áll, amelyek nem mutatnak semmiféle, a külső megjelenést lényegesen befolyásoló sérülést, KN-kód: ex20021090. Abban az esetben, ha ezeket a termékeket felhasználják az o) pontban megadott termékek gyártásához, a megfelelő edénybe kell csomagolni őket;
n) nem, egész hámozatlan konzerv paradicsom: paradicsom darabokban vagy részben összezúzva, hosszúkás vagy kerek fajtájú, enyhén kinyomva, enyhén koncentrálva vagy koncentrálás nélkül, légmentesen zárt edényben csomagolva, 4,5-14 % közötti szárazanyag-tartalommal, KN-kód 20021090. Abban az esetben, ha ezeket a termékeket felhasználják az o) pontban megadott termékek gyártásához, a megfelelő edénybe kell csomagolni őket;
o) elkészített szószok: olyan paradicsomalapú készítmények, amelyeket a friss paradicsom kivételével az i), k), l), m) vagy n) pont alatt megnevezett termékek valamelyikének más növényi vagy állati eredetű termékekkel való keverésével állítanak elő, hőkezelt, légmentesen zárt edényben csomagolva, ahol az i), k), l), m), illetve n) pontok alatt említett termékek nettó tömege legalább 60 %-a a kész szósz nettó tömegének. Ezeket a termékeket a 2. cikk (2) bekezdésében megjelölt időszakban ugyanabban az üzemben kell elkészíteni, mint az i), k), l), m), illetve n) pontnál megjelölteket;
p) cukorszirup: olyan folyadék, amelyben a vizet cukorral keverik, és amelynek a homogenizáció után meghatározott teljes cukortartalma legalább 14 %, ha a szirupban lévő gyümölcsök lefedésére alkalmazzák;
q) természetes gyümölcslé: befedő folyadék, legalább 10,5o Brix, amely kizárólag erjeszthető, de nem erjedt, a gyümölcsből mechanikusan kivont léből, illetve gyümölcslé-sűrítményből származó léből áll, amelyhez a sűrítéskor kivont víztartalmat a Tanács 93/77/EGK irányelvének [17] megfelelően, hozzáadott cukor nélkül visszakeverték.
2. cikk
(1) Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékekre vonatkozó gazdasági év a 2201/96/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésének értelmében a következő:
a) a paradicsomból és őszibarackból feldolgozott termékek esetében június 15. - június 14.;
b) a körtéből feldolgozott termékek esetében július 15. - július 14.;
c) az aszalt füge esetében augusztus 1. - július 31.;
d) a szilva esetében augusztus 15. - augusztus 14.
(2) Támogatás kizárólag azok után a termékek után adható, amelyeket a következő szállítási időszakban szállítanak le a feldolgozóipar részére:
a) paradicsom: június 15. - november 15.;
b) őszibarack: június 15. - október 25.;
c) körte július 15. - december 15.;
d) dÉnte fajtájú szilvából származó aszalt szilva: augusztus 15. - január 15.;
e) aszalt füge: augusztus 1. - június 15.
(3) A Bizottság a 2201/96/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározott támogatás összegét az egyes gazdasági évek kezdete előtt közli, legkésőbb az alábbi határidőkig:
a) a paradicsom esetében: január 31.;
b) az őszibarack és a körte esetében: május 31.
II. CÍM
Szerződések
3. cikk
(1) A 2201/96/EK rendelet 3. és 6a. cikkében említett szerződéseket írásba kell foglalni. A szerződéseken azonosító számot kell feltüntetni.
Azoknak a paradicsom-, őszibarack-, és körtefeldolgozóknak, akik részt kívánnak venni a támogatási rendszerben, jóváhagyási kérelmet kell benyújtaniuk a tagállam által kijelölt szervhez, az e szerv által meghatározott időpontig. A tagállamok minden évben legalább 1 hónappal a szerződések aláírásának végső határideje előtt közzéteszik a jóváhagyott feldolgozók listáját.
A tagállamok határozzák meg a jóváhagyás követelményeit, és ezekről tájékoztatják a Bizottságot.
(2) A szerződések formája az alábbi lehet:
a) termelői szervezet vagy termelői szervezetek társulása és feldolgozó közötti szerződés;
b) szállítási kötelezettség, ahol a termelői szervezet jár el feldolgozóként.
Termelői szervezet és feldolgozó között csak egy szerződés köthető.
A paradicsom, az őszibarack és a körte esetében szerződések csak jóváhagyott feldolgozókkal köthetők.
(3) A szerződéseket minden évben legkésőbb a következő időpontig kell megkötni:
a) a paradicsom esetében február 15.;
b) az őszibarack esetében július 15. és hét munkanappal a szállítások megkezdése előtt;
c) a körte esetében július 31. és hét munkanappal a szállítások megkezdése előtt;
d) a többi termék esetében a gazdasági év kezdete előtt.
A tagállamok az a) pontban meghatározott határidőt március 10-ig meghosszabbíthatják.
Abban az esetben, ha a paradicsomra vonatkozó támogatás összegét a 2. cikk (3) bekezdésében meghatározott időpontig nem tennék közzé az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, akkor az a) pont alatt meghatározott határidő a tényleges közzététel napját követő 15. napra halasztódik.
Abban az esetben, ha a szilva és az aszalt füge termelőinek fizetendő legkisebb árat a d) pontban előírt időpont előtt 15 nappal nem tennék közzé az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, akkor ez a határidő a tényleges közzététel napját követő 15. napra halasztódik.
(4) A szerződéseknek elsősorban az alábbiakra kell kiterjedniük:
a) a termelői szervezet neve és címe;
b) a feldolgozó neve és címe;
c) a feldolgozásra szállítandó nyersanyagok mennyiségei;
d) a feldolgozó kötelezettségvállalása, hogy a szerződés alapján szállított mennyiségeket a 2201/96/EK rendelet I. mellékletében felsorolt valamelyik termékké dolgozza fel, amelynek meg kell felelnie az említett rendelet 8. cikkében meghatározott előírásoknak;
e) a nyersanyagokért kifizetendő ár, amely fajtától, minőségtől és szállítási időszaktól függően változhat.
A paradicsom, az őszibarack és a körte esetében a szerződésben meg kell adni azt a szállítási szakaszt is, amelyre az ár vonatkozik, valamint a fizetési feltételeket. A fizetési határidő az egyes szállítmányok esetében nem haladhatja meg a leszállítástól számított 60 napot;
f) a kártérítés összege, amelyet a felek fizetni kötelesek szerződéses kötelezettségeik be nem tartása esetén, különösen, ami a fizetési határidőket, valamint a szállítási és átvételi kötelezettségeket illeti.
(5) A tagállamok a szerződésekkel kapcsolatban további rendelkezéseket hozhatnak, különösen a feldolgozók vagy a termelői szervezetek által szerződéses kötelezettségeik be nem tartása esetén fizetendő kártérítést illetően.
(6) A felek a szerződés írásbeli módosításával határozhatnak arról, hogy megnövelik a feldolgozási szerződésben eredetileg kikötött mennyiségeket.
Ezeken a módosításokon fel kell tüntetni annak a szerződésnek az azonosító számát, amelyre vonatkoznak, és ezeket legkésőbb az alábbi határidőkig lehet megkötni:
- az őszibarack esetében augusztus 15-ig;
- a paradicsom és a körte esetében szeptember 15-ig;
- a d'Ente aszalt szilva és az aszalt füge esetében november 15-ig.
A módosításokban a szerződésben eredetileg kikötött mennyiséget legfeljebb 30 %-kal növelhetik. Mindazonáltal a 2003/04-es gazdasági évig a fügekrém termelésére szánt feldolgozatlan aszalt fügére vonatkozó szerződések módosításai május 31-ig köthetők meg, illetve a szerződésekben eredetileg kikötött mennyiségeket legfeljebb 100 %-kal növelhetik.
A módosításban szereplő kiegészítő mennyiségre vonatkozó ár eltérhet a (4) bekezdés e) pontjában említett ártól.
(7) A szilva és a füge esetében a (4) bekezdés e) pontjában és a (6) bekezdésben említett ár nem tartalmazza a csomagolással, felrakással, szállítással, lerakodással és az adókkal kapcsolatos költségeket, amelyeket adott esetben külön kell feltüntetni. Az ár nem lehet alacsonyabb a 2201/96/EK rendelet 6b. cikkében meghatározott legkisebb árnál.
4. cikk
A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti szállítási kötelezettség esetén a termelői szervezetek termelésére vonatkozó szerződések azt követően minősülnek megkötöttnek, ha az alábbi adatokat megküldték az illetékes hatóság részére:
a) valamennyi termelő neve és címe, valamint azoknak a parcelláknak a hivatkozási adatai és területei, amelyeken az egyes termelők a nyersanyagokat termesztik;
b) a teljes becsült termés;
c) a feldolgozásra szánt mennyiség;
d) a termelői szervezet kötelezettségvállalása, hogy feldolgozza a szóban forgó szerződés alapján leszállított mennyiségeket.
Ezt az információt május 20. előtt kell megküldeni a paradicsom esetében, a többi termék esetében pedig az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidőig.
5. cikk
(1) A paradicsom, az őszibarack és a körte esetében a szerződéseket aláíró termelői szervezetek valamennyi szerződés és szerződésmódosítás egy példányát megküldik azon tagállam kijelölt szervének, amelyben a székhelyük található.
A valamely termelői szervezet által aláírt valamennyi szerződés által lefedett termékenkénti összes mennyiség nem lépheti túl azt a mennyiséget, amelyet a szóban forgó termelői szervezet e cikk (5) bekezdése és a 4. cikk alapján, mint feldolgozásra szánt mennyiséget megjelölt.
(2) A szilva és az aszalt füge feldolgozói a szerződések és szerződésmódosítások egy példányát annak a tagállamnak kijelölt szervéhez küldik meg, amelynek területén a feldolgozásra sor kerül.
(3) Ezeknek a másolatoknak legkésőbb 10 munkanappal a szerződés, illetve a szerződésmódosítás aláírását követően, és legkésőbb 5 munkanappal a szállítások megkezdése előtt kell megérkezniük az illetékes hatóságokhoz.
(4) Kivételes és megfelelően indokolt esetben a tagállamok elfogadhatják azokat a szerződéseket és szerződésmódosításokat is, amelyek hatóságaikhoz a (3) bekezdésben megadott határidő lejártát követően érkeznek be, feltéve, hogy ez a késedelem nem akadályozza azok ellenőrzését.
(5) A paradicsomra, őszibarackra, illetve a körtére vonatkozó szerződéseket kötő termelői szervezeteknek a következő információt kell megküldeniük az (1) bekezdésben említett szervhez, termékekre lebontva:
a) a szerződésekben szereplő valamennyi termelő neve és címe, és azoknak a parcelláknak referenciaadatai és területe, amelyeken az egyes termelők a nyersanyagokat termesztik;
b) a teljes becsült termés;
c) a feldolgozásra szánt mennyiség;
d) a paradicsom esetében a szervezet által megtermelt kerek és/vagy hosszúkás paradicsom hektáronkénti átlaghozama a megelőző két gazdasági év során.
Ezt az információt a paradicsom esetében május 20-ig kell megküldeni, továbbá annak az őszibarack és a körte esetében szerepelnie kell az (1) bekezdésben említett értesítésben.
(6) Abban az esetben, ha az (5) bekezdésben említett termelői szervezetek:
a) a 2200/96/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdése c) pontja 3. alpontjának második és harmadik francia bekezdése szerinti más termelői szervezetek tagjai által megtermelt feldolgozásra szánt mennyiségeket értékesítenek, illetve
b) a támogatási rendszerből származó hasznot a 2201/96/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése és 6a. cikkének (2) bekezdése szerinti egyéni termelőknek továbbadják,
az (5) bekezdésben előírt információt ahhoz a termelői szervezethez kell továbbítani az a) bekezdésben említett termelői szervezeteknek és a b) bekezdésben említett egyéni termelőknek, amelyik a szerződést megkötötte.
(7) A (6) bekezdés a) és b) pontjában említett termelői szervezetek és egyéni termelők írásbeli megállapodásokat kötnek az (5) bekezdésben említett termelői szervezetekkel.
Ezeknek a megállapodásoknak az említett termelői szervezetek, illetve egyéni termelők által feldolgozásra szállított termék termelésének egészére ki kell terjednie, és legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a megállapodásban szereplő gazdasági évek száma;
b) a feldolgozásra szállítandó mennyiségek, termelőkre és termékekre lebontva;
c) a megállapodás be nem tartásával járó következmények.
A megállapodások egy példányát a szerződésekkel együtt kell továbbítani.
6. cikk
A 4. cikkben a paradicsom, őszibarack és a körte esetében, illetve az 5. cikk (5) bekezdésében a parcellaazonosító rendszer megegyezik a 3508/92/EGK rendelet 4. cikkében említett integrált rendszerben használt rendszerrel. A területeket hektárban, két tizedesjegy pontossággal kell bejelenteni. A 3887/92/EGK rendelet 6. cikkének (7) bekezdése vonatkozik a parcellák területének meghatározására, ennek a rendeletnek a 18. cikkében előírt helyszíni ellenőrzések esetében.
7. cikk
(1) Nem érintve a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett eseteket, ahol a fizetés akkreditívvel történhet, a nyersanyagokért történő összes kifizetés:
a) a feldolgozók által a termelői szervezetek felé;
b) a termelői szervezetek által tagjaik és az 5. cikk (6) bekezdésében említett termelők felé;
c) ahol a termelői szervezetek tagjai maguk is jogi személyiséggel rendelkező szervezetek, e szervezetek által a termelők felé,
banki vagy postai átutalással történik.
(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett kifizetéseket 15 munkanapon belül kell folyósítani, és a szilva és a füge esetében az a) pontnak megfelelően a teljes folyósítandó összegére ki kell terjedniük.
III. CÍM
Információszolgáltatás
8. cikk
(1) A támogatási rendszerben részt venni kívánó feldolgozók és termelői szervezetek erről a szándékukról tájékoztatják a tagállamok illetékes hatóságait az e hatóságok által meghatározandó határidőig, megadva a tagállam által a támogatási rendszer ügyintézéséhez és felügyeletéhez igényelt összes információt. A tagállamok dönthetnek arról, hogy ezt az információt:
a) csak a rendszer új résztvevőitől kérik be abban az esetben, ha a többi résztvevőről már megkapták a szükséges információt;
b) egyetlen gazdasági évre, több gazdasági évre vagy meghatározatlan időre terjesztik ki.
(2) Az egyes gazdasági években legalább öt munkanappal a szállítások, illetve a feldolgozás megkezdődése előtt a támogatás kedvezményezettjei, akár termelői szervezetek, akár feldolgozók, tájékoztatják az illetékes hatóságokat, hogy melyik héten kezdődik a szállítás, illetve a feldolgozás. A termelői szervezetek és a feldolgozók akkor minősülnek úgy, hogy eleget tettek ennek a kötelezettségnek, ha igazolják, hogy ezt az információt a határidő előtt legalább nyolc nappal elküldték.
(3) Kivételes és megfelelően indokolt esetekben a tagállamok a (2) bekezdésben meghatározott határidő lejárta után is elfogadhatnak értesítést a termelői szervezetektől és a feldolgozóktól. Mindazonáltal ezekben az esetekben nem jár támogatás a termelői szervezetek és a feldolgozók részére a már leszállított vagy leszállítás alatt lévő mennyiségek után, kivéve, ha a támogatás jogosultságára vonatkozó ellenőrzések az illetékes hatóságok számára kielégítő módon lefolytathatók.
(4) Az 1. cikk (2) bekezdésének c) és o) pontjában említett vegyes gyümölcsöt és elkészített szószokat előállítani kívánó feldolgozók a gazdasági év kezdete előtt tájékoztatják a tagállam illetékes hatóságait a gyártandó termék összetételéről, megadva az egyes összetevők nettó tömegét. Ez az összetétel a gazdasági év kezdete után nem módosítható.
9. cikk
A feldolgozók minden évben tájékoztatják a tagállam által kijelölt szervet a következőkről:
(1) a paradicsom, az őszibarack és a körte esetében legkésőbb február 1-jéig:
i. az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt termékekké feldolgozott nyersanyagok mennyisége, a következő bontásban:
- szerződés alapján beérkezett mennyiségek,
- szerződésben nem szereplő mennyiségek;
ii. az i. pontban említett mennyiségekből nyert késztermékek mennyiségei.
A feldolgozott paradicsomtermékek esetében az i. pontban említett nyersanyagok egyes kategóriái szerint a tájékoztatásban kötelezően szerepeltetendő késztermékek mennyiségét a következőkre kell lebontani:
- 28 % fölötti, de 30 % alatti tömegszázalék szárazanyag-tartalmú paradicsomsűrítmény,
- hosszúkás termésű egész hámozott paradicsom,
- egyéb feldolgozott paradicsomtermékek, külön kimutatva.
A paradicsomkonzervekhez adott paradicsomlé és paradicsomsűrítmény mennyiségeit a hámozott vagy hámozatlan paradicsomok mennyiségeihez kell hozzáadni;
iii. a megelőző gazdasági év végén raktáron lévő késztermékek mennyiségét a feldolgozott paradicsomtermékek esetében egyfelől értékesített és értékesítetlen termékekre, másfelől a ii. pontnak megfelelően kell lebontani.
Ezekben az értesítésekben külön fel kell tüntetni az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), i), k), l), m) és n) pontjában említett termékeknek, az 1. cikk (2) bekezdésének c) és o) pontjában megnevezett termékek előállításához felhasznált mennyiségeit. A fenti ii. pontban előírt tájékoztatásban külön kell feltüntetni az 1. cikk (2) bekezdésének c) és o) pontjában megnevezett feldolgozott termékeket, az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), i), k), l), m) és n) pontjában említett felhasznált termékek szerinti bontásban.
(2) A szilva és a füge esetében legkésőbb május 15-ig:
a) a május 1-jéig felhasznált nyersanyagok mennyisége;
b) az a) pontban említett nyersanyagokból nyert késztermékek mennyisége, lebontva azokra a termékekre, amelyek után fizetnek támogatást, és azokra a termékekre, amelyek után nem fizetnek támogatást, valamint minőségi osztályonkénti bontásban;
c) az a) és b) pontban említett és május 1-jén raktáron lévő termékek mennyisége.
IV. CÍM
Nyersanyagok
10. cikk
(1) Nem érintve azokat a minőségi minimumkövetelményeket, amelyeket a 2200/96/EK rendelet 46. cikkében előírt eljárás alapján határoztak vagy határoznak meg, a feldolgozók által feldolgozási szerződések keretében szállított nyersanyagoknak épnek, megfelelő kereskedelmi minőségűnek és feldolgozásra alkalmas minőségűnek kell lenniük.
(2) Ha nem határoztak meg minőségi szempontokat a 2200/96/EK rendelet 46. cikkében előírt eljárás alapján, akkor a fenti rendelet 21. cikkének megfelelő ágazatközi megállapodás kiterjesztésével adott esetben a tagállamok határozhatják meg a minőségi minimumkövetelményeket a nyersanyagokra.
11. cikk
(1) A szerződések alapján leszállított valamennyi paradicsom-, őszibarack- és körteszállítmányra felvásárlási jegyet kell kiállítani a feldolgozó üzemben, amelynek a következőket kell tartalmaznia:
a) a lerakodás napja és időpontja;
b) az alkalmazott szállítójármű pontos azonosítója;
c) annak a szerződésnek az azonosító száma, amely az adott szállítmányra vonatkozik;
d) a bruttó tömeg és a nettó tömeg;
e) adott esetben a 10. cikkben meghatározott minőségi minimumkövetelményeket alapján számított levonási kulcs.
A felvásárlási jegyet a feldolgozók vagy képviselőik és a termelői szervezetek vagy képviselőik írják alá. Valamennyi felvásárlási jegyet azonosító számmal kell ellátni.
A feldolgozók és a termelői szervezetek a felvásárlási jegy egy-egy példányát megőrzik. A termelői szervezet az ellenőrzések elősegítése érdekében másolatot küld, legkésőbb a szállítást követő hét második munkanapjáig, azon tagállam kijelölt szervéhez, ahol a központja található, illetve adott esetben annak a tagállamnak a kijelölt szervéhez, amelynek területén a feldolgozásra sor kerül.
Az egyes országok jogszabályai alapján előírt bizonylatok felhasználhatók e cikk céljaira, feltéve, hogy tartalmazzák az ebben a bekezdésben említett információt.
(2) Abban az esetben, ha valamely szállítmány részben vagy egészében az 5. cikk (6) bekezdésének a) vagy b) pontjában megjelölt termelőkhöz tartozik, akkor a termelői szervezet a felvásárlási jegy egy-egy másolatát megküldi valamennyi érintett termelői szervezetnek, illetve termelőnek.
V. CÍM
Támogatási kérelmek
12. cikk
(1) A paradicsom, az őszibarack és a körte esetében a termelői szervezetek támogatási kérelmüket annak a tagállamnak kijelölt szervéhez küldik meg, ahol a központjuk található.
A szilva- és fügefeldolgozók támogatási kérelmüket annak a tagállamnak kijelölt szervéhez küldik, ahol a feldolgozásra sor kerül.
(2) A paradicsom, az őszibarack és a körte esetében gazdasági évenként csak egy támogatási kérelem adható be. A kérelmeknek az illetékes hatóságokhoz legkésőbb a gazdasági év következő napjáig kell beérkezniük:
- a paradicsom esetében november 20.,
- az őszibarack és a körte esetében január 31.
(3) A tagállamok a támogatás előzetes folyósítására vonatkozó kérelmek benyújtását szeptember 30-ig engedélyezhetik, amely kérelmek a szeptember 15-ig feldolgozásra leszállított paradicsom, őszibarack és körte teljes mennyiségére vonatkoznak.
(4) A szilva esetében a feldolgozóknak minden gazdasági évre három támogatási kérelmet kell benyújtaniuk:
a) az elsőt a január 15-ig feldolgozott termékekre;
b) a másodikat a január 16. és április 30. között feldolgozott termékekre;
c) a harmadikat az érintett gazdasági év hátralevő részében feldolgozott termékekre.
Az a) és a b) pontban említett támogatási kérelmeket az érintett feldolgozási időszak lejártától számított 30 napon belül, a c) pontban említett kérelmeket pedig a következő gazdasági év november 30-ig kell benyújtani.
(5) Az aszalt füge esetében a feldolgozóknak minden gazdasági évre három támogatási kérelmet kell benyújtaniuk:
a) az elsőt a november 30-ig feldolgozott termékekre;
b) a másodikat a december 1-jétől február végéig feldolgozott termékekre;
c) a harmadikat az érintett gazdasági év hátralevő részében feldolgozott termékekre.
Az a) és a b) pontban említett támogatási kérelmeket az érintett feldolgozási időszak lejártától számított 30 napon belül, a c) pontban említett kérelmeket pedig a következő gazdasági év október 31-ig kell benyújtani.
(6) Kivételes és megfelelően indokolt esetekben a tagállamok elfogadhatnak támogatási kérelmeket az ebben a cikkben meghatározott határidők lejárta után is, feltéve, hogy ez nem hátráltatja a termelési támogatási rendszerhez kapcsolódó ellenőrzéseket.
(7) Ha a támogatási kérelmeket a (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott határidők lejártát követően nyújtják be, a támogatás a késedelem minden napja után 1 %-kal csökken. Nem folyósítható támogatás abban az esetben, ha a kérelem több mint 15 nappal késik. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak azokra az esetekre, amelyekre a (6) bekezdés vonatkozik.
13. cikk
(1) A paradicsomra, őszibarackra és körtére vonatkozó támogatási kérelmeknek legalább a következő információt kell tartalmazniuk minden termékre:
a) a termelői szervezet neve és címe;
b) a támogatási kérelemben szereplő mennyiség. Ez az egyes szerződések szerint lebontott mennyiség nem haladhatja meg a feldolgozásra elfogadott mennyiséget az esetleges levonási kulcsok alkalmazását követően;
c) a szerződés alapján szállított mennyiség átlagos értékesítési ára;
d) az ugyanezen időszak során nem szerződés alapján szállított mennyiség; és az átlagos eladási ár.
(2) A szilvára és a fügére vonatkozó támogatási kérelmeknek legalább a következő információt kell tartalmazniuk minden termékre:
a) a feldolgozó neve és címe;
b) a támogatási kérelemben szereplő mennyiség, az alkalmazandó különböző támogatási kulcsok szerint lebontva, az ugyanebben az időszakban a támogatási rendszerbe nem tartozó előállított termékek mennyiségével együtt;
c) a szerződés alapján a b) pontban említett termékek kategóriáinak előállításához felhasznált nyersanyagok mennyisége;
d) a feldolgozó nyilatkozata arról, hogy a késztermékek megfelelnek a 2201/96/EK rendelet 8. cikkében meghatározott minőségi szabványoknak;
e) a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett átutalási megbízások másolatai. Szállítási kötelezettségvállalások esetén ezek a bizonylatok helyettesíthetők a termelő arra vonatkozó nyilatkozatával, hogy a feldolgozó jóváírta a számára a legalább legkisebb árnak megfelelő árat. Ezekben a bizonylatokban, illetve nyilatkozatokban utalni kell a vonatkozó szerződésekre.
Támogatási kérelmek csak abban az esetben nyújthatók be, ha a legkisebb árat a támogatási kérelem tárgyát képező késztermékhez felhasznált nyersanyagra teljes egészében kifizették.
(3) A 12. cikk (3) bekezdésében említett, a támogatási összeg előzetes folyósítására vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell az (1) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott információkat.
A tagállam illetékes szerve az összeget október 16-31. között folyósítja, azt követően, hogy a kérelmet egyeztette különösen a 11. cikkben említett felvásárlási jegyekkel.
A támogatást előre folyósítják abban az esetben, ha a támogatás 110 %-ának megfelelő biztosítékot letétbe helyeztek.
Ha megállapítást nyer, hogy a kért előleg meghaladja az esedékes összeget, a biztosítékból büntetésképpen a többlet kétszeresének megfelelő összeget kell levonni.
A biztosíték a negyedik albekezdés sérelme nélkül felszabadítandó, amikor az illetékes hatóság a támogatást a 12. cikk (2) bekezdésében említett kérelem alapján kifizeti.
Amikor a támogatás előzetes folyósítására vonatkozó kérelmet benyújtják, a 12. cikk (2) bekezdésében említett támogatási kérelemnek az egész gazdasági évre kell vonatkoznia, továbbá az (1) bekezdés b) és d) pontjában említett mennyiségeket két időszakra kell bontani, mégpedig a szeptember 15-ig tartó, valamint a szeptember 16-ával kezdődő időszakokra.
14. cikk
(1) A paradicsom, őszibarack és körte utáni támogatást annak a tagállamnak az illetékes szerve fizeti ki, amelynek területén a szerződést aláíró termelői szervezet székhelye található, azt követően, hogy a szervezet ellenőrizte a támogatási kérelmet, s elsősorban a 18. cikk (1) bekezdésének i) pontjában előírt ellenőrzésekkel megállapította, hogy a kérelem tárgyát képező termékeket leszállították, és feldolgozásra elfogadták.
Ha a feldolgozásra másik tagállamban kerül sor, ennek a tagállamnak kell igazolnia azon tagállam felé, amelynek területén a szerződést aláíró termelői szervezet székhelye található, hogy a terméket valóban leszállították, és feldolgozásra elfogadták.
A támogatás kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül a termelői szervezet bank- vagy postai átutalás útján teljes összegben kifizeti a kapott összeget a tagjainak, illetve adott esetben az 5. cikk (6) bekezdésében említett termelőknek. A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában tárgyalt esetekben a fizetés akkreditív nyitásával is történhet.
Ha a termelői szervezet részben vagy egészében olyan tagokból áll, akik maguk is termelőkből álló jogi személyiségű szervezetek, ezek a tagszervezetek a harmadik albekezdésben előírt kifizetéseket 15 munkanapon belül teljesítik a termelőknek.
(2) A szilva és a füge támogatásait annak a tagállamnak az illetékes szerve folyósítja, amelynek a területén a terméket feldolgozzák, azt követően, hogy ez a szerv megállapította, hogy a támogatáshoz előírt követelmények teljesültek.
Abban az esetben, ha a feldolgozás nem annak a tagállamnak a területén történik, ahol a terméket megtermelték, ez a tagállam igazolja a támogatást fizető tagállamnak, hogy a termelőt megillető legkisebb árat kifizették.
(3) Nem jár támogatás azok után a mennyiségek után, amelyek esetében a támogatás jogosultságának megállapításához szükséges ellenőrzéseket nem végezték el.
(4) A támogatást a termelői szervezetek és a feldolgozók számára a kérelem benyújtásától számított 60 napon belül kell folyósítani.
VI. CÍM
Ellenőrzések és szankciók
15. cikk
(1) A 2200/96/EK rendelet VI. címének sérelme nélkül a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket:
a) az e rendeletben foglaltak betartásának biztosítására;
b) a szabálytalanságok megakadályozására és a szabálytalanságokat elkövetők elleni eljárás indítására, valamint az ebben a rendeletben előírt szankciók alkalmazására;
c) a szabálytalanság vagy hanyagság miatt keletkezett kár megtéríttetésére;
d) a 16. és 17. cikkben előírt nyilvántartások ellenőrzésére, biztosítva, hogy ezek megegyezzenek a termelői szervezetek és a feldolgozók számára a vonatkozó nemzeti jogszabályokban előírt könyveléssel;
e) előre be nem jelentett ellenőrzések elvégzésére, a 18. és 19. cikknek megfelelően, a megfelelő időszakokban;
f) ellenőrzések végrehajtására a paradicsommal beültetett területeken, a 18. cikk (1) bekezdésének megfelelően, a vetést/ültetést követően és a betakarítást megelőzően.
(2) A tagállamoknak egyeztető ellenőrzéseiket kockázatelemzés alapján kell ütemezni, amely egyebek között az alábbi tényezőket veszi figyelembe:
a) a korábbi években végzett ellenőrzések során szerzett tapasztalatok;
b) az előző évhez képest történt változások;
c) nyersanyaghozam egységes termelési körzetekre lebontva;
d) a leszállított mennyiségek és a becsült teljes termés aránya;
e) a nyersanyagok hozama késztermékben kifejezve.
A kockázatelemzés szempontjait rendszeresen frissíteni kell.
(3) Olyan esetekben, ha szabálytalanságokat vagy rendellenességeket találtak, a tagállamok növelik a 18. és 19. cikkben említett ellenőrzések gyakoriságát, figyelembe véve a megállapítások súlyosságát.
16. cikk
(1) A termelői szervezetek nyilvántartást vezetnek a 2201/96/EK rendelet alapján feldolgozásra leszállított minden termékről, amelynek legalább a következő információt kell tartalmaznia:
a) a szerződés alapján szállított mennyiségek esetében:
i. a naponta leszállított szállítmányok, és a rájuk vonatkozó szerződés azonosító száma;
ii. az egyes leszállított szállítmányok mennyisége, illetve a paradicsom, az őszibarack és a körte esetében a feldolgozásra elfogadott mennyiség, az esetleges levonásokat követően, valamint a vonatkozó felvásárlási jegy azonosító száma;
b) a nem szerződés alapján leszállított mennyiségek esetében:
i. a naponta leszállított szállítmányok, valamint a feldolgozó megnevezése;
ii. az egyes kiszállított, és feldolgozásra elfogadott szállítmányok mennyisége.
(2) A termelői szervezetek a nemzeti ellenőrző hatóságok rendelkezésére bocsátják az e rendelet betartásának ellenőrzésére szolgáló valamennyi információt.
A paradicsom, őszibarack és körte esetében ennek az információnak lehetővé kell tennie a szerződésben szereplő valamennyi termelőre az összefüggések megállapítását a területek, a leszállított mennyiségek, a felvásárlási jegyek, valamint a támogatások kifizetése és az árak között.
(3) A tagállamok dönthetik el az (1) és (2) bekezdésekben előírt nyilvántartások formáját, valamint azt, hogy az adatok számítógépesítettek legyenek-e.
(4) A nemzeti jogszabályok által előírt nyilvántartások és könyvelési okmányok felhasználhatók ennek a cikknek céljaira, feltéve, hogy tartalmazzák az (1) bekezdésben előírt valamennyi információt.
A termelői szervezetek alávetik magukat a tagállam által szükségesnek ítélt valamennyi ellenőrzésnek és vizsgálatnak, illetve vezetik a tagállam által szükségesnek ítélt ellenőrzésekhez előírt összes további nyilvántartást.
17. cikk
(1) A feldolgozók által vezetett nyilvántartásnak ki kell terjednie legalább az alábbi adatokra:
a) a szerződések alapján vásárolt mennyiségek esetén:
i. a naponta beszerzett és feldolgozásra elfogadott mennyiségek, illetve a rájuk vonatkozó szerződés azonosító száma;
ii. a feldolgozásra elfogadott szállítmányok mennyisége és a vonatkozó felvásárlási jegy azonosító száma;
b) a nem szerződés alapján vásárolt mennyiségek esetében:
i. a naponta beérkezett szállítmányok, valamint az eladó neve és címe;
ii. a feldolgozásra elfogadott szállítmányok mennyisége;
c) az 1. cikk (2) bekezdésben felsorolt valamennyi késztermék naponta elkészült mennyisége, a megfelelő nyersanyag-mennyiségekkel együtt, feltüntetve a szerződések alapján átvett szállítmányokból nyert mennyiségeket;
d) a feldolgozó által naponta vásárolt egyes késztermékek mennyisége és ára, az eladó nevének és címének feltüntetésével. Ezt az információt lehet alátámasztó okmányokra történő hivatkozással nyilvántartásba venni, feltéve, hogy az okmányok tartalmazzák a fent említett részletes adatokat;
e) a feldolgozó üzeméből naponta kiszállított egyes késztermékek mennyisége és ára, a címzett nevének és címének feltüntetésével. Ezt az információt lehet alátámasztó okmányokra történő hivatkozással nyilvántartásba venni, feltéve, hogy az okmányok tartalmazzák a fent említett részletes adatokat.
A szilva és a füge esetében a c) pontban előírt információnál külön fel kell tüntetni annak a készterméknek a mennyiségét, amelyre a támogatást folyósítják.
(2) A feldolgozóknak külön nyilvántartást kell vezetniük az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), i), k), l), m) és n) pontjában említett, az 1. cikk (2) bekezdésének c) és o) pontja szerint vegyes gyümölcs és elkészített szósz gyártására felhasznált termékekről, az (1) bekezdés a), b), c) és d) pontjaiban előírtakon kívül feltüntetve a következő információkat is:
a) a naponta elkészült vegyes gyümölcs és elkészített szósz mennyisége, a 8. cikk (4) bekezdés értelmében termékösszetétel szerinti bontásban;
b) a feldolgozó üzemét elhagyó vegyes gyümölcs és elkészített szósz mennyisége és ára, szállítmányonként, a címzett adatainak feltüntetésével;
c) az üzembe naponta beérkező, az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), i), k), l), m) és n) pontjában említett vásárolt termékek mennyiségei és ára, az eladó adataival.
(3) A feldolgozók valamennyi üzemük vonatkozásában naponta frissítik az (1) bekezdés c), d) és e), valamint a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában említett termékeik készletnyilvántartását.
(4) A feldolgozók a vonatkozó feldolgozási év végétől számított öt évig megőrzik a szerződések alapján vásárolt összes nyersanyag kifizetésére, valamint a késztermékek valamennyi eladására és beszerzésére vonatkozó igazolást.
(5) A feldolgozók alávetik magukat a tagállam által szükségesnek ítélt összes ellenőrzésnek és vizsgálatnak, és vezetik a tagállam által a szükségesnek ítélt ellenőrzésekhez előírt valamennyi további nyilvántartást.
(6) A tagállamok dönthetik el az (1) és (2) bekezdésben előírt nyilvántartások formáját és azt, hogy számítógépes nyilvántartásba vegyék-e az adatokat.
(7) A nemzeti jogszabályok által előírt nyilvántartások és elszámolási okmányok felhasználhatók ennek a cikknek a céljaira, feltéve, hogy tartalmazzák az (1), (2) és (3) bekezdésben előírt valamennyi információt.
18. cikk
(1) A paradicsomot, őszibarackot és körtét feldolgozásra szállító termelői szervezeteknél az alábbi ellenőrzéseket kell elvégezni minden termékre és gazdasági évben:
i. fizikai ellenőrzések legalább:
- a 4. cikkben és az 5. cikk (5) bekezdésében említett területek 5 %-án,
- az egyes szerződések alapján feldolgozásra leszállított mennyiségek 5 %-án, annak ellenőrzésére, hogy megfelelnek-e a 11. cikkben említett felvásárlási jegyeknek és a minőségi minimumkövetelményeknek;
ii. adminisztratív és számszaki ellenőrzések a szerződésben szereplő termelők legalább 5 %-án annak vizsgálatára, hogy az egyes termelőkre vonatkozó adatok, különösen a területek, a termés egésze, a termelői szervezet által értékesített mennyiség és a felvásárlási jegyekben megjelölt mennyiség megfelelnek-e a 7. cikk (1) bekezdése szerinti áraknak, valamint a 14. cikk (1) bekezdése szerint kifizetett támogatásnak;
iii. adminisztratív és számszaki ellenőrzések annak igazolására, hogy a termelők által a termelői szervezetek részére az 5. cikk (5) bekezdésének és a 6. cikknek megfelelően leszállított mennyiségek, a 11. cikkben említett felvásárlási jegyek és a támogatási kérelemben feltüntetett mennyiségek megfelelnek-e a 7. cikk (1) bekezdése szerinti áraknak és a 14. cikk (1) bekezdése szerint kifizetett támogatásnak;
iv. adminisztratív és számszaki ellenőrzések az 5. cikk (7) bekezdésében említett megállapodások legalább 5 %-án;
v. valamennyi támogatási kérelem és alátámasztó okmány ellenőrzése.
(2) A paradicsom, őszibarack és körte feldolgozóinál az alábbi ellenőrzéseket kell elvégezni minden üzemre, termékre és gazdasági évre kiterjedően:
i. a késztermékek legalább 5 %-ának ellenőrzése annak megállapítására, hogy a feldolgozás ténylegesen megtörtént, és hogy betartották-e a vonatkozó minőségi minimumkövetelményeket;
ii. adminisztratív és számszaki ellenőrzések a késztermékek legalább 5 %-án, hogy ellenőrizzék a feldolgozott nyersanyagok hozamát a szerződés alapján és a nem szerződés alapján nyert késztermékekben;
iii. fizikai és számszaki ellenőrzéseket kell végezni évente legalább két alkalommal valamennyi késztermék-készleten annak megállapítására, hogy azok egyeznek-e a gyártott, beszerzett és eladott késztermékkel.
19. cikk
(1) Az aszalt szilvát és fügét szállító minden termelői szervezetnél adminisztratív és számszaki ellenőrzést kell végezni a szerződő termelők legalább 5 %-án a következő adatok egyezésének ellenőrzésére:
- az egyes termelők által feldolgozásra szállított nyersanyagok, és
- a 7. cikk szerinti kifizetések.
(2) Valamennyi üzem, késztermék és gazdasági év tekintetében:
a) be nem jelentett fizikai ellenőrzéseket kell végezni a termelési támogatásra jogosult késztermékek legalább 5 %-án annak megállapítására, hogy eleget tesznek-e az alkalmazandó minőségi minimumkövetelményeknek. Ha a hivatalos minták elemzésének eredményei nem egyeznek meg a feldolgozók nyilvántartásában szereplő adatokkal, és azt mutatják, hogy a Közösség minőségi minimumkövetelményeinek nem tettek eleget, akkor a vonatkozó feldolgozási tevékenység után nem jár támogatás;
b) adminisztratív és számszaki ellenőrzést kell végezni a következők vizsgálatára:
i. a feldolgozás során felhasznált nyersanyagok mennyisége megfelel-e a támogatási kérelemben feltüntetettnek;
ii. az a) pontban említett termékekké feldolgozott nyersanyagok ára legalább azonos-e a meghatározott legkisebb árral;
iii. a 7. cikkben említett átutalási megbízások.
20. cikk
(1) Abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy valamely termék után igényelt támogatás bármelyik gazdasági évben meghaladja a jogosult összeget, akkor azt az összeget csökkenteni kell, kivéve, ha az eltérés egyértelműen tévedés következménye. A levonás azonos az eltérés mértékével. Abban az esetben, ha a támogatást már kifizették, a kedvezményezettnek a különbség kétszeresét kell visszatérítenie a kifizetés és a kedvezményezett általi visszatérítés közötti időre kiszámított kamatokkal együtt.
A kamatláb az Európai Központi Bank által a nagyobb refinanszírozási műveletekre alkalmazott, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának"C" sorozatában közzétett kamatláb, 3 százalékponttal növelve.
(2) Abban az esetben, ha az (1) bekezdésben említett különbség a 20 %-ot meghaladja, a kedvezményezett elveszti a támogatás iránti jogosultságot, illetve, ha a támogatást már kifizették, köteles visszatéríteni a teljes támogatást, valamint az (1) bekezdés szerinti kamatokat.
Ha a különbség meghaladja a 30 %-ot, a termelői szervezet vagy a feldolgozó a vonatkozó termékre a következő három gazdasági évre is elveszti a támogatás iránti jogosultságát.
(3) A visszatérített összegeket és kamatokat az illetékes kifizető ügynökség részére kell megtéríteni, és azt le kell vonni az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap által finanszírozott költségekből.
(4) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a támogatást és az árakat a 7., illetve a 14. cikknek megfelelően fizessék ki. Különösképpen rendelkeznek továbbá a termelői szervezet tisztségviselőire kirovandó, a szabálytalanság súlyosságával arányos szankciókról.
(5) Abban az esetben, ha a 18. cikk (1) bekezdésének i. pontjában említett területellenőrzések eltérést mutatnak a bejelentett és ténylegesen meghatározott terület között, a termelői szervezet részére kifizetett támogatást csökkenteni kell, kivéve, ha az eltérés egyértelműen tévedés következménye:
- a megállapított eltérés arányában, ha az a meghatározott terület 5 %-át meghaladja, de nem haladja meg annak 20 %-át;
- 30 %-kal, ha az eltérés a meghatározott terület 20 %-át meghaladja.
(6) Abban az esetben, ha valamely termelői szervezet ismétlődő szabálytalanságot követ el, a tagállam visszavonja a szervezet elismerését, illetve előzetes elismerését, ha a termelői szervezet előzetes elismerésben részesült.
21. cikk
(1) A vis maior esetei kivételével abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy a szerződésekben feldolgozásra átvett paradicsom, őszibarack vagy körte teljes mennyiségét nem dolgozták fel az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt termékek egyikévé, a feldolgozó a fel nem dolgozott nyersanyag egységnyi támogatási összegének kétszeresét köteles kifizetni, megnövelve a 20. cikk (1) bekezdése szerinti kamatokkal.
Ezen túlmenően a feldolgozónak a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jóváhagyását felfüggesztik:
- a ténymegállapítást követő gazdasági évre, ha az első albekezdésben említett különbség 10 % vagy annál kevesebb,
- a ténymegállapítást követő két gazdasági évre, ha a különbség a 10 %-ot meghaladja, de nem haladja meg a 20 %-ot,
- a ténymegállapítást követő három gazdasági évre, ha a különbség a 20 %-ot meghaladja.
Az első és második albekezdés alkalmazása céljából a késztermék 5 %-os tűréshatáron felüli azon mennyiségét, amely nem felel meg a minőségi minimumkövetelménynek, nem feldolgozott mennyiségként kell kezelni.
(2) A tagállamoknak ezen felül gondoskodniuk kell arról, hogy a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jóváhagyást visszavonják a feldolgozóktól a következő esetekben:
- ha a termelői szervezet a feldolgozóval együttműködve hamis nyilatkozatot készít,
- ha a feldolgozó nem fizeti meg a 3. cikk (4) bekezdésének e) pontjában említett árat,
- ha a feldolgozó nem fizeti meg az (1) bekezdésben előírt büntetést.
Az eset súlyossága alapján a tagállam határozza meg, hogy a feldolgozó mennyi ideig nem terjeszthet be új jóváhagyási kérelmet.
(3) A visszatérített összegeket és kamatokat az illetékes kifizető ügynökség részére kell megtéríteni, és le kell vonni az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap által finanszírozott költségekből.
22. cikk
(1) A közösségi és nemzeti küszöbértékeknek való megfelelést minden érintett tagállamban a paradicsom esetében a támogatási kérelmekben foglalt mennyiségek alapján, az őszibarack és a körte esetében pedig annak a mennyiségnek alapján határozzák meg, amelyek után támogatást fizettek.
(2) A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket a kölcsönös adminisztratív együttműködés biztosítására annak biztosítása érdekében, hogy ezt a rendeletet megfelelően alkalmazzák.
VII. CÍM
A Bizottság tájékoztatása
23. cikk
Valamennyi tagállam köteles tájékoztatni a Bizottságot:
(1) minden gazdasági év kezdetét megelőzően arról, hogy a tagállam élt-e a 2201/96/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében foglaltakkal, valamint az egyes ide tartozó rész-küszöbértékeknek megfelelő mennyiségekről;
(2) legkésőbb december 10-ig az alábbi információról:
a) a támogatási kérelmekben foglalt paradicsom összmennyisége, adott esetben rész-küszöbértékek szerinti bontásban;
b) a feldolgozatlan aszalt füge, aszalt szilva, őszibarack és körte becsült mennyisége, amelyet az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely termékké kívánnak feldolgozni;
(3) legkésőbb március 1-jéig a paradicsom esetében, április 15-ig az őszibarack és a körte esetében az alábbi információról, szerződéses alapon, illetve nem szerződéses alapon feldolgozott termékek szerinti bontásban:
a) az 1. cikk (2) bekezdésének a)-o) pontjában felsorolt késztermékek mennyisége;
b) az a) pontban említett termékek gyártásához felhasznált nyersanyagok mennyisége;
c) az a) pontban említett termékek készleteinek mennyisége az előző gazdasági év végén a paradicsomból, őszibarackból és körtéből feldolgozott termékek esetében, eladott és eladatlan termékek szerinti bontásban a paradicsom esetében, illetve a május 1-jei helyzetnek megfelelően a szilva és az aszalt füge esetében;
d) a paradicsom esetében:
- a gazdasági évben beültetett teljes terület, hektárban,
- az átlagos hozam, tonna/hektár egységben, az adott gazdasági évre,
- a terület és a hozam, hosszúkás és gömbölyű termésű fajták szerinti bontásban,
- a paradicsomsűrítmény előállításához felhasznált paradicsom átlagos oldható szárazanyag-tartalma;
e) az a)-c) pont alapján előírt információknak tartalmazniuk kell az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), i), k), l), m) és n) pontjában megnevezett termékeknek az 1. cikk (2) bekezdésének c) és o) pontjában megnevezett termékek előállításához felhasznált mennyiségeit;
f) az 1. cikk (2) bekezdésének c) és o) pontjában felsorolt egyes termékek összmennyisége, az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), i), k), l), m) és n) pontjában megjelölt, az előállításukhoz felhasznált termékek szerinti bontásban;
(4) legkésőbb június 1-jéig, a folyó gazdasági év folyamán végzett ellenőrzésekről szóló jelentés, az ellenőrzések számának és eredményének feltüntetésével, az eredmények jellege szerinti bontásban;
(5) a paradicsom esetében a szerződésekben foglalt mennyiségek, legkésőbb 60 nappal a szerződések aláírásának határidejét követően.
VIII. CÍM
Átmeneti és záró rendelkezések
24. cikk
(1) Abban az esetben, ha az egyéni termelők és a feldolgozók közötti szerződéseket a 2201/96/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése, illetve 6a. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján kötik meg, ennek a rendeletnek a 3-7., 10-15., 18-20. és 22. cikkei a szükséges változtatásokkal vonatkoznak a 2001/02-es gazdasági évre.
(2) A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a 2201/96/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 6a. cikke (2) bekezdésének második albekezdése teljesüljön.
(3) A paradicsom esetében a 2001/02. gazdasági évre:
- a támogatási rendszerben a 2000/01. gazdasági év során a rendszerben részt vett feldolgozók és a tevékenységüket megkezdő új feldolgozók a tagállam ettől eltérő döntését kivéve jóváhagyottnak minősülnek,
- a 6. cikkben foglaltaktól függetlenül, a parcellák referenciaadatai: a kataszteri referenciaadatok, illetve az ellenőrző szerv által ezzel egyenértékűként elismert egyéb adatok,
- a 3. cikk (3) bekezdésétől függetlenül a szerződések aláírásának határideje 2001. március 31.
(4) Az őszibarack és a körte esetében, a 6. cikktől függetlenül 2003. január 1-jéig a parcellák referenciaadatai: a kataszteri referenciaadatok, illetve az ellenőrző szerv által ezzel egyenértékűként elismert egyéb adatok.
25. cikk
Az 1709/84/EGK, az 504/97/EK és a 661/97/EK rendelet a 2000/01. gazdasági év végével valamennyi érintett termékre vonatkozólag hatályát veszti.
A 2022/92/EGK rendelet hatályát veszti.
26. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2001. március 2-án.