A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2007. május 10.)
a Spanyolország által a Chupa Chups javára megítélt C 1/06 (ex NN 103/05) támogatásokról
(az értesítés a C(2007) 1710. számú dokumentummal történt)
(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2007/613/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
miután az érdekelteket felszólították, hogy tegyék meg észrevételeiket az idézett cikknek (1) megfelelően, és figyelembe véve az említett észrevételeket,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság 2005. április 22-én iktatott levélben bejelentést kapott egy versenytárstól a Chupa Chups Rt.-t előnyben részesítő állítólagos támogatási intézkedésről. A Bizottság a 2005. június 10-i és 2005. szeptember 7-i levelei által tájékoztatást kért, amelyekre Spanyolország a 2005. augusztus 11-i, 2005. október 26-án, 2005. november 18-án és 2005. december 12-én iktatott levelekben válaszolt.
(2)
2006. január 25-én a Bizottság döntött a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megkezdéséről, mivel kétségek merültek fel a Chupa Chupsnak a közintézmények által nyújtott több támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.
(3)
Spanyolország a 2006. március 2-i keltezésű levélben nyújtotta be észrevételeit. A Bizottság tájékoztatást kért a spanyol hatóságoktól 2006. április 25-én, 2006. július 6-án és 2006. november 24-én. Az említett hatóságok 2006. május 22-én, 2006. szeptember 5-én, 2006. szeptember 7-én, 2006. október 20-án, 2007. február 1-jén, 2007. február 6-án és 2007. március 12-én iktatott levelekben válaszoltak.
(4)
Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétették. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottság megkapta a Chupa Chups 2006. május 30-án iktatott, és az Inmobiliaria Casa Batlló, 2006. augusztus 8-án iktatott észrevételeit. Ezeket az észrevételeket 2006. szeptember 28-án továbbították a spanyol hatóságoknak. Spanyolország nem válaszolt ezekre az észrevételekre.
(5)
Semmilyen észrevétel nem érkezett harmadik felektől. A bejelentést tevő nem működött közre.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA
(6)
A Chupa Chups S.A. Spanyolországban 1940-ben alapított ipari holding csoport. Fő tevékenysége édességek, azon belül is nyalókák gyártása és forgalmazása. A csoport jelenleg négy termelési központot működtet, amelyek Oroszországban, Mexikóban, Sant Esteve de Sesrovires-ban (Barcelona) és Villamayorban (Asztúria) találhatók. 2006 júniusában a Chupa Chupsot - az addig családi kézben lévő vállalatok csoportját - eladták az olasz-holland tulajdonú Perfetti Van Melle (3) cukorkagyártónak.
(7)
2002-től kezdődően a Chupa Chups csoport komoly pénzügyi problémákon ment keresztül, konszolidált vesztesége 2002-ben 22 500 000 EUR, 2003-ban 4 720 000 EUR, 2004-ben pedig 5 950 000 EUR volt, csökkenő üzleti forgalom (4) mellett. Az adott körülmények között a vezetőség 2002-ben szerkezetátalakítást célzó tervet dolgozott ki a vállalat pénzügyi helyzetének helyreállítására.
-
2002 júliusában magánbankok egy csoportja 75 millió EUR felső határú konzorciális hitelt nyújtott. A szerződés egy sor kötelezettséget és néhány pénzügyi mutató teljesítését írta elő a vállalatnak. A hitelt a csoporthoz tartozó különböző vállalatok garantálták (5). 2005-ben a bankok felajánlották a finanszírozás megújítását a Chupa Chupsnak, de a vállalat végül visszautasította az ajánlatot,
-
2003 márciusában a Chupa Chups cég tulajdonosai kiegészítő pénzforrásokból 8 millió EUR összeggel emelték a cég tőkéjét,
-
A vállalati szerkezet módosítása további 6 790 000 EUR tőkeemelést tett lehetővé (6).
(8)
E pénzügyi szerkezetátalakítás során 2003. szeptember 5-én az Instituto Catalán de Finanzas („ICF”, a katalán autonóm kormány hitelező intézménye) 35 millió EUR hitelt nyújtott a Chupa Chups leányvállalatának, az Inmobiliaria Casa Batllónak („ICB”). A hitelt az ICB tulajdonában levő ingatlanra (7) alapított jelzáloggal fedezték, amelynek értékét egy független szakértő 71 millió EUR-ra becsülte. Ez a hitel (1. intézkedés) - amelyet az ICB alárendelt kölcsön (8) formájában azonnal továbbadott a Chupa Chupsnak - áll a Bizottság vizsgálatát elindító bejelentés hátterében. A Chupa Chups az említett pénzeszközöket a 2002-ben kapott konzorciális hitel egy részének (20 millió EUR) törlesztésére és egyéb pénzforgalmi szükségletei fedezésére használta fel.
(9)
A Bizottság előzetes vizsgálata a Chupa Chups javára szóló további kiegészítő intézkedéseket tárt fel, nevezetesen:
-
a Spanyol Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium által nyújtott 1 580 000 EUR támogatás, a barcelonai létesítményekbe történő beruházás támogatásaként (1989-1994) (2. intézkedés),
-
„egyéb közintézmények” által nyújtott 4 330 000 EUR szubvenció, az asztúriai gyár építésére (1994-1997) (3. intézkedés),
-
„különböző közintézmények” által nyújtott 6 710 000 EUR támogatás, ugyanannak az asztúriai gyárnak a bővítésére (1999-2003) (4. intézkedés),
-
2 800 000 millió EUR kamatmentes hitel, melyet a spanyol „Ministerio de Ciencia y Tecnología” (Tudomány és Technológia Minisztériuma) nyújtott (5. intézkedés),
-
további 1 540 000 EUR nem részletezett támogatás (2004) (6. intézkedés),
-
A 3. és 4. intézkedések összegét együttesen adó 11 150 000 EUR-ból 2004 elején még további 5 millió EUR járt a Chupa Chups cégnek. 2005-ben egy magánbank 4 480 000 EUR összegű kölcsönt adott a Chupa Chups vállalkozásnak. A kölcsönért Asztúria regionális kormánya vállalt kezességet, amiért cserébe Chupa Chups a 4 480 000 EUR függőben lévő támogatást és 300 000 EUR összegű bankbetétet ajánlott fel garanciaként (7. intézkedés),
-
2004 februárjában a spanyol adóhatóság engedélyezte a Chupa Chups vállalkozásnak, hogy héa- és társaságiadó-tartozását negyedéves részletekben fizesse, ami 2008. február 20-án jár le. Ezen adóhalasztás garanciájaként újabb jelzáloggal terhelték meg a Casa Batllót (8. intézkedés).
III. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(10)
A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló 2005. január 25-i határozatában („az eljárást megindító határozat”) a Bizottság kifejezte abbeli gyanúját, hogy az ICF finanszírozásán keresztül a Chupa Chups vállalkozást előnyben részesítették (1. intézkedés, fent) mivel:
-
az ICB-nek folyósított hitel nem tartalmazott egyetlen olyan korlátozó feltételt sem, mint az egy évvel korábban a Chupa Chups és a magánbankok között létrejött konzorciális hitel megállapodás,
-
az ICF-fel létrejött megállapodás feltételei valószínűleg kedvezőbbek voltak a csoport számára, mint a 2002. évi konzorciális hitel feltételei, hiszen az ICF által folyósított hitelt közvetlenül a konzorciális hitel egy részének a törlesztésére használták,
-
az ICF által folyósított hitel kamatlába az egészséges vállalatokra alkalmazandó kamatlábnak látszott megfelelni, pedig abban az időben a Chupa Chups már válságban lévőnek számított a megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó közösségi iránymutatások értelmében (9),
-
a spanyol hatóságok nem tértek ki arra, hogy miért nem mutatott hajlandóságot egyetlen magánbank sem az ICF-éhez hasonló feltételek mellett finanszírozást nyújtani, és arra sem, hogy melyek voltak a 2002. július 30-i konzorciális hitelhez kapcsolódó feltételek.
(11)
Ami pedig az előzőekben említett 2. és 8. intézkedéseket illeti, az eljárást megindító határozat utalt arra a tényre, hogy a spanyol hatóságok nem adtak semmilyen választ a Bizottság információkérésére ezen intézkedések természetéről és megalapozottságáról.
IV. SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(12)
Spanyolország vitatta a Bizottság kezdeti helyzetértékelését, amely szerint az ICF hitele versenyelőnyhöz juttatta a Chupa Chups csoportot, ezért az állami támogatásnak minősült. A spanyol hatóságok különösen a következő érveket hozták fel:
-
a 2002-es évi konzorciális hitel a Chupa Chups és magánbankok egy csoportja között jött létre, míg az ICF a Chupa Chups leányvállalatának, az ICB-nek hitelezett, amely hamarosan teljesen függetlenné vált a csoporttól (10). Mindazonáltal a hitelezők és kölcsönvevők személye mind a két műveletnél eltért,
-
a biztosítékok is alapvetően különböztek. A 2002-ben a Chupa Chupsnak nyújtott konzorciális hitel nem nyújtott semmilyen ingatlant biztosítékként. Különösen kiemelendő, hogy a vállalat nem volt olyan helyzetben, hogy a kérdéses elsőrangú jelzálogot adja, mivel az ingatlan az ICB tulajdona volt (11). Viszont a Chupa Chups úgy garantálta a hitelét, hogy kötelezte magát különböző vállalások teljesítésére és bizonyos pénzügyi mutatókhoz való igazodásra,
-
a Chupa Chupsnak nyújtott konzorciális hitel kamatlába is ezen vállalások teljesítéséhez kapcsolódott. A vállalat 2004-től számított eredményei miatt végül már az ICF által az ICB-nek felszámított kamatlábak mértékével megegyező, sőt néha annál alacsonyabb kamatlábak felszámítására került sor,
-
az ICB nem válságban lévő vállalat, hanem egészséges ingatlanforgalmazó cég, elegendő bevétellel ahhoz, hogy a fizetési kötelezettségeinek eleget tegyen. Ezenkívül több mint elégséges biztosítékot nyújtott az ICF hitelének biztosítására. Így ez a hitel normál jelzáloghitel-piaci körülmények között jött létre (ahol a kamatlábak általában alacsonyabbak az egyéb hiteleknél alkalmazottaknál (12)) és nem volt szükség semmiféle kockázati prémiumra, sem a Chupa Chups konzorciális hitelénél alkalmazott korlátozó záradékokra. Ugyanezt a hitelt ugyanilyen feltételekkel bármilyen magánbanknál meg lehetett volna szerezni,
-
végezetül a piacgazdasági befektető elve érvényesül az ICF és az ICB közötti hitelre, míg az ICB és a Chupa Chups közötti alárendelt kölcsön lényegében két magánfél közötti pénzügyi műveletnek számít (és mint ilyen, az állami támogatások szempontjából lényegtelen).
(13)
A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 2. intézkedést 1989 és 1994 között hozták, vagyis több mint tíz évvel a Bizottság első, a jelen üggyel kapcsolatos beavatkozása előtt, amely egy információkérés volt 2005. májusában.
(14)
A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 3. intézkedést a következőképpen lehet felbontani:
-
1995 előtt nyújtott 3 600 000 EUR támogatás,
-
a február 15-i 7/96 rendelet (Decreto) értelmében, az Asztúria regionális kormánya által nyújtott 730 000 EUR 13 %-os támogatási intenzitásnak megfelelő támogatás, amely különböző, a kis- és középvállalkozásokat támogató programokat (13) hoz létre. A spanyol hatóságok úgy vélekednek, hogy ezt a támogatást az asztúriai kkv-kat támogató (és kivételes esetben a regionális fejlődéshez hozzájáruló nagyvállalatokra is alkalmazható) N 448/94 rendszer (14) kiterjesztésének kell tartani. Az intézkedés kiegészítette a térségek közötti gazdasági egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló regionális támogatásokról szóló december 27-i 50/85 (LIR) törvény (15) alapján a Bizottság által jóváhagyott, Spanyolország által 1994-ben nyújtott regionális támogatást.
(15)
A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 4. intézkedést a következőképpen lehet felbontani:
Év
A támogatást nyújtó közhivatal
Nemzeti jogi alapok
Támogatás
(millió EUR)
A támogatás intenzitása
2000
Gazdasági- és Pénzügyminisztérium
LIR
2,55
13 %
1999
Ipari, Turisztikai és Kereskedelmi Minisztérium
Orden de 06/03/1998 („Minería 1”) (16)
1,98
14 %
2003
Ipari, Turisztikai és Kereskedelmi Minisztérium
Orden de 17/12/2001 („Minería 2”) (17)
0,8
12 %
2000
Asztúriai Hercegség Kormánya
Decreto 41/2000 (18)
0,69
13 %
2002
Asztúriai Hercegség Kormánya
Decreto 41/2000
0,69
9 %
(16)
A spanyol hatóságok tájékoztatása szerint az 5. intézkedést a már létező „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial - CDTI - Desarrollo Tecnológico” (Az ipari fejlesztés központi tevékenysége - CDTI - Műszaki fejlesztés) (19) támogatási rendszer értelmében hozták meg.
(17)
A spanyol hatóságok szerint a 6. intézkedés az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) terhére, a harmadik országokba irányuló kivitel után járó export-visszatérítésekre vonatkozó 1 590 000 EUR támogatást jelenti.
(18)
A spanyol hatóságok fenntartották, hogy az asztúriai regionális kormány által biztosított hitelművelet abból állt, hogy megelőlegeztek a Chupa Chupsnak olyan, függőben lévő támogatással megegyező összegeket, amelyekre már jogosult volt. Ezeket a támogatásokat az asztúriai üzem bővítésére adták, mely feltételt a vállalat már a hitel folyósítása előtt teljesítette. Az állami kezességvállalásért cserébe a Chupa Chups biztosítékként az asztúriai kormánynak a támogatás feletti jogot ígérte, 4 480 000 EUR összegben.
(19)
Tehát az asztúriai regionális kormány kezességvállalását fedezte a Chupa Chups vállalkozás különböző hatóságoktól kapott, kötelezettségvállalalásra vonatkozó ígérete.
(20)
A spanyol hatóságok azzal érveltek, hogy a Chupa Chups héa- és társaságiadó-tartozásának átütemezése a spanyol adójogszabályok (20) egyszerű alkalmazásából adódik, amelyek előírják az engedélyezés feltételeit (különös tekintettel a vállalat pénzügyi helyzetére és a benyújtandó biztosítékokra) és a késedelmes fizetés esetén felszámított kamatlábakat (amelyet ténylegesen alkalmaztak is a vállalatra). Mindazonáltal úgy vélik, hogy a pénzügyi hatóságok nem folyamodtak kedvezményes elbánáshoz.
V. AZ ÜGYBEN ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(21)
A Chupa Chupstól beérkező észrevételek a spanyol hatóságok érvelését ismételték az állami támogatás hiányára vonatkozóan az ICF hitele ügyében. Részletes adatokat szolgáltattak a Spanyolország által már felhozott érvelés mentén a vizsgálat indításáról hozott döntésben foglalt más intézkedésekről is. A Chupa Chups azzal is érvelt, hogy az EMOGA-visszatérítéseken kívül a 6. intézkedés a Külkereskedelmi Intézet (Instituto de Comercio Exterior - ICEX által nyújtott 100 000 EUR-t is tartalmazta, amelyet 2003-ban ítéltek meg a strukturális alapok által nyújtott támogatásokra vonatkozóan a tagállamok által végrehajtandó, a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó intézkedésekről szóló, 2000. május 30-i 1159/2000/EK bizottsági rendelet (21) szerinti egyik program alkalmazásaként.
(22)
Az Inmobiliaria Casa Batlló (Casa Batlló Ingatlanügynökség) bemutatta a 2001-től 2004-ig terjedő időszakra vonatkozó éves könyvelését, valamint a hozzá kapcsolódó „Casa Batlló S.L.” ingatlanügynökség ugyanezen időszakra vonatkozó éves könyvelését.
VI. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
1. Állami támogatás fennállása
(23)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
1.1. 1. intézkedés: az ICF által folyósított hitel (2003)
(24)
Ami az ICF által nyújtott hitelt illeti, azt kell meghatározni, vajon olyan támogatáshoz juttatja-e a Chupa Chupsot, amelyhez piaci körülmények között nem juthatott volna. Vagyis a Bizottságnak azt kell felmérnie, hogy az érintett közintézmény úgy cselekedett-e, ahogyan egy feltételezett piacgazdasági befektető tette volna hasonló körülmények között.
(25)
A VI. szakaszban leírtak alapján az eljárást megindító határozat után Spanyolország olyan információt nyújtott be, amely azt bizonyította, hogy a 2002. évi konzorciális hitelt és az ICF hitelét nem lehet összehasonlítani, mivel a kölcsönvevők különbözőek voltak a két műveletnél, a biztosítékok különbözőek voltak, valamint az ICB nem válságban lévő vállalkozásnak minősült, és az ICF hitelének fedezeteként több mint elegendő biztosítékot nyújtott.
(26)
A Spanyolország által nyújtott tájékoztatás és érvelés alapján a Bizottság úgy véli, elegendő bizonyítást nyert, hogy az ICF és ICB közötti fő hitelműveletnél a piacgazdasági befektető elve érvényesült, valamint hogy az ICB és a Chupa Chups közötti alárendelt hitel két magánfél közötti pénzügyi művelet.
(27)
Ezért a Bizottság úgy dönt, hogy az 1. intézkedés nem minősül állami támogatásnak.
1.2. 2-5. intézkedések
(28)
A 2-5. terjedő intézkedések a Chupa Chupsnak közvetlenül megítélt állami támogatások voltak, valamint állami források felhasználását jelentették, ami magáncég részére versenyelőnyt nyújtott. Különösen az 5. intézkedés esetében Spanyolország állami forrásokat használt fel, amikor kamatmentes hitelt nyújtott a vállalkozásnak. Az intézkedések a Chupa Chupsnak előnyt biztosítottak a versenytársakhoz képest, ami torzította a versenyt, amikor a vállalat pénzügyi helyzete megerősödött és beruházási képessége megnövekedett. Mivel a Chupa Chups a cukorkapiacon fejti ki tevékenységét, egy olyan ágazatban, amelyet a tagállamok egymással folytatott kereskedelme jellemez, és olyan vállalatról van szó, amely a nemzetközi piacon is jelen van, teljesül az a feltétel is, hogy az intézkedés hatást gyakorol a közösségen belüli kereskedelemre.
(29)
Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a 2-5. intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A spanyol hatóságok nem vitatják ezt az elemzést.
1.3. 6. intézkedés: 1 540 000 EUR, nem részletezett kiegészítő támogatások
(30)
A Spanyolországtól és a Chupa Chupstól kapott tájékoztatással kapcsolatban azt a következtetést lehet levonni, hogy a 6. intézkedés a következő elemeket tartalmazza:
-
harmadik országokba irányuló kivitel után járó export-visszatérítésekre vonatkozó 1 590 000 EUR támogatás az EMOGA terhére (22). A Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság joggyakorlatának megfelelően (lásd az 1982. október 13-i 213-215/81 ügyekben, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, (22) bekezdés) az EMOGA terhére nyújtott exporttámogatási alapok - a Közös Agrárpolitika (KAP) szabályai alapján - nem számítanak állami támogatásnak (23). Ezért ez az intézkedés nem tartalmaz állami támogatásra jellemző elemeket,
-
a Chupa Chups által 2006. május 30-án benyújtott észrevételek alapján ugyanakkor a 6. intézkedés 100 000 EUR összegű, az ICEX-től 2003-ban kapott támogatást is tartalmaz, amelyet a „Plan de Marcas Españolas” keretében ítéltek oda, a Chupa Chups márka Dél-Koreában történő népszerűsítésével kapcsolatos tevékenységek fedezésére. Azt a programot az ICEX indította útjára 2003-ban, és Chupa Chups szerint a támogatás nyújtása idején a spanyol hatóságok úgy ítélték meg, hogy a vállalatnak nyújtott támogatás összhangban volt az 1159/2000/EK rendelet tartalmával. Spanyolország nem vitatta a Chupa Chups azon állítását, mely szerint ez a támogatás része volt az eljárás megindításáról szóló határozat 5. pontjában említett, 1 540 000 EUR összegű, „nem részletezett kiegészítő támogatásnak”. Spanyolország a támogatás természetére vonatkozóan sem tett semmilyen észrevételt. Így a szóban forgó alacsony összeg és a Bizottság erre vonatkozó vizsgálata ellenére sem állította, hogy ez a támogatás alá lenne vetve a csekély összegű (de minimis) támogatásokról szóló, akkor érvényben lévő feltételeknek (24).
(31)
Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a 6. intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében 100 000 EUR összegű állami támogatásnak minősül.
1.4. 7. intézkedés: az asztúriai regionális kormány kezességvállalása
(32)
Az előzőekben a IV. szakaszban részletezett, Spanyolország által nyújtott tájékoztatás fényében a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai regionális kormány kezességére a Chupa Chupsnak több közintézménnyel szemben fennálló hitelhez való joga a garancia. Így különösen úgy véli a Bizottság, hogy a Chupa Chupsnak hivatalosan már joga volt a kérdéses folyósítandó támogatásokhoz abban a pillanatban, amikor a hitelt odaítélték, valamint hogy az alábbi elemzéssel összhangban (lásd a 4. intézkedés értékelését), az említett támogatások mindegyike a közös piaccal összeegyeztethető támogatás volt, a 800 000 EUR kivételével.
(33)
A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai kormány beavatkozása nem jelentett semmilyen jelentős kockázatot, és ezért nem minősült állami támogatásnak.
1.5. 8. intézkedés: az adótartozás adóhatóság által engedélyezett halasztása
(34)
A spanyol hatóságoknak az eljárást megindító határozatra válaszul adott tájékoztatásából az derül ki, hogy:
-
a spanyol kormány köteles az 58/2003 Általános Adójogszabályban és a kiegészítő jogszabályokban leírt eljárásokat követni. Közigazgatási eljárásokról van szó, és csak néhány - a törvényekben meghatározott - egyedi esetben van szüksége a kormánynak bírósági eljáráshoz folyamodni,
-
az adófizetés halasztására vagy a részletfizetésre vonatkozó jogilag meghatározott összeghatárt az 58/2003 jogszabály 65. cikkében határozzák meg,
-
minden adófizető előtt nyitva áll a fizetési halasztás kérelmezésének lehetősége,
-
a halasztás megítélése az elhalasztott összeget fedező biztosíték nyújtásához, a halasztásért fizetendő kamatokhoz és a teljes összeg utáni 25 % pótdíjhoz van kötve. Jelen esetben Chupa Chups olyan jelzálogot biztosított, amely fedezte a fenti számítások eredményezte 15 240 000 EUR összeget,
-
a Chupa Chups egyáltalán nem részesedett tényleges „adófelfüggesztésből” („moratoria fiscal”), hanem csak a részletfizetés lehetőségéből. Ily módon a halasztott fizetések a spanyol költségvetési jogszabályokban előírt törvényes kamatlábak szerinti kamatot eredményeztek minden egyes időszakban. Ezek a kamatlábak hasonlóak voltak a piacon más hiteleknél alkalmazott kamatlábakhoz,
-
a Chupa Chups az önkéntes fizetési határidő lejárta előtt kérelmezte adótartozásainak halasztását, amivel - az 58/2003 jogszabály 65. cikke értelmében - megelőzte a végrehajtási eljárás megkezdését,
-
a halasztási megállapodás kikötötte, hogy a Chupa Chupsnak az adóhatósággal szemben fennálló bármilyen követelést mutató adófolyószámla-egyenlegét a halasztott tartozás kiegyenlítésére használják majd fel. Exporttevékenységéből kifolyólag a Chupa Chupsnál gyakran felmerül héakövetelés, az eredetileg kitűzött törlesztési ütem jelentősen felgyorsult.
(35)
Az előzőekben kifejtett érvek alapján a Bizottság úgy véli, Spanyolország elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a Chupa Chups héa- és társaságiadó-tartozásának részletfizetéssel történő törlesztése a spanyol pénzügyi jogszabályok egyszerű alkalmazásából adódott, és hogy a spanyol adóhatóságok nem folyamodtak kedvezményes elbánáshoz sem a vállalat részletfizetési engedélyének elbírálásakor, sem a szükséges biztosítékok megkövetelésekor, sem pedig a kamatlábak alkalmazásakor.
(36)
Mindezeket figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 8. intézkedés általános jellegű, és nem minősül állami támogatásnak.
2. A 2-6. intézkedések összeegyeztethetősége
2.1. 2. intézkedés: a spanyol Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium által nyújtott 1 580 000 EUR támogatás, mint a barcelonai létesítményekre irányuló beruházás támogatása (1989-1994)
(37)
A Spanyolország által adott tájékoztatás szerint a 2. intézkedésre 1989 és 1994 között került sor, vagyis több mint tíz évvel a Bizottság első, a jelen üggyel kapcsolatos beavatkozása előtt, amely a 2005. májusi információkérés volt.
(38)
Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés esetén lejárt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 15. cikkében meghatározott jogvesztő határidő, és létező támogatásnak minősül.
2.2. 3. intézkedés: „egyéb közintézmények” által nyújtott 4 330 000 EUR támogatás az asztúriai gyár építésére (1994-1997)
(39)
A Bizottság megjegyzi, hogy Spanyolország tájékoztatása szerint a 3. intézkedés 3 600 000 EUR összegű támogatását 1995 előtt nyújtották, vagyis több mint tíz évvel a Bizottságnak a jelen ügyben történt első beavatkozása előtt, tehát lejárt a 659/1999/EK rendelet 15. cikkében meghatározott jogvesztési határidő. Következésképpen az intézkedés létező támogatásnak minősül.
(40)
Ami pedig a 7/96 rendelkezés alapján az asztúriai regionális kormány által 1997. március 14-én nyújtott 700 000 EUR összegű támogatást illeti, a spanyol hatóságok azt állítják, hogy ezt a támogatást az asztúriai kkv-k (és kivételes esetben a regionális fejlődéshez hozzájáruló nagyvállalatok) támogatását célzó N 448/94 rendszer kiterjesztésének kell tekinteni, ami pedig az 50/85 törvény (LIR) alapján nyújtott regionális támogatás kiegészítésének minősül. A Bizottság megjegyzi, hogy az N 448/94 rendszer 1996 végén lejárt, és később sem hosszabbították meg. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai regionális önkormányzat kiegészítő támogatását meg lehet ad hoc alapon vizsgálni a 7/96 rendelkezés, valamint a Bizottság N 463/94 határozatában Spanyolország számára meghatározott regionális támogatások felső határa (26) fényében. Ezen az alapon a kérdéses támogatást összeegyeztethetőnek lehet minősíteni, amennyiben i. regionális támogatásnak minősül, mivel olyan javak beruházására használták, amelyek a LIR értelmében elfogadhatónak minősültek; ii. a támogatás halmozott intenzitása az akkoriban az Asztúriai régióra alkalmazott 50 %-os határérték alatt maradt.
2.3. 4. intézkedés „egyéb közintézmények” által nyújtott 6 710 000 EUR támogatás, az említett asztúriai gyár bővítésére (1999-2003)
(41)
A Bizottság 1987. szeptember 1-jei határozatában jóváhagyta a LIR rendszert. Ezért a Chupa Chupsnak az e regionális támogatási rendszer alapján nyújtott 2 550 000 EUR összegű támogatás összeegyeztethető támogatásnak minősül.
(42)
A Chupa Chupsnak a „Minería 1” program alapján 1999-ben nyújtott 1 980 000 EUR támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ez a program nem tekinthető jóváhagyott támogatási rendszernek. Az intézkedés egyedi értékelését követően azonban a Bizottság úgy határozott, hogy a kérdéses támogatás összeegyeztethető regionális támogatásnak minősül a Bizottság 1998-as regionális támogatásokról szóló iránymutatásai szerint (RTI, 1998) (27). Különösen azért, mert Spanyolország bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a támogatást a kezdeti beruházásra korlátozták, támogatható költségek szerepeltek az 1998-as RTI-ben, a támogatás intenzitása nem lépte túl az abban az időszakban Asztúria részére engedélyezett felső határokat, tiszteletben tartották a kumulációs szabályokat, a beruházás legalább 25 %-át a kedvezményezett saját forrásaiból finanszírozták, és hogy a beruházást a támogatás megítélése utáni időpont után több mint öt évig fenntartották.
(43)
A 2003-ban a „Minería 2” program alapján nyújtott 800 000 EUR regionális támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a „Minería 2” program jóváhagyott támogatási rendszer (28). A Bizottság levele azonban, amelyben jóváhagyja a rendszert, egyértelműen leírja, hogy válságban lévő vállalatokra nem alkalmazható. A Bizottság megjegyzi, hogy a 2002-es év súlyos veszteségein (29) és a 2003-as évre vonatkozó eredményein (30) figyelmen kívül hagyva a Chupa Chupsot válságban levő vállalatnak (31) kellett tekinteni a támogatás odaítélésének pillanatában. Ezért a Chupa Chups nem volt jogosult erre a támogatásra. A spanyol hatóságok megerősítették, hogy ezt a támogatást még nem folyósították.
(44)
A 2000/41 rendelkezés alapján megítélt két támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az említett rendelkezést a 2000. május 30-i határozat hagyta jóvá, hogy 2000-ben és 2002-ben (amikor odaítélték a támogatásokat) a Chupa Chups még jogosult volt regionális támogatásra, és hogy nem lépték túl az Asztúria számára előírt regionális támogatások felső határát. Ezért a két kérdéses támogatás összeegyeztethető regionális támogatásnak minősül.
(45)
Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a 4. intézkedés alá tartozó támogatásból 5 910 000 EUR támogatás összeegyeztethető regionális támogatás, és 800 000 EUR nem összeegyeztethető támogatásnak minősül. Ez utóbbit a spanyol hatóságok még nem fizették ki.
2.4. 5. intézkedés: a spanyol Tudomány és Technológia Minisztériuma által nyújtott 2 800 000 millió EUR kamatmentes hitel
(46)
A spanyol hatóságok bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az 5. intézkedést az „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial - CDTI - Desarrollo Tecnológico” (Az ipari fejlesztés központi tevékenysége - CDTI - Műszaki fejlesztés) elnevezésű, létező támogatási rendszernek megfelelően ítélték oda. Ily módon ez összeegyeztethető állami támogatásnak minősül.
2.5. 6. intézkedés az ICEX által nyújtott 100 000 EUR támogatás az 1159/2000/EK bizottsági rendelet értelmében
(47)
A Bizottság megjegyzi, hogy az 1159/2000/EK rendelet a strukturális alapok által nyújtott támogatásokra vonatkozóan a tagállamok által végrehajtandó, a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó intézkedésekről szól, és nem biztosít semmilyen jogi alapot támogatás nyújtására. A Bizottság erre vonatkozó kérése ellenére Spanyolország semmilyen módon nem indokolta meg ennek a támogatásnak az összeegyeztethetőségét. Különösen nem szolgáltatott semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az ICEX által szervezett „Plan de Marcas Españolas” program állami támogatása létező támogatási rendszernek minősülne.
(48)
Az ellenkezőjét alátámasztó információ hiányában a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható a támogatásra, és ezért úgy határoz, hogy a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(49)
A Bizottság az alábbi következtetésekre jutott:
a)
az 1., 7., 8. intézkedések és a 6. intézkedés szerinti 1 590 000 EUR kifizetése nem minősül állami támogatásnak;
b)
a 2., 3., 5., és a 4. intézkedés szerinti 5 910 000 EUR-t a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani;
c)
a 4. intézkedés szerinti 800 000 EUR finanszírozása, valamint a 6. intézkedés szerinti 100 000 EUR állami támogatásnak minősül, amelyet nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíteni az EK-Szerződés alóli egyetlen kivétel értelmében sem. A spanyol hatóságok szerint a 4. intézkedés szerinti 800 000 EUR-t nem fizették ki, ezért csak a 6. intézkedés szerinti 100 000 EUR-t kell visszakövetelni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Spanyolország által jogszerűtlen módon - a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésének megsértésével - a Chupa Chupsnak juttatott 100 000 EUR állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.
(2) Az a 800 000 EUR összegű állami támogatás, amelyet Spanyolország a Chupa Chups cég javára készül kifizetni, összeegyeztethetetlen a közös piaccal. Ezért az említett támogatás nem engedélyezhető.
(3) A fennmaradó - a barcelonai létesítményekbe való beruházást segítő 1 580 000 EUR összegű támogatásból, az asztúriai létesítmények építését ösztönző, 4 330 000 EUR összegű támogatásból, az ugyanazon asztúriai létesítmények bővítését szolgáló, 5 910 000 EUR összegű támogatásból, valamint a 2 800 000 EUR összegű kamatmentes hitelből álló - állami támogatások, amelyeket Spanyolország a Chupa Chups javára kifizetett, összeegyeztethetők a közös piaccal.
Az említett összegekből 6 640 000 EUR (az asztúriai létesítmények építésére szánt 730 000 EUR összeg, illetve az e létesítmények bővítésére szánt 5 910 000 EUR összeg) és a 2 800 000 EUR kamatmentes hitel a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése, c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek minősül a közös piaccal, az 5 180 000 EUR összeg azonban - amely az 1 580 000 EUR (a barcelonai létesítményekre irányuló beruházástámogatás) és a 3 600 000 EUR (az asztúriai létesítmények építésének támogatása) összegének felel meg - létező támogatásnak minősül a jogvesztési határidő letelte miatt.
(4) Az e határozatban leírt, a Chupa Chups javára tett további intézkedések, nevezetesen egy 35 000 000 EUR összegű hitel az ICF-től, az 1 590 000 EUR összegű export-visszatérítés az EMOGA terhére, az Asztúria regionális kormánya kezességvállalása egy 4 480 000 EUR összegű kereskedelmi hitelnél, valamint a Spanyol Adóhatóság által nyújtott fizetési halasztások a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján nem minősülnek állami támogatásnak.
2. cikk
(1) Spanyolország visszaköveteli az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást a kedvezményezettől.
(2) A visszakövetelendő támogatásra kamatokat kell felszámítani attól az időponttól kezdődően, amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, egészen a tényleges visszafizetésig.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (32) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
(4) Spanyolország megszünteti az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését, az e határozat elfogadásától számított hatállyal.
3. cikk
(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást azonnal és hatékonyan vissza kell téríteni.
(2) Spanyolország e határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtja.
4. cikk
(1) E határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Spanyolország az alábbi információkat nyújtja be a Bizottság részére:
a)
a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeget (a támogatás összegét és a visszatérítendő kamatokat);
b)
az e határozat teljesítése érdekében elfogadott és tervezett intézkedések részletes leírását;
c)
olyan dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését.
(2) Spanyolország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az 1. cikk (1) bekezdésében hivatkozott támogatás megszüntetéséig. A Bizottság kérésére haladéktalanul benyújtja az e határozat teljesítésére vonatkozó, már meghozott intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezen túlmenően részletes információkat nyújt a kedvezményezettől már behajtott támogatási összegekre és a visszatérítendő kamatokra vonatkozóan is.
5. cikk
E határozat címzettje a Spanyol Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2007. május 10-én.