AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1983/2006/EK HATÁROZATA
(2006. december 18.)
a kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),
mivel:
(1)
Az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a Közösség feladata, hogy Európa népei között egyre szorosabb egységet hozzon létre, és hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget.
(2)
Az Európai Unió (EU) egymást követő bővítései, az egységes piacnak köszönhetően megnövekedett mobilitás, a korábbi és napjainkban zajló migrációs hullámok, a kereskedelem, az oktatás, a szabadidő, és az általános globalizáció révén a világ többi részével folytatott felélénkült cserefolyamatok összeadódó hatásaként nő a kölcsönhatások száma az európai polgárok és az EU valamennyi lakója, valamint a különböző kultúrák, nyelvek, népcsoportok, vallások között Európában és azon kívül egyaránt.
(3)
Az európai polgároknak és mindazoknak, akik átmeneti vagy állandó jelleggel az Unióban élnek, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kultúrák közötti párbeszédben vegyenek részt, és kihasználhassák lehetőségeiket egy sokszínű, pluralista, szolidaritáson alapuló és dinamikus társadalomban, nemcsak Európában, de a világ többi részén is.
(4)
Az európai projekt középpontjában fontos megteremteni a kultúrák közötti párbeszéd és a polgárok közötti párbeszéd lehetőségeit a kulturális sokszínűség tiszteletének megerősítése, társadalmaink összetett valóságának, valamint a különféle kulturális identitások és meggyőződések együttélésének kezelése érdekében. Fontos továbbá hangsúlyozni a különböző kultúrák hozzájárulását a tagállamok örökségéhez és életmódjához, és felismerni, hogy a kultúra és a kultúrák közötti párbeszéd alapvető eszköze annak, hogy megtanuljunk harmóniában együtt élni.
(5)
A kultúrák közötti párbeszéd ily módon hozzájárul az EU több stratégiai prioritásának megvalósításához, különösen azáltal, hogy:
-
tiszteletben tartja és elősegíti a kulturális sokszínűséget Európában, könnyebbé teszi az együttélést, ösztönözve az EU közös értékein nyugvó, a világra nyitott, tevékeny európai polgárság létrejöttét;
-
hozzájárul az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség biztosításához az EU-n belül azáltal, hogy magában foglalja a megújult lisszaboni stratégiát, amelyhez a tudásalapú gazdaságnak olyan emberekre van szüksége, akik a jólét fokozása érdekében alkalmazkodni tudnak a változásokhoz és képesek az innováció minden lehetséges forrását kiaknázni;
-
hangsúlyozza a megújult lisszaboni stratégia kulturális és oktatási dimenzióját, és egyben ösztönzi a növekedést eredményező és munkahelyeket teremtő kulturális és kreatív gazdaságot az EU-ban;
-
támogatja az EU elkötelezettségét a szolidaritás, a társadalmi igazságosság, a szociális piacgazdaság és az együttműködés fejlesztése, valamint a megerősített kohézió iránt közös értékei tiszteletben tartása mellett;
-
képessé teszi az EU-t arra, hogy jobban hallassa hangját a világban, valamint hogy eredményes partnerséget kössön a szomszédságába tartozó országokkal, kiterjesztve ezáltal a stabilitás, a demokrácia és a közös jólét térségét az EU-n kívülre, növelve egyúttal az európai polgárok és az EU valamennyi lakosának jólétét és biztonságát.
(6)
A kultúrák közötti párbeszéd számos közösségi szakpolitikának és eszköznek fontos dimenzióját képezi a strukturális alapok, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, az ifjúságpolitika, a kultúra, az állampolgárság és a sport, a nemek közötti esélyegyenlőség, a foglalkoztatás és szociális ügyek, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, az idegen- és fajgyűlölet elleni küzdelem, a menekültügyi politika és a bevándorlók integrációja, az emberi jogok és a fenntartható fejlődés, az audiovizuális politika és a kutatás területén.
(7)
E párbeszéd egyre fontosabb szerephez jut az EU külkapcsolataiban is, különös tekintettel a csatlakozó és a tagjelölt országokra, a nyugat-balkáni térség országaira, az Unióval társulási megállapodás kötésére jelölt országokra, az európai szomszédságpolitika partnerországaira és további harmadik, különösen fejlődő országokra.
(8)
A közösségi tapasztalatok és kezdeményezések alapján alapvető fontosságú annak elősegítése, hogy minden polgár - férfiak és nők egyaránt -, minden tagállam és a teljes európai társadalom részt vegyen a kultúrák közötti párbeszédben, különösen a civil társadalommal való strukturált együttműködésen keresztül. Mindez hozzájárul az európai identitás kialakításához a különbségek összefogása és a közösséghez tartozás különböző vonatkozásainak formálása által.
(9)
E határozat alkalmazásában a „tevékeny európai polgárság” fogalmába az EK-Szerződés 17. cikkében meghatározott uniós polgárokon kívül valamennyi, az EU területén állandó vagy átmeneti jelleggel élő személy is beletartozik.
(10)
Az Európai Unió közös értékei az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében meghatározott értékek.
(11)
A kultúrák közötti párbeszédben hangsúlyos szerephez jutó valamennyi közösségi, nemzeti, regionális és helyi fellépés során alapvetően fontos biztosítani a kiegészítő jelleget és a horizontális megközelítést, tekintve, hogy a kultúrák közötti párbeszéd európai éve hozzá fog járulni az ilyen fellépések ismertségének és koherenciájának növeléséhez. Mind a közösségi, mind a nemzeti szintű fellépések tervezése során adott esetben felhasználhatók az esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) folyamán szerzett tapasztalatok.
(12)
A kultúrák közötti párbeszéd európai éve hozzájárulhat a kultúrák közötti párbeszédnek a közösségi politikákba, fellépésekbe és programokba történő, horizontális és ágazatokon átívelő prioritásként való beillesztéséhez, valamint a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását szolgáló legjobb gyakorlatok meghatározásához és egymással történő megosztásához is. A kultúrák közötti párbeszéd terén a legjobb gyakorlatok és projektek érzékelhető elismerése ösztönzi az érdekelteket, és a civil társadalom körében népszerűsíti az elgondolást.
(13)
Más nemzetközi intézményekkel - például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val - adott esetben fejleszthető az együttműködés, különösen a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása terén szerzett tapasztalatuk és szakértelmük hasznosítása céljából.
(14)
Ugyancsak fontos biztosítani a kultúrák közötti párbeszéd európai éve és a megfelelő keretek között - többek között az EGT-megállapodásban részes EFTA-országokkal, a nyugat-balkáni térség országaival és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokkal - kidolgozott, a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására vonatkozó kezdeményezések valamennyi külpolitikai vetületének egymást kiegészítő jellegét. Fontos biztosítani továbbá a harmadik országokkal - különösen a fejlődő országokkal - folytatott, a kultúrák közötti párbeszéd európai éve céljai szempontjából lényeges minden egyéb együttműködési kezdeményezéssel való kiegészítő jelleget.
(15)
A megfelelő külkapcsolati eszközök keretében kialakítandó, kultúrák közötti párbeszédet szolgáló fellépéseknek többek között tükrözniük kell azt, hogy a tapasztalatok és értékek harmadik országokkal történő megosztása kölcsönös érdek, továbbá elő kell segíteniük egymás kultúrájának megismerését, tiszteletben tartását és megértését.
(16)
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. A tagjelölt országokat ugyanakkor szorosan be kell vonni a kultúrák közötti párbeszéd európai évével kapcsolatos fellépésekbe a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célzó kezdeményezéseken keresztül, amelyeket az együttműködés és a párbeszéd megfelelő keretein belül, különösen az EU és ezen országok közötti civil társadalmi párbeszéd keretében kell kidolgozni (4).
(17)
Ez a határozat a fellépés teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára.
(18)
Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. A tervezett fellépés jellegére és alkalmazási körére tekintettel helyénvaló egy tanácsadó bizottság felállítása.
(19)
Mivel ezen határozat céljait a közösségi szintű, nevezetesen a többoldalú partnerségek és transznacionális cserekapcsolatok szükségessége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
A 2008. évet a „kultúrák közötti párbeszéd európai évének” nyilvánítják abból a célból, hogy felhívják a figyelmet a kultúrák közötti párbeszéd 2008 után is folytatódó, folyamatos fenntartására, illetve, hogy nagy nyilvánosságot biztosítsanak e témának.
2. cikk
Célok
(1) A kultúrák közötti párbeszéd európai évének általános célja, hogy hozzájáruljon a következőkhöz:
-
a kultúrák közötti párbeszéd folyamatának előmozdítása, amely következtében valamennyien, akik az EU területén élnek jobban be tudnak illeszkedni egy nyitottabb, de ugyanakkor összetettebb kulturális környezetbe, amelyben a különböző tagállamokban, illetve az egyes tagállamokon belül is, különböző kulturális identitások és meggyőződések egymással párhuzamosan léteznek;
-
a figyelem felhívása a kultúrák közötti párbeszédre mint a sokrétű és dinamikus társadalom megvalósításához való hozzájárulásra, és az ilyen társadalomból származó előnyök kihasználásának lehetőségére Európában és a világban egyaránt;
-
ráébreszteni valamennyi, az EU területén élő személyt, különösen a fiatalokat a világra nyitott, a kulturális sokszínűséget tiszteletben tartó, tevékeny európai polgárság megteremtésének jelentőségére, amelynek alapjául az EU-nak az EU-Szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában meghatározott közös értékei szolgálnak;
-
hangsúlyozni a különböző kultúrák és a kulturális sokszínűség megnyilvánulásainak hozzájárulását az EU tagállamainak örökségéhez és életmódjához;
(2) A kultúrák közötti párbeszéd európai évének egyedi céljai a következők:
-
az EU területén élők - különösen a fiatalok - tudatosságának növelése azzal kapcsolatban, hogy mindennapi életük során fontos a kultúrák közötti párbeszédben való részvétel;
-
a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése céljából az EU-szerte alkalmazott legjobb gyakorlatok felismerésére, egymással való megosztására és érzékelhető európai elismerésére irányuló munka, különösen a fiatalok és a gyermekek körében;
-
az oktatás szerepének erősítése, amely fontos közvetítő eszköz a sokszínűség megismertetésében, más kultúrák jobb megértésében, készségek és helyes társas magatartási minták elsajátításában, valamint annak a központi szerepnek a hangsúlyozásában, amelyet a média tölt be az egyenlőség elvének és a kölcsönös megértésnek az előmozdításában;
-
a kultúrák közötti párbeszédhez hozzájáruló közösségi programok és fellépések ismertségének és koherenciájának fokozása, illetve valamennyi ilyen program és fellépés támogatása, folytatólagosságának biztosítása;
-
a kultúrák közötti párbeszéd új megközelítési módjainak feltárásához való hozzájárulás, többek között a különböző ágazatokhoz tartozó érdekeltek széles körének együttműködése révén.
3. cikk
Az intézkedések tartalma
A 2. cikkben meghatározott célok elérése érdekében hozott intézkedéseket a melléklet tartalmazza.
Ezen intézkedések közé tartozik a következő tevékenységek végrehajtása, illetve az azokhoz nyújtott támogatás:
a)
európai szintű rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése a lehető legtöbb ember közvetlen részvétele vagy más módon történő elérése által, valamint a kultúrák közötti párbeszéd európai éve eredményeinek és tapasztalatainak hangsúlyozása;
b)
nemzeti és regionális szintű, hangsúlyozottan európai vonatkozással bíró rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a kultúrák közötti párbeszéd európai éve céljainak elősegítése a lehető legtöbb ember közvetlen részvételével vagy más módon történő bevonásával, külön figyelmet szentelve az állampolgári oktatással kapcsolatos fellépéseknek és más emberek különbözőségükkel együtt való megbecsülésének;
c)
a kultúrák közötti párbeszéd európai évének céljaival és a legjobb gyakorlatok feltárásával kapcsolatos kulcsfontosságú üzeneteknek - legfőképp a fiatalok és gyerekek körében történő - terjesztését szolgáló tájékoztató és népszerűsítő kampányok, különösen a médiával és a civil szervezetekkel folytatott közösségi és nemzeti szintű együttműködésben;
d)
közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok, valamint transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációk, melyek célja, hogy a hosszú távú nyomon követés alapjaként értékelést és jelentést készítsenek a kultúrák közötti párbeszéd európai évének előkészületeiről és eredményességéről, valamint hatásáról.
4. cikk
A tagállamok együttműködése
Az egyes tagállamok nemzeti koordinációs szervet vagy egy annak megfelelő közigazgatási szervet jelölnek ki, amelynek feladata, hogy megszervezze az adott tagállamnak a kultúrák közötti párbeszéd európai évében való részvételét. A tagállamok az e határozat elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot e kijelölésről.
Az egyes tagállamok biztosítják, hogy az említett szerv nemzeti, regionális és helyi szinten a különböző feleket megfelelően vonja be a kultúrák közötti párbeszédbe.
Az említett szerv gondoskodik a kultúrák közötti párbeszéd európai évével kapcsolatos fellépések nemzeti szintű összehangolásáról.
5. cikk
Végrehajtás
(1) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 6. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
(2) Különleges figyelmet kell szentelni az európai intézményekkel, különösen az Európai Parlamenttel folytatott együttműködésnek.
6. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikk rendelkezéseire is figyelemmel.
(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
(4) A bizottságba delegált nemzeti képviselőket lehetőség szerint a 4. cikkben említett nemzeti koordinációs szerv nevezi ki.
7. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A melléklet A. szakaszában említett közösségi szintű intézkedések összköltségük legfeljebb 80 %-áig támogathatók az Európai Unió általános költségvetésének terhére.
(2) A melléklet B. szakaszában említett intézkedések a 8. cikkben említett eljárásnak megfelelően, összköltségük legfeljebb 50 %-áig támogathatók az Európai Unió általános költségvetésének terhére.
(3) A melléklet C. szakaszában említett közösségi szintű intézkedések tekintetében közbeszerzési szerződés köthető, vagy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott támogatások ítélhetők meg.
8. cikk
Pályázati és a kiválasztási eljárás
(1) A támogatások odaítéléséről szóló határozatokat a Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban hozza meg. A Bizottság a javasolt projektek minőségének figyelembevétele mellett biztosítja a támogatásnak a tagállamok és az érintett tevékenységek különböző területei közötti kiegyensúlyozott és igazságos elosztását.
(2) A 7. cikk (2) bekezdése szerinti, támogatás iránti pályázatokat a 4. cikkben említett szerv nyújtja be a Bizottsághoz.
9. cikk
Nemzetközi szervezetek
A kultúrák közötti párbeszéd európai éve céljából a Bizottság együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val, fokozottan ügyelve arra, hogy látható legyen az EU részvétele.
10. cikk
A Bizottság szerepe
(1) A Bizottság biztosítja az e határozatban megállapított intézkedések, valamint az egyéb közösségi fellépések és kezdeményezések közötti koherenciát.
(2) A Bizottság törekszik arra, hogy a kultúrák közötti párbeszéd európai évébe bevonja a tagjelölt országokat a kultúrák közötti párbeszéddel kapcsolatos közösségi programokban való részvételük alapján, valamint azáltal, hogy a megfelelő keretek között, különösen az EU és a tagjelölt országok közötti civil társadalmi párbeszéd összefüggésében konkrét kezdeményezéseket dolgoz ki.
(3) A Bizottság biztosítja a kultúrák közötti párbeszéd európai évének céljai elérése érdekében hozott intézkedések, valamint a várhatóan az együttműködés és párbeszéd megfelelő keretei között az EGT-megállapodásban részes EFTA-országokkal, a nyugat-balkáni térség országaival és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokkal közösen kidolgozott kezdeményezések közötti kiegészítő jelleget.
(4) A Bizottság biztosítja a harmadik országokkal, különösen a fejlődő országokkal folytatott, a kultúrák közötti párbeszéd európai éve céljai szempontjából lényeges minden egyéb együttműködési kezdeményezéssel való kiegészítő jelleget.
11. cikk
Költségvetés
(1) Az e határozat végrehajtására előirányzott pénzügyi keretösszeg a 2007. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra 10 000 000 EUR. Az előkészítő fellépések tekintetében felhasználható keret a teljes költségvetés 30 %-a.
(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi keret keretei között a költségvetési hatóság hagyja jóvá.
12. cikk
A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
(1) Az e határozat keretében finanszírozott fellépések végrehajtása során a Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét a csalás, a korrupció és az egyéb illegális tevékenység megelőzését szolgáló intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogosulatlanul kifizetett összegek behajtásával, szabálytalanságok esetén pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7) és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (8), valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) összhangban biztosítja.
(2) Az e határozat keretében finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak eljárása vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként, indokolatlan kiadási tételek miatt az Európai Unió általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének.
(3) A Bizottság csökkenti, felfüggeszti, vagy visszaköveteli az adott fellépésre nyújtott pénzügyi támogatást, amennyiben szabálytalanságot tapasztal - különösen az e határozat rendelkezéseinek, az egyedi határozatnak, vagy a szóban forgó támogatás odaítéléséről szóló szerződésnek a be nem tartását -, vagy ha fény derül arra, hogy a fellépésben a Bizottság jóváhagyása nélkül olyan jelentős változtatás történt, amely a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.
(4) Amennyiben a határidőket nem tartották be, vagy amennyiben a fellépés végrehajtása során elért eredmények csupán a kiutalt pénzügyi támogatás egy részét igazolják, a Bizottság felkéri a kedvezményezettet, hogy megadott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Amennyiben a kedvezményezett nem szolgál kielégítő válasszal, a Bizottság törölheti a pénzügyi támogatás fennmaradó részét, és követelheti a már folyósított összegek visszafizetését.
(5) Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (10) meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.
13. cikk
Felügyelet
(1) A kedvezményezett technikai és pénzügyi jelentéseket nyújt be az e határozat keretében finanszírozott valamennyi fellépéssel kapcsolatos munka előrehaladásáról. A fellépés befejezésétől számított három hónapon belül ezen felül záró beszámolót kell benyújtani. A jelentések formáját és tárgyát a Bizottság határozza meg.
(2) A pénzügyi támogatás kedvezményezettje az adott fellépésre vonatkozó utolsó kifizetést követő öt évig megőrzi a Bizottság számára a fellépéssel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó valamennyi bizonylatot.
(3) A Bizottság megtesz minden egyéb szükséges intézkedést a finanszírozott fellépések szabályos, e határozat, valamint az 1605/2005/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtásának ellenőrzésére.
14. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
A Bizottság legkésőbb 2009. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére a 3. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről, mely jelentés az e területet érintő jövőbeli EU-s szakpolitikák, intézkedések és fellépések alapjául szolgál majd.
15. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.