A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. december 4.)
a nemzetközileg elfogadott számviteli standardok szerint készített információk harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által történő használatáról
(az értesítés a C(2006) 5804. számú dokumentummal történt)
(2006/891/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,
mivel:
(1)
A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírása szerint azoknak a tagállamok joga által szabályozott vállalkozásoknak, amelyeknek értékpapírjai bármely tagállamban be vannak vezetve egy szabályozott piacra, a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő valamennyi pénzügyi év esetében a konszolidált beszámolót az elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal (a jelenlegi általános megnevezés szerint Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokkal, IFRS-sel) - összhangban kell elkészíteniük.
(2)
A 2004/109/EK irányelv 4. cikke előírja, hogy ha a kibocsátónak konszolidált beszámolót kell készítenie, az auditált pénzügyi kimutatásoknak tartalmazniuk kell az 1606/2002/EK rendelet 3. cikke értelmében elfogadott IFRS-sel összhangban elkészített konszolidált beszámolókat. Hasonló módon a 2004/109/EK irányelvnek a féléves pénzügyi beszámolókról szóló 5. cikke is előírja, hogy a konszolidált beszámolót készíteni köteles kibocsátóknak a pénzügyi kimutatások kivonatát e standardokkal összhangban kell elkészíteniük. Ezek az előírások minden olyan kibocsátóra vonatkoznak, amelynek értékpapírjai be vannak vezetve a szabályozott piacra, tekintet nélkül arra, hogy az alapító okirat szerinti székhelyük a Közösségben vagy más tagállamban található-e.
(3)
A 2004/109/EK irányelv 23. cikkének (1) bekezdése azonban megengedi, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága mentesítse a harmadik országbeli értékpapír-kibocsátót az irányelv egyes követelményei alól - ideértve az éves, illetve féléves pénzügyi beszámolóról szóló 4. és 5. cikk követelményeit is -, amennyiben a harmadik ország jogszabályai egyenértékű követelményeket állapítanak meg, vagy a szóban forgó kibocsátó teljesíti egy harmadik ország jogszabályainak a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által egyenértékűnek tekintett követelményeit. A 2004/109/EK irányelv 23. cikkének (2) bekezdése továbbá átmeneti mentesítést ad azoknak a kibocsátóknak, amelyeknek alapító okirat szerinti székhelye egy harmadik országban van. A szóban forgó kibocsátók a 2007. január 1-jén vagy az azt követően kezdődő pénzügyi év előtt mentesülnek a pénzügyi kimutatásoknak az említett irányelv 4. vagy 5. cikkével összhangban történő elkészítése alól, feltéve hogy e pénzügyi kimutatásokat a 1606/2002/EK rendelet 9. cikkében említett, nemzetközileg elfogadott standardok szerint készítik el.
(4)
Az 1606/2002/EK rendelet elfogadása óta sok ország közvetlenül átemelte az IFRS-t nemzeti számviteli standardjaiba. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy a rendelet egyik célja - nevezetesen a számviteli standardok fokozott konvergenciájára való ösztönzés az IFRS nemzetközi elfogadottsága és valódi globális standarddá válása érdekében - megvalósul. Ezzel összhangban célszerű, hogy a harmadik országbeli kibocsátók mentesüljenek a 2004/109/EK irányelv 4. és 5. cikkében előírt, az éves vagy féléves pénzügyi kimutatások IFRS-sel összhangban való elkészítésének kötelezettsége alól, ha ezeket a kimutatásokat egy harmadik ország nemzeti számviteli standardjaival összhangban készítik el, és ha az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása standarddal összhangban e kimutatásokban szerepel az az egyértelmű és fenntartások nélküli kijelentés, hogy a kimutatások megfelelnek az IFRS-nek.
(5)
A 2001/527/EK bizottsági határozattal (3) létrehozott Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottsága a 2005. júniusban adott tanácsában úgy ítélte meg, hogy az Egyesült Államok, Japán és Kanada Általánosan Elfogadott Számviteli Elvei (GAAP) egyenként, a maguk teljességében tekintve egyenértékűek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikke szerint elfogadott IFRS-sel, bizonyos kiigazításokkal, például a kiegészítő közzétételek és néhány esetben a kiegészítő pénzügyi kimutatások tekintetében.
(6)
2005 januárjában a Japán Számviteli Standard Testület (ASBJ) és a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bejelentette az IFRS és a japán GAAP közötti különbségek csökkentésére irányuló közös projekt indításáról szóló megállapodást, majd 2005 márciusában elindította a japán GAAP és az IFRS közelítését célzó közös munkaprogramot. 2006 januárjában Kanada Számviteli Standard Testülete nyilvánosan bejelentette azt a célkitűzését, hogy a nyilvános társaságok esetében globálisan elfogadott, magas színvonalú standardok egységes rendszerét alkalmazza, és arra a következtetésre jutott, hogy e célkitűzés leginkább a kanadai számviteli standardoknak az IFRS-hez való, öt éven belüli közelítésével valósítható meg. 2006 februárjában az IASB és az egyesült államokbeli Pénzügyi Számviteli Standard Testület egyetértési nyilatkozatot tett közzé, amely ismerteti az IFRS és az egyesült államokbeli GAAP közelítésére szolgáló munkaprogramot azzal a céllal, hogy teljesítsék az egyesült államokbeli Értékpapír- és Tőzsdebizottság (SEC) azon feltételeinek egyikét, amelyeknek legkésőbb 2009-ig teljesülniük kell, mielőtt a SEC eltörölné a nála bejegyzett, IFRS-t alkalmazó külföldi kibocsátókra vonatkozó összehangolási követelményeket.
(7)
Ki kell emelni azonban, hogy az elvalapú IFRS pénzügyi beszámolás minősége tartós, hogy az IFRS-standardokat következetesen alkalmazzák, hogy a vállalatok és a befektetők megfelelő jogbiztonságot élvezhetnek, és hogy az uniós vállalatok pénzügyi kimutatásait szerte a világon egyenlő módon kezelik. Az egyenértékűség értékelését a jövőben az IFRS és a harmadik ország számviteli standardjai közötti különbségek részletes szakmai és objektív vizsgálatára kell alapozni, valamint a GAAP-nak az IFRS-hez viszonyított konkrét alkalmazására. A konvergenciafolyamat eredményeit alaposan meg kell vizsgálni, mielőtt bármely határozat születne az egyenértékűségről.
(8)
A kanadai, japán és egyesült államokbeli számviteli standardok alkotóinak az IFRS-hez való konvergenciára tett erőfeszítései fényében célszerű engedélyezni, hogy a kétéves átmeneti időszakban - amelynek folyamán a számviteli standardok alkotói és a szabályozó hatóságok aktív párbeszédet folytatnak, folytatódik a konvergenciafolyamat és elkészül az elért eredményekről szóló jelentés - a harmadik országbeli kibocsátók éves és féléves pénzügyi kimutatásaikat Kanada, Japán vagy az Egyesült Államok számviteli standardjaival összhangban készítsék el.
(9)
Miközben sok ország közvetlenül átemelte az IFRS-t a nemzeti GAAP-ba, más országok egy időszak során közelítik nemzeti GAAP-jukat az IFRS-hez. Ennek fényében azt is célszerű engedélyezni, hogy egy legfeljebb kétéves átmeneti időszak erejéig a szóban forgó harmadik országbeli kibocsátók éves és féléves pénzügyi kimutatásaikat egy olyan GAAP-pal összhanggal készítsék el, amely az IFRS-hez közelít, feltéve hogy a felelős nemzeti hatóság ilyen tartalmú nyilvános kötelezettségvállalást tett és erre irányuló munkaprogramot hozott létre. Annak biztosítása érdekében, hogy a mentesítéssel csak olyan esetekben élhessenek, amelyekben e feltételek teljesülnek, a harmadik országbeli kibocsátónak az illetékes hatóságot kielégítő bizonyítékot kell szolgáltatnia arra, hogy a nemzeti hatóság nyilvános kötelezettségvállalást tett és létrehozott egy munkaprogramot. A Közösségen belüli összhang érdekében az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának össze kell hangolnia az illetékes hatóságok arra vonatkozó vizsgálatát, hogy harmadik országbeli egyedi GAAP-ok tekintetében teljesülnek-e az említett feltételek.
(10)
A kétéves időszak alatt a Bizottságnak nem csak az adott harmadik országbeli hatósággal folytatott aktív párbeszédre kell törekednie, hanem szoros figyelemmel kell kísérnie az IFRS és a kanadai, japán, egyesült államokbeli és a konvergenciaprogramot létrehozó más harmadik országbeli GAAP közötti konvergenciafolyamat eredményeit is annak érdekében, hogy 2009. január 1-je előtt legalább hat hónappal meg tudja hozni az egyenértékűségről szóló határozatot. A Bizottság emellett tevékenyen nyomon követi az adott harmadik országbeli hatóságoknak abbéli eredményeit, hogy megszüntessék a harmadik ország pénzügyi piacára belépő közösségi kibocsátók számára előírt, az IFRS-sel összhangban készített pénzügyi kimutatások összehangolására vonatkozó követelményeket. A kiegészítő átmeneti időszak végére a Bizottságnak olyan határozatot kell hoznia, amely szerint a közösségi és a nem uniós kibocsátók egyenjogúak.
(11)
A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Értékpapír-bizottságot és az Európai Parlamentet az összehangolási kötelezettségek megszüntetésében és a konvergenciafolyamatban elért eredményekről. Ezzel összhangban a Bizottságnak 2007. április 1. előtt be kell számolnia az Európai Értékpapír-bizottságnak és az Európai Parlamentnek a kanadai, japán és egyesült államokbeli nemzeti számviteli hatóságok által a konvergencia tekintetében meghatározott menetrendről. Továbbá 2008. április 1. előtt és az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságával folytatott konzultáció után a Bizottságnak be kell számolnia az Európai Értékpapír-bizottságnak és az Európai Parlamentnek azon harmadik országbeli GAAP-ok értékeléséről, amelyeket olyan kibocsátók alkalmaznak, amelyek a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évek előtt nem kötelesek éves és féléves pénzügyi kimutatásaikat az IFRS-sel összhangban elkészíteni. Végül, 2008. január 1. előtt és az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságával folytatott megfelelő konzultációt követően a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre álljon az egyenértékűség fogalma a harmadik országbeli GAAP egyenértékűségének - egy e célból létrehozott egyenértékűségi eljárás alapján történő - vizsgálatához.
(12)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évek előtt azok a kibocsátók, amelyeknek alapító okirat szerinti székhelye egy harmadik országban van, éves és féléves konszolidált pénzügyi kimutatásaikat elkészíthetik egy harmadik ország számviteli standardjaival összhangban, feltéve hogy teljesül az alábbi feltételek egyike:
a)
a pénzügyi kimutatások kiegészítő mellékletében szerepel az az egyértelmű és fenntartások nélküli kijelentés, hogy a kimutatások megfelelnek a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardoknak az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása standarddal összhangban;
b)
a pénzügyi kimutatásokat Kanada, Japán, vagy az Amerikai Egyesült Államok Általánosan Elfogadott Számviteli Elveivel összhangban készítik el;
c)
a pénzügyi kimutatásokat egy, Kanadán, Japánon vagy az USA-n kívüli harmadik ország Általánosan Elfogadott Számviteli Elveivel összhangban készítik el, és teljesülnek a következő feltételek:
i.
a szóban forgó nemzeti számviteli standardokért felelős, harmadik országbeli nemzeti hatóság - azon pénzügyi év kezdete előtt, amelyre a pénzügyi kimutatások vonatkoznak - nyilvános kötelezettségvállalást tett a szóban forgó standardok és az IFRS konvergenciájára;
ii.
az említett hatóság létrehozott egy munkaprogramot, amellyel demonstrálja szándékát a konvergencia 2008. december 31-e előtti megvalósítására; valamint
iii.
a kibocsátó az illetékes hatóságot kielégítő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy teljesülnek az i. és a ii. alpont feltételei.
2. cikk
(1) A Bizottság 2007. április elsejéig benyújtja az Európai Értékpapír-bizottságnak és az Európai Parlamentnek az Egyesült Államokban, Kanadában és Japánban a nemzeti számviteli standardokért felelős hatóságok által az IFRS és az említett országok Általánosan Elfogadott Számviteli Elvei közötti konvergenciára kidolgozott munkamenetrendről szóló első jelentését.
(2) A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok és a Kanada, Japán és az Amerikai Egyesült Államok Általánosan Elfogadott Számviteli Elvei közötti konvergencia megvalósításában elért eredményeket, továbbá az ezekben az országokban a közösségi kibocsátókra érvényes összehangolási követelmények megszüntetésében elért eredményeket, és erről rendszeresen tájékoztatja az Európai Értékpapír-bizottságot és az Európai Parlamentet. Amennyiben az elért eredmények nem kielégítőek, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Értékpapír-bizottságot és az Európai Parlamentet.
(3) A Bizottság az Európai Értékpapír-bizottságot és az Európai Parlamentet a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok és az 1. cikk c) pontjában említett harmadik országok Általánosan Elfogadott Számviteli Elvei közötti konvergencia megvalósításában elért eredményekről és a szabályozási tárgyalások alakulásáról, továbbá az összehangolási követelmények megszüntetésében elért eredményekről is rendszeresen tájékoztatja. Amennyiben az elért eredmények nem kielégítőek, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Értékpapír-bizottságot és az Európai Parlamentet.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti kötelezettségeket kiegészítve a Bizottság rendszeres párbeszédet kezdeményez és folytat a harmadik országbeli hatóságokkal, továbbá legkésőbb 2008. április 1-ig jelentést nyújt be az Európai Értékpapír-bizottságnak és az Európai Parlamentnek a konvergencia megvalósításában elért eredményekről és az 1. cikk b) vagy c) pontjában említett harmadik országok szabályai alapján a közösségi kibocsátókra érvényes összehangolási követelmények megszüntetésében elért eredményekről. A Bizottság más személyt is felkérhet vagy kötelezhet a jelentés elékészítésére.
(5) A Bizottság legalább hat hónappal 2009. január 1. előtt az egyenértékűség fogalommeghatározása és egy - a 2004/109/EK irányelv 27. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban - 2008. január 1-je előtt kidolgozott egyenértékűségi eljárás alapján meghatározza a harmadik országok Általánosan Elfogadott Számviteli Elvei egyenértékűségét. E bekezdés rendelkezésének teljesítésekor a Bizottság először az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságával konzultál az egyenértékűség fogalommeghatározása és az egyenértékűségi eljárás megfelelőségéről és az egyenértékűség meghatározásáról.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 4-én.