A BIZOTTSÁG 1071/2007/EK RENDELETE
(2007. szeptember 18.)
a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. december 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárást három, a teljes közösségi, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 30 %-át képviselő közösségi gyártó (a továbbiakban: panaszosok) által 2006. november 20-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek.
(3)
Az érintett termék 2000 júniusától 2004-ig már dömpingellenes intézkedések tárgyát képezte. A dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen az 1238/2000/ESZAK bizottsági határozat (3), véglegesen pedig a 2730/2000/ESZAK bizottsági határozat (4) (a továbbiakban: korábbi intézkedések) vezette be, ám az intézkedéseket 2004 márciusában a 2004/264/EK bizottsági határozat (5) felfüggesztette, mivel a piaci feltételekben átmeneti változás állt be. A felfüggesztést a 2117/2004/EK tanácsi rendelet (6)2005. december 15-ig, az intézkedések hatályvesztéséig meghosszabbította.
2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos gyártókat, más ismert közösségi gyártókat, a Kínai Népköztársaság képviselőit, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket és az ismert érintett felhasználókat, valamint szövetségeket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek. A Kínai Népköztársaság egyik exportőre, valamint közösségi gyártók, felhasználók és egy importőr írásban ismertették álláspontjukat. Sor került minden olyan fél meghallgatására, amelyik ezt a megállapított határidőn belül kérte, és amennyiben kérelméből kitűnt, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(5)
A vizsgálatban érintett exportáló gyártók és importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi módszerek alkalmazását irányozta elő.
(6)
Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükség van-e a mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az exportáló gyártókat és az importőröket felkérték a jelentkezésre és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott adatszolgáltatásra. Csak egy exportáló gyártó jelentkezett együttműködésre. Következésképpen úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.
(7)
A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importőreinek esetében - mivel csak egyetlen importőr jelezte, hogy kész együttműködni - ugyancsak megállapították, hogy nincs szükség mintavételre.
(8)
Annak érdekében, hogy az egyetlen kínai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújthasson be piacgazdasági elbánás, illetve - igény esetén - az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyéni elbánás iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az egyetlen kínai együttműködő vállalatnak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelemhez. Az exportáló gyártó sem piacgazdasági elbánást, sem egyéni elbánást nem kérelmezett.
(9)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Az egyetlen kínai együttműködő exportáló gyártótól, öt közösségi gyártótól, egy importőrtől és 36 felhasználótól érkezett válasz. Emellett több felhasználó eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívre azonban nem adott választ. A 17 uniós tagállam nemzeti öntőműhely-szövetségeit tömörítő, tagjai nevében is eljáró European Foundry Association (Európai Öntőműhelyek Egyesülete, a továbbiakban: CAEF) is tett észrevételeket.
(10)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt. A következő vállalatoknál tettek ellenőrző látogatásokat:
a)
Közösségi gyártók
-
Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spanyolország,
-
Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spanyolország,
-
Italiana Coke SpA, Savona, Olaszország,
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Cseh Köztársaság,
-
Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spanyolország;
b)
Független közösségi importőr
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Németország;
c)
Közösségi felhasználók
-
Rockwool International A/S és leányvállalata, a Rockwool A/S, Dánia; mindkettő székhelye: Hedehusene, Dánia,
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Németország.
(11)
Mivel nem nyújtottak be piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, és mivel meg kellett állapítani a rendes értéket a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóira vonatkozóan a kiválasztott analóg ország adatai alapján, ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatok telephelyén:
Az analóg ország - az Amerikai Egyesült Államok - gyártói
-
Tonawanda Coke Co., New York,
-
Erie Coke Co., Pennsylvania.
3. Vizsgálati időszak
(12)
A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakot fogta át (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(13)
Az érintett termék a rendszerint az ex 2704 00 19 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (a továbbiakban: érintett termék).
(14)
A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot bitumenes kőszénből állítják elő, amely a talajból kinyert szerves üledékes kőzet. Az acélipar elsősorban kis- és közepes méretű kokszot használ (80 mm alatti átmérőjű kohókoksz), míg az öntöttvas- és a szigetelőipar nagyméretű kokszot (80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz vagy öntödei koksz) használ a kupolókemencékben. A két koksztípus ugyanazon KN-kód alá tartozik.
(15)
A vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék valamennyi típusa - a nyersszén minősége, az előállítási módszerek és az átlagméret különbségei ellenére - azonos alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és a kupolókemencékben tüzelőanyagként használják azokat.
(16)
Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó öntödei koksz, azaz kupolókemencékben használt, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz. Azt a következtetést is levonták, hogy az öntödei koksz valamennyi kategóriája egyetlen terméknek tekintendő, mivel azok azonos alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és azonos felhasználásúak.
2. A hasonló termék
(17)
A vizsgálat során megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és eladott, a Kínai Népköztársaságban gyártott és a Közösségbe exportált, valamint az analóg országban (Amerikai Egyesült Államok) gyártott és eladott 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és azonos felhasználású. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1. Együttműködés
(18)
Mint a fenti, (6) preambulumbekezdésben említették, az eljárás során csak egyetlen kínai exportáló gyártó működött együtt. Az említett exportáló gyártó exporteladása a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló teljes kínai, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importnak kevesebb mint 30 %-át tette ki. Így megállapították, hogy az együttműködés szintje igen alacsony volt. A Kínai Népköztársaság képviselőit tájékoztatták, hogy az együttműködés ilyen alacsony szintje az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után.
2. Rendes érték
a) Analóg ország
(19)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés.
(20)
Az Amerikai Egyesült Államoknak viszonylag nagy és nyitott belföldi, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz piaca van, öt belföldi gyártóval (a vizsgálati időszakban) és megfelelő szintű importtal. Az érintett terméket ezenfelül a Kínai Népköztársaságban alkalmazotthoz hasonló eljárással gyártják.
(21)
Emellett megvizsgáltak egyes egyéb, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot gyártó országok alkalmasságát is. Ausztrália volt az egyetlen ország, ahol az érintett terméket bizonyítottan gyártják; az egyetlen ismert ausztrál gyártó által szolgáltatott információk alapján megállapítást nyert, hogy az ausztrál belföldi piac igen korlátozott.
(22)
A fentiek alapján az egyetlen megfelelő analóg ország az Amerikai Egyesült Államok. Ennek megfelelően a kokszgyártók amerikai szövetségének együttműködését kérték.
b) A rendes érték meghatározása
(23)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében a rendes érték meghatározása az Amerikai Egyesült Államok két együttműködő vállalatától kapott ellenőrzött információk alapján történt.
(24)
A Bizottság a rendes érték meghatározása során először az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapította, hogy a két együttműködő amerikai vállalat által gyártott hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív, azaz a belföldi eladások összvolumene elérte az érintett termék a Közösségbe irányuló teljes exportjának legalább 5 %-át. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érintett terméket egyetlen terméktípus alkotja.
(25)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a fenti belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapították, hogy a belföldi piacon történt értékesítések volumenének több mint 95 %-a nyereséges volt.
(26)
Következésképpen a rendes értéket a két amerikai együttműködő gyártó által a független vásárlók felé felszámított gyártelepi belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapítottak meg.
3. Exportár
(27)
A kínai érintett felek korlátozott együttműködése miatt az exportárat az alaprendelet 18. cikkével összhangban elsősorban a rendelkezésre álló legjobb információra alapozták. 2006. január óta a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksznak nincs külön TARIC-kódja. Következésképpen az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kínai exportárának vagy mennyiségének kiszámításához a vizsgálati időszakban. Az importáló tagállamok vámhatóságai azonban részletes információval tudtak szolgálni a Kínából a vizsgálati időszak alatt importált 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségéről és áráról.
(28)
Mivel az alaprendelet 18. cikkével összhangban ez volt az érintett termék a vizsgálati időszak alatti behozatalával kapcsolatos legjobb rendelkezésre álló információ, ezt használták fel a kínai export a vizsgálati időszak alatti mennyiségének és árának felméréséhez. Mivel azonban az egyetlen exportáló gyártó nyújtott be információkat az exportárakról, ezt is figyelembe vették és megállapították, hogy az egybehangzó a fent említett vámhatóságoktól szerzett információkkal. A fenti adatok alapján meghatározott súlyozott átlagos nettó gyártelepi exportár 107,73 EUR/metrikus tonna.
4. Összehasonlítás
(29)
A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A fizikai tulajdonságokat, árengedményeket, szállítást, biztosítást, csomagolást, hitelt és az értékesítés utáni költségeket illetően a megfelelő kiigazításokat biztosították, amennyiben azok helyénvalók és hiteles bizonyítékokkal vannak alátámasztva.
(30)
Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból a vizsgálati időszakban importált érintett termék minősége különbözik az analóg országban gyártott hasonló termék minőségétől, és az importált termék esetében kiegészítő átvizsgálási műveletekre volt szükség, mielőtt ténylegesen el lehetett adni.
(31)
Az érintett termék és az analóg országban gyártott hasonló termék kémiai és méretbeli minőségi követelményeit összehasonlították, és kiigazítást eszközöltek a feltárt minőségi különbségek tekintetében. Az európai átvizsgálással kapcsolatban nem volt szükség kiigazításra, mivel e műveletre a CIF-érték meghatározása után kerül sor, az pedig a gyártelepi exportár meghatározásának kiindulópontja.
5. Dömpingkülönbözet
(32)
A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a gyártelepi rendes érték súlyozott átlagának és a gyártelepi exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. Az egész országra kiterjedő, vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 53,3 %.
D. A KÁR
1. Általános észrevételek
(33)
Mint a fenti, (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a Kínai Népköztársaságból származó 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozóan 2000-ben dömpingellenes eljárást indítottak. Ezen intézkedéseket 2004 márciusában felfüggesztették, és az intézkedések 2005 decemberében vesztették hatályukat. Ennélfogva a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszában intézkedések voltak érvényben az érintett országból származó behozatalra vonatkozóan.
2. A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat
(34)
A Közösségen belül a hasonló terméket hét gyártó gyártja. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében e hét közösségi gyártó termelése tekintendő a teljes közösségi termelésnek.
(35)
E hét közösségi gyártó közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen öt jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és működött együtt megfelelően a vizsgálat során. Az öt gyártó a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, ebben az esetben mintegy 75 %-át képviseli. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az öt együttműködő gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként hivatkoznak rájuk. A további két közösségi gyártóra „más közösségi gyártókként” fognak hivatkozni. E két másik közösségi gyártó nem tett ellenvetést a panasszal kapcsolatban.
3. Közösségi fogyasztás
(36)
A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat a közösségi piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, a közösségi értékesítési volumenekre vonatkozóan más közösségi gyártóktól kapott és a közösségi gazdasági ágazatot alkotó gyártóktól kapott becslésekkel összevetve ellenőrzött információk, illetve a felhasználóktól kapott információk és az importmennyiségek alapján állapították meg. A kínai importmennyiségekkel kapcsolatban - mivel 2006-ban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksznak nem volt külön TARIC-kódja - nem állnak rendelkezésre Eurostat-adatok. A vizsgálati időszak alatti importmennyiségeket tehát ideiglenesen az Európai Közösség vámhatóságaitól kapott részletes információk alapján állapították meg, mint az a fenti, (27) preambulumbekezdésben szerepelt. A 2003-as és a 2005-ös év esetében a behozatali mennyiségeket ideiglenesen az Eurostat adataira alapozták, amelyeket a felhasználóktól és az importőröktől a vizsgálat során kapott adatokkal összevetve ellenőriztek. A 2004-es év esetében a behozatali mennyiségek tekintetében az Eurostat-adatok éles ellentétben állnak a vizsgálat során a gyártóktól, importőröktől és felhasználóktól kapott információkkal. Míg a piaci információk szerint 2004-ben kevés kínai behozatalra került sor, az Eurostat adatai épp ellenkezőleg azt mutatják, hogy a behozatal 2004-ben igen magas volt. Ezért valószínű, hogy a korábbi intézkedések 2004. márciusi felfüggesztése után az importőrök a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz TARIC-kódja alatt jelentettek be bizonyos mennyiségű 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, így az Eurostat-adatok nem mutathatnak hiteles képet a 2004-es behozatali mennyiségekről. Ezért és a kínai exportáló gyártók és a közösségbe importáló importőrök igen alacsony fokú együttműködésére tekintettel a vizsgálatnak ebben a szakaszában a 2004-es behozatali mennyiségeket a panaszban közölt információkra alapozzák, amelyek összhangban vannak a vizsgálat során az importőröktől és felhasználóktól kapott adatokkal. A Bizottság a végleges határozatok meghozatala előtt folytatja a behozatali mennyiségekkel kapcsolatos vizsgálatát.
(37)
A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a közösségi fogyasztás a figyelembe vett időszakban nőtt, és a vizsgálati időszakban az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca mintegy 25 %-kal bővült a 2003-as helyzethez képest.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Az EK teljes fogyasztása (ezer tonna) (tartomány) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Index (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Az érintett országból származó behozatal
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(38)
A vámhatóságoktól és az együttműködő felektől kapott információk alapján a Kínai Népköztársaság volt az érintett termék egyetlen behozatali forrása a teljes figyelembe vett időszak alatt az Európai Közösségben. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban az EK-ba irányuló behozatali összmennyiséget a Kínai Népköztársaságból származónak kell tekinteni.
(39)
Az e szakaszban rendelkezésre álló - a (36) preambulumbekezdésben leírt - tények alapján megállapították, hogy az érintett termék Kínából a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége 2003 és a vizsgálati időszak között 45 %-kal nőtt (311 ezer tonnáról több mint 452 ezer tonnára).
(40)
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2003 és a vizsgálati időszak között 24 %-ról 28 %-ra, azaz 4 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2005-höz képest 3 százalékponttal emelkedett.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)
310 755
150 000
386 485
452 011
Index (2003 = 100)
100
48
124
145
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése
24 %
10 %
25 %
28 %
b) Árak
(41)
Mivel 2006-ra nem állnak rendelkezésre az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó behozatalára vonatkozó adatok (lásd a fenti, (36) preambulumbekezdést), és a kínai exportáló gyártók és a Közösségbe importáló importőrök igen korlátozott együttműködésére tekintettel, a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék átlagos importárát a vizsgálati időszakban ideiglenesen a fenti, (27) preambulumbekezdésben említett, közösségi vámhatóságoktól kapott információkra alapozták. A 2003-2005 közötti időszakra az átlagos importárat ideiglenesen az Eurostat adatai alapján állapították meg, amelyek összhangban vannak a vizsgálat megállapításaival. Az Eurostat 2004-es adataival kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy bár a behozatali mennyiségek tekintetében nem helytállóak (lásd a fenti, (36) preambulumbekezdést), az importárak tekintetében összhangban vannak a vizsgálat megállapításaival és a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz és a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz a teljes figyelembe vett időszak alatti ártendenciái között végzett összehasonlításokkal. Ennélfogva a 2004-es importárak megállapításához ideiglenesen az Eurostat adatait használták. A Bizottság azonban a végleges határozatok meghozatala előtt folytatja az importárakkal kapcsolatos vizsgálatot.
(42)
A fenti adatok alapján a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék átlagos importára 2003 és 2004 között több mint kétszeresére nőtt (122 EUR/tonnáról 275 EUR/tonnára), 2005-ben viszont jelentősen visszaesett (224 EUR/tonnára), és ez utóbbi tendencia a vizsgálati időszakban folytatódott (156 EUR/tonna). Százalékosan az árak 2004 és a vizsgálati időszak között 35 %-kal csökkentek; a teljes figyelembe vett időszakban (2003 - vizsgálati időszak) azonban 27 %-kal nőttek.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF közösségi határparitáson számított átlagos ára (EUR/tonna)
122
275
224
156
Index (2003 = 100)
100
225
184
127
c) Áralákínálás
(43)
Az áralákínálás megállapításához a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozó áradatokat elemezte. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevők felé felszámított, az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. Az érintett behozatal a fenti, (41) preambulumbekezdésben említett adatokon alapuló árát szükség esetén kiigazították a CIF határparitáson számított közösségi árra, megfelelően kiigazítva a behozatal utáni (átvizsgálási és vámkezelési) költségekkel, amelyek az importőröket a Közösségben terhelték.
(44)
Az összehasonlítás megmutatta, hogy a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak, ez utóbbi százalékában kifejezve 10,2 %-os mértékben.
5. A közösségi gazdasági ágazat helyzete
(45)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.
a) Termelés
(46)
A közösségi gazdasági ágazat termelése a 2003-as 824 000 tonnás szintről 2004-ben 1 017 000 tonnára emelkedve tetőzött, majd 2005-ben csökkent és a vizsgálati időszak alatt ismét enyhén nőtt. A közösségi gazdasági ágazat termelésének 2004-ben tapasztalt jelentős növekedése a piac a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alacsony szintjének betudható alacsony ellátottságával magyarázható, illetve más, a Közösségben 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot előállító üzemek bezárásával. Összességében a termelés a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal növekedett, mintegy 971 000 tonnára a vizsgálati időszakban.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Termelés (tonna)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Index (2003 = 100)
100
123
116
118
b) Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(47)
A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása stabilan 1,1 millió tonna körül volt a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2003-ban 75 %-os volt. 2004-ben 93 %-osra nőtt, 2005-ben 87 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét nőtt, 89 %-ra. Meg kell jegyezni, hogy ennek az ágazatnak az a különleges jellemzője, hogy termelési kapacitásának kihasználása elég stabilan alakul, mivel a termelési folyamatot nem lehet időszakosan leállítani.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Index (2003 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
75 %
93 %
87 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
123
116
118
c) Értékesítések volumene
(48)
A közösségi gazdasági ágazat a közösségi piacon független vevőknek eladott saját termelésének értékesítési volumene 2004-ben ugrásszerűen emelkedett (40 %-kal), 2005-ben és a vizsgálati időszakban azonban csökkent (12, illetve további 3 százalékponttal). Az értékesítések volumene a teljes figyelembe vett időszakban összességében 25 %-kal nőtt, ez az arány pedig megfelel a közösségi fogyasztás növekedési mértékének.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Az EK értékesítési volumene (tonna)
658 641
921 347
845 688
825 013
Index (2003 = 100)
100
140
128
125
d) Piaci részesedés
(49)
A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabilan 51 %-os volt, 2003-ban csakúgy, mint a vizsgálati időszakban. 2004-ben - a kínai behozatal hiánya következtében - elérte maximumát. A közösségi gazdasági ágazat tehát a teljes figyelembe vett időszakban képes volt piaci részesedése fenntartásával kihasználni a piac növekedését, azaz a megnövekedett közösségi fogyasztást. A vizsgálati időszakban azonban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,5 %-át elvesztette a 2005-ös szinthez képest.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Index (2003 = 100)
100
118
105
100
e) Növekedés
(50)
2003 és a vizsgálati időszak között, amikor a közösségi fogyasztás 25 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési volumene azzal egyenlő mértékben növekedett, piaci részesedése tehát stabil maradt. Ugyanezen időszakban a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 4 százalékponttal emelkedett, amely megfelelt a közösségi piacon eladott mintegy 141 000 tonna mennyiségi növekedésnek.
f) Eladási árak a Közösségben
(51)
A közösségi gazdasági ágazat független vevőknek történt eladásai átlagos egységára 2003 és 2005 között jelentősen nőtt (154 EUR/tonnáról 244 EUR/tonnára), a vizsgálati időszakban csökkent, ám továbbra is 29 %-kal magasabb (199 EUR/tonna) volt, mint 2003-ban.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
A közösségi piaci egységár (EUR/tonna)
154
192
244
199
Index (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Az érintett behozatal áralákínálásának mértéke miatt e behozatalok kétségtelenül hatással voltak a közösségi gazdasági ágazat eladási áraira.
g) Készletek
(53)
A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A készletek 2004-ben először 29 %-kal nőttek, 2005-ben további 41 százalékponttal és a vizsgálati időszakban 88 százalékponttal. A készletek szintje azonban az éves termelési volumennel összehasonlítva viszonylag jelentéktelen (2003-ban 3,5 %, a vizsgálati időszakban 7,6 %). Mivel a közösségi gazdasági ágazat közösségi értékesítési volumene a teljes figyelembe vett időszakban nőtt, mint ez a fenti, (48) preambulumbekezdésben szerepelt, a zárókészletek növekedését a közösségi gazdasági ágazat exporteladásainak a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése magyarázza, lásd az alábbi, (70) preambulumbekezdést.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
28 761
37 007
48 834
74 127
Index (2003 = 100)
100
129
170
258
h) Beruházások
(54)
A közösségi gazdasági ágazat a hasonló termék gyártásába való éves beruházása stabil volt a figyelembe vett időszakban, évente körülbelül 9 millió EUR, egy 2004-es átmeneti csökkenés kivételével. A közösségi gazdasági ágazat beruházásait a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordították (részben egyes uniós környezetvédelmi jogszabályi előírásoknak való megfelelés érdekében), nem pedig a kapacitás növelésére.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Nettó beruházás (ezer EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Index (2003 = 100)
100
91
101
101
i) Nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség
(55)
A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat a nettó eladások százalékában kifejezett nyereségessége 2003-tól 2005-ig jelentősen nőtt (11 %-ról 18 %-ra), a helyzet azonban gyökeresen megváltozott a vizsgálati időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat elkezdett veszteségessé válni (- 1 %). A közösségi gazdasági ágazat nyereségességének drámai esése az eladási árak 2005 és a vizsgálati időszak közötti meredek csökkenésének tudható be.
(56)
A beruházások megtérülése - a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve - nagyjából a nyereségességi tendenciát követte.
(57)
A közösségi gazdasági ágazat pénzáramlásában is hasonló negatív változások mutatkoztak, amelyek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében jelentős visszaesés következett be.
(58)
A közösségi gazdasági ágazat a tőkebevonási képesség tekintetében nem számolt be semmilyen tényleges nehézségről. Azonban az ágazat sajátos jellege miatt - vagyis hogy a termelési folyamatot nem lehet leállítani anélkül, hogy az kárt tenne a kemencékben - egyes kemencék bezárása, majd újraindítása jelentős kiegészítő beruházásokat tenne szükségessé (a közösségi gazdasági ágazat becslése szerint kemencénként megközelítőleg 2 millió EUR). A közösségi gazdasági ágazat becslése szerint az e beruházásokhoz szükséges kiegészítő tőkebevonási képesség korlátozott, amennyiben a befektetők nem bíznak a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz piacának nyereségességében. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának meglehetősen stabilnak kell lennie.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
A közösségi gyártók nyereségessége a független vevőknek történő közösségi értékesítések esetében (nettó értékesítések százalékában)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Index (2003 = 100)
100
158
169
-8
A beruházások megtérülése (az eredmény a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Index (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Pénzáramlás (ezer EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Index (2003 = 100)
100
77
196
26
j) Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(59)
A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2003 és a vizsgálati időszak között 13 %-kal nőtt. A megnövekedett termeléssel összehasonlítva a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének - az egy foglalkoztatottra jutó éves termelés (tonnában mért) - termelékenysége stabil volt. Az alkalmazottankénti átlagos bérköltség 9 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Alkalmazottak száma
680
754
734
767
Index (2003 = 100)
100
111
108
113
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
1 676
1 954
1 760
1 697
Index (2003 = 100)
100
117
105
101
Éves alkalmazottankénti bérköltség
(ezer EUR)
28
28
29
31
Index (2003 = 100)
100
100
105
109
k) A dömpingkülönbözet nagysága
(60)
A dömpingelt behozatalok mennyiségére, piaci részesedésére és árára tekintettel a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
(61)
Mint a (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a korábbi dömpingellenes intézkedéseket 2004 márciusában felfüggesztették, mivel a piaci feltételek átmeneti változásai miatt úgy ítélték meg, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalával kapcsolatos kár folytatódása nem valószínű. Az érintett termék mennyiségeinek és árának alakulását ezután a 2002. október 1-jétől2003. szeptember 30-áig terjedő időszakban vizsgálták. A felfüggesztést 2005 decemberéig, az intézkedések hatályvesztéséig meghosszabbították. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a múltbeli dömping nem befolyásolta jelentősen a közösségi gazdasági ágazat helyzetét az e vizsgálat során figyelembe vett időszakban.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(62)
2003 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt importjának mennyisége 45 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4 százalékponttal növekedett. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagárai alacsonyabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat árainál, kivéve a 2004-es kivételes évet. Ráadásul a vizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai jelentősen alámentek a közösségi gazdasági ágazat árainak. Valójában 10,2 %-os alákínálási különbözet mutatkozott.
(63)
A legtöbb kármutató 2005-ig pozitív tendenciát jelzett a közösségi gazdasági ágazatban (bár a kivételes 2004-es évtől kezdődően és 2005-ben már bizonyosan megfigyelhető volt némi lefelé irányuló kiegyenlítés), azonban a vizsgálati időszak alatt csökkent. Ez különösen jellemző a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatói, főleg a nyereségesség tekintetében: a 2004-2005-ben elért 17-18 %-os nyereséghányad a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent, és a közösségi gazdasági ágazat végül veszteséget produkált. A beruházások megtérülése és a pénzáramlás is negatívan fejlődött. Ez a drámai visszaesés az árak meredek zuhanásának volt köszönhető a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időben, amikor a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének átlagos eladási árai 19 %-kal csökkentek a saját nyereségessége rovására.
(64)
A kármutatók többsége 2005 és a vizsgálati időszak közötti időben szintén negatívan alakult, bár kevésbé érzékelhetően, mint a nyereségesség: a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene körülbelül 3 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedéséből 2,5 %-ot veszített el, az átlagos értékesítési árak 19 %-kal estek vissza. Másrészről a termelési volumen, a kapacitáskihasználás mértéke és a foglalkoztatás 2005-től a vizsgálati időszakig valamivel kedvezőbben alakult.
(65)
Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
1. Bevezetés
(66)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt importja okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(67)
2003 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék importjának mennyisége 45 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban jelentős szintet ért el, azaz folyamatosan 24 %-os vagy magasabb piaci részesedést. A vizsgálati időszak alatt ez a piaci részesedés 28 % volt. Az átlagos importárak 2003 és a vizsgálati időszak között összesen 46 %-kal emelkedtek, azonban a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árainál általában alacsonyabbak voltak, kivéve a 2004-es kivételes évben. A vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó import átlagárai 10,2 %-os mértékben alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. A közösségi gazdasági ágazat annak érdekében, hogy a hazai piacán biztosítsa jelentétét, illetve a Kínai Népköztársaságból származó import következtében alacsony piaci árak miatt kénytelen volt a vizsgálati időszakban az értékesítési árait 29 %-kal csökkenteni. Ennek ellenére 2005-től a vizsgálati időszakig 2,5 %-ot veszített piaci részesedéséből.
(68)
A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal e tisztességtelen árazási magatartása lenyomta a közösségi gazdasági ágazat árait, így az a nyersanyagárak emelkedését nem tudta tovább fedezni. Ez a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének zuhanásában nyilvánult meg.
(69)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó import alacsony árai, amelyek a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáltak a vizsgálati időszakban, és amelyek volumenben is növekedtek, meghatározó szerepet játszottak a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásában, amely a nyereségesség és a többi pénzügyi mutató meredek zuhanásában, illetve a piaci részesedés zsugorodásában nyilvánult meg a vizsgálati időszakban.
3. Egyéb tényezők hatása
a) A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye
(70)
Amint az alábbi táblázatból látszik, a közösségi gazdasági ágazatban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz exporteladásának volumene a figyelembe vett időszak alatt 36 %-kal csökkent. A vizsgálati időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége zuhant, a fentebb ismertetettek szerint az exporteladás azonban jelentősen megnőtt. Ráadásul az exporteladás szintje a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének összefüggésében nem bír nagy jelentőséggel, az összes értékesítés 10 %-át teszi ki a vizsgálati időszakban. Ezért úgy tekinthető, hogy az exportban történt visszaesés nem járult hozzá számottevően a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Az exporteladás mennyisége (tonna)
140 511
103 409
56 453
90 402
Index (2003 = 100)
100
74
40
64
b) Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(71)
A fenti (38) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti legjobb rendelkezésre álló információk alapján a Kínai Népköztársaságon kívüli harmadik országokból származó behozatal nem volt a figyelembe vett időszakban. Így megállapították, hogy az Európai Közösségbe más harmadik országokból származó behozatalok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
c) Verseny más közösségi gyártókkal
(72)
Mint a fenti (35) preambulumbekezdésben szerepelt, a két másik közösségi gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. Ez a két gyártó azonban szolgáltatott bizonyos adatokat a Biztosság számára a saját termelési és értékesítési volumeneire vonatkozóan, amelyeket a vizsgálatban együttműködő más közösségi gyártóktól kapott adatokkal összevetve ellenőriztek. A többi közösségi gyártó eladási áraival kapcsolatos információ nem állt rendelkezésre.
(73)
A rendelkezésre álló adatok alapján úgy becsülik, hogy a két másik közösségi gyártó értékesítési volumene a Közösségben a vizsgálati időszakban 280 és 380 ezer tonna között volt (8). Hasonlóképpen, a megfelelő piaci részesedésük 20 % körül volt. A fenti megállapításoknak megfelelően a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt, míg a kínai import piaci részesedése ugyanebben az időszakban 4 százalékponttal növekedett. Ebből következően a teljes időszakot tekintve a kínai import volumene a többi közösségi gyártó rovására növekedett. Azonban a kínai import piaci részesedésének 3 százalékpontos növekedése a vizsgálati időszakban nagyjából megfelel a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése csökkenésének (2,5 százalékpont.)
(74)
A fentiek alapján, ellenkező értelmű adatok hiányában megállapították, hogy a többi közösségi gyártó nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.
d) A nyersanyagok árai
(75)
Néhány érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár a nyersanyagárak növekedésének tudható be. Ebben a tekintetben azt állapították meg, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz előállításához használt alapanyag, a kokszszén a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz előállítási költségeinek mintegy 50 %-át teszi ki. A közösségi gazdasági ágazat által használt kokszszenet az USA-ból szerzik be, kivéve egy közösségi gyártót, aki helyi forrásból származó kokszszenet használ. A közösségi gazdasági ágazat által használt kokszszén árait tekintve a vizsgálat kimutatta, hogy ezek jelentős mértékben és állandóan növekedtek a figyelembe vett időszakban, az alábbi táblázatban látható módon:
2003
2004
2005
Vizsgálati időszak
Kokszszén átlagos költsége (EUR/tonna előállított 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz)
77
97
126
127
Index (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a nyersanyagárak növekedése 2003 és 2005 között hatással lehetett a közösségi gazdasági ágazat értékesítési áraira, amelyek amint az az (51) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanebben az időszakban növekedtek, egybeesve a közösségi gazdasági ágazat magasabb haszonkulcsával. A vizsgálati időszakban ezzel ellentétesen, a 2005-ös évhez képest csupán 1 százalékpontos nyersanyagár-növekedés ellenére, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete drámai mértékben romlott, mivel értékesítési árai jelentősen csökkentek.
(77)
Következésképpen úgy találták, hogy a nyersanyagárak alakulása nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(78)
A fenti elemzés végeredményben azt bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó import a közösségi piacon a vizsgálati időszakban komoly árcsökkenést idézett elő, mivel a Kínai Népköztársaság importárai a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáltak. Ez az árcsökkenés a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak jelentős csökkenéséhez vezetett, amely egybeesett a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének, a beruházások megtérülésének és a pénzáramlásnak az erőteljes visszaesésével. Ráadásul, a vizsgálati időszakban a kínai import növekedése piacirészesedés-növekedéshez (3 százalékpontos) vezetett, amely a közösségi gazdasági ágazat hasonló mértékű (2,5 százalékpontos) piacirészesedés-vesztésében tükröződik.
(79)
Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást.
(80)
A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal károsító hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.
F. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
(81)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében, hogy intézkedéseket fogadjon el. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. Az egyéni importőrökre vagy felhasználókra vonatkozó adatokat a bizalmas adatkezelés érdekében a tényleges számadatok helyett tartományokban mutatjuk be.
1. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(82)
Mint ahogy a fenti (35) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazat öt vállalatból áll, amelyek a Cseh Köztársaságban, Olaszországban és Spanyolországban rendelkeznek gyártóüzemmel és körülbelül 750 főt foglalkoztatnak, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó adminisztratív tevékenységben. Intézkedések bevezetése esetén a közösségi piacon az árcsökkenés várhatóan befejeződik, és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai elkezdenek helyreállni, aminek következtében a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete javulásnak indul.
(83)
Másrészről, ha nem vezetnek be dömpingellenes intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatóinak, nevezetesen a nyereségességének a negatív tendenciája valószínűleg folytatódni fog. A közösségi gazdasági ágazat piacirészesedés-vesztése valószínűleg folytatódni fog, mivel nem lesz képes tovább lépést tartani a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci áraival. Ez valószínűleg a termelés és a beruházások visszaeséséhez, bizonyos termelési létesítmények bezáráshoz, illetve létszámleépítéshez fog vezetni a Közösségen belül.
(84)
Összegzésként megállapítható, hogy dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy felépüljön a kárt okozó dömping hatásaiból.
2. A nem kapcsolódó közösségi importőrök és kereskedők érdekei
(85)
Mint a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepelt, csak egyetlen importőr/kereskedő nyújtott be a kérdőívre válaszokat. A vizsgálati időszak alatt az érintett termék közösségi importját szinte teljes egészében ez a cég realizálta, mint az a (36) preambulumbekezdésben szerepelt.
(86)
Az említett importőr által szolgáltatott információk alapján megállapítást nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék importjának aránya a cég teljes forgalmában körülbelül 20 %-ot tett ki a vizsgálati időszak alatt. Az importőr/kereskedő a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot nemcsak a Kínai Népköztársaságból szerzi be, hanem más forrásokból is, beleértve a közösségi gazdasági ágazatot. Az említett importőr a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kereskedelme révén átlagosan elért haszonkulcsa 5-10 % körül alakult.
(87)
Az együttműködő importőr nem támogatja az intézkedések bevezetését. Azonban tekintve az importőrnek az érintett termék behozatala terén fennálló rendkívül erős pozícióját, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések által generált többletköltségek nagy részét, vagy akár teljes egészét át tudná hárítani a felhasználókra. Ebben a tekintetben a dömpingellenes vám kivetése a Kínai Népköztársaságból származó importra, a fenti (82) preambulumbekezdésben vázoltak szerint minden valószínűség szerint a piaci árak felfelé irányuló korrekciójához vezetne. Ezért feltételezhető, hogy azok az importőrök, akik a Kínai Népköztársaságból vásárolják a terméket, ezeket a vámköltségeket a végső fogyasztóra fogják továbbhárítani. Mindenesetre, tekintve a termék viszonylag csekély súlyát a kérdéses importőr tevékenységében, illetve a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kereskedelmében elért haszonkulcsot, az ideiglenesen megállapított vám várhatóan nem befolyásolná jelentős mértékben az említett gazdasági szereplő pénzügyi helyzetét.
3. A felhasználók érdeke
(88)
Mint a (9) preambulumbekezdésben szerepelt, a felhasználók és szövetségeik nagy számban adtak a kérdőívre válaszokat és tettek más észrevételeket. A közösségi felhasználói piac két nagy szektorból tevődik össze, a kőgyapotgyártók és az öntödék szektorából.
a) Kőgyapotgyártók
(89)
Felhasználói kérdőívek érkeztek a Rockwool International A/S (a továbbiakban: Rockwool), a Közösség legnagyobb kőgyapotgyártó csoportjának leányvállalataitól. A Rockwool 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használ a kőgyapot előállításához tüzelőanyagként a kőolvasztáskor. A kőgyapotot főleg szigetelőanyagkét alkalmazzák. A teljes Rockwool csoport által realizált haszonkulcs a vizsgálati időszakban 10 % fölötti volt.
(90)
Megállapítást nyert, hogy a Rockwool fogyasztása a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz összes közösségi fogyasztásának 13 %-át, behozatala pedig a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz Kínából származó összes behozatalának körülbelül 18 %-át tette ki a vizsgálati időszakban.
(91)
A vállalat a Közösség területén 15 termelőüzemmel rendelkezik, és mintegy 6 600 alkalmazottat foglalkoztat. A kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot három, az EU területén található üzemében használják, amelyek összesen 2 400 alkalmazottat foglalkoztatnak, a többi üzem pedig közösségi 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használ. A vizsgálati időszak alatt a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használó Rockwool üzemek összes előállítási költségének 4-8 %-át tette ki.
b) Öntödék
(92)
Becslések szerint az öntödék 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz fogyasztása az összes közösségi fogyasztás közel 80 %-át teszi ki. Az öntödei iparágban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot tüzelőanyagként használják a hulladék megolvasztására a vasöntvények készítésénél, amelyeket az autógyártás, az építőipar, a gépipar és közüzemi szektorok használnak fel.
(93)
A dömpingellenes intézkedések öntödékre gyakorolt lehetséges hatását a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz összes közösségi fogyasztásának körülbelül 18 %-át, illetve a vizsgálati időszakban az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó összes importjának szintén körülbelül 18 %-át képviselő közösségi öntödék felhasználóinak a kérdőívekre adott válaszai alapján elemezték. Megalapozott kérelmek érkeztek az Európai Öntőműhelyek Egyesületétől (CAEF), illetve a Német Öntödék Szövetségétől (German National Foundry Association) is.
(94)
A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a vizsgálati időszakban az elemzésben részt vevő öntödék összes előállítási költségének 3-6 %-át jelentette. Ez különbözik a CAEF becslésétől, amely szerint a koksz ára az öntvények előállítási költségének 15 %-át is kiteheti.
c) A felhasználók érvei
(95)
A felhasználók az intézkedések bevezetésével szemben felmutatott első számú érve az, hogy a koksz közösségi keresletét az európai gyártók önmagukban nem tudják kielégíteni. Ezt a közösségi gazdasági ágazat is elismerte, és az a tény is tisztán tükrözi, hogy az Európai Közösség fogyasztása a vizsgálati időszakban 1,6 millió tonna volt (amely az elkövetkezendő években a felhasználók előrejelzései szerint valószínűleg növekedni fog), míg a teljes közösségi termelés, mind a közösségi gazdasági ágazat gyártóitól, mind más közösségi gyártóktól kapott válaszok alapján (lásd a (72) preambulumbekezdést) ebben az időszakban 1,3 millió tonnát tett ki. Tekintve, hogy a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának mértéke magas, nyilvánvaló, hogy a felhasználói kereslet kielégítésének érdekében még akkor is importra volna szükség, ha a teljes közösségi termelés a közösségen belül kerülne fogyasztásra.
(96)
Fontos megemlíteni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a közösségi gazdasági ágazatra káros hatású tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat orvoslása és a közösségi piacon a tényleges versenyhelyzet visszaállítása, nem pedig az import leállítása. A közösségi piaci versenykörnyezetet illetően meg kell jegyezni, hogy bár a dömpingellenes intézkedések bevezetésének hatása valószínűleg a Kínai Népköztársaságból származó és a Közösségbe irányuló export árszintjének növekedésében nyilvánulna meg, a javasolt intézkedések nem a közösségi piac kínai exportőrök előtt való lezárását célozzák, tehát továbbra is megengedik a kínai termékek folyamatos piaci jelenlétét.
(97)
Ráadásul a felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések bevezetése a beszerzési árak növekedését eredményezi, amely hatással lehet versenyképességükre és így veszélyezteti a termelési tevékenységüket a Közösségben. Azzal is érveltek, hogy még súlyosabb lenne azoknak a felhasználóknak a helyzete, akik nem tudnak a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszról az európai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra váltani, mivel nekik nem lenne más választásuk, mint viselni a dömpingellenes vám okozta többletterheket.
(98)
A vizsgálat kimutatta, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a kőgyapotgyártásban az összes előállítási költség 4-8 %-át teszi ki, az öntödék esetében pedig az összes költség 3-6 %-át. Ezért, még abban az esetben is, ha az importőrök a vámköltségeket teljes egészében áthárítnák a felhasználókra, a javasolt dömpingellenes vám hatása mind a Rockwool, mind az öntödék legnagyobb elméleti költségnövekedésére 1 % körül lenne.
(99)
Emellett meg kell jegyezni, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz közösségi gazdasági ágazatának zsugorodása vagy eseteleges megszűnése esetén a beszerzési források szintén zsugorodnának, ami negatív hatással lenne azon közösségi felhasználókra, akik számára a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz stratégiai jelentősséggel bír. Ebben az esetben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz beszerzése kizárólag a kínai termeléstől válna függővé, amely a közösségi piacon domináns szerephez jutna. Ebben a vonatkozásban úgy tekinthető, hogy az alternatív beszerzési források megléte a nyersanyaghoz való megfelelő hozzáférés biztosítása szempontjából létfontosságú.
(100)
A Bizottság rendelkezésére álló információ szerint jelenleg a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszból hiány mutatkozik, nem a dömpingellenes eljáráshoz kapcsolódó okok, hanem a kínai kormány által bevezetett, többek között az érintett termék exportját korlátozó intézkedések következtésben. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kivetett exportvám mértéke 2007. június 1-jétől 5 %-ról 15 %-ra emelkedett. A közösségi gazdasági ágazat zsugorodása vagy eseteleges megszűnése rontana a helyzeten, és a felhasználói iparágak számára ellátási hiányt okozna. Másrészről a dömping által szerzett tisztességtelen előnyök megszüntetésének célja a közösségi gazdasági ágazat további hanyatlásának megakadályozása, így a rendelkezésre álló beszerzési források széles választékának fenntartása, sőt a meglévő gyártók közötti verseny erősítése.
d) Következtetés
(101)
Az e szakaszban a Bizottság rendelkezésére álló tények alapján megállapítható, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mind a kőgyapotgyártók, mind az öntödék összköltségének csak elhanyagolható hányadát teszi ki, ezért bármilyen dömpingellenes intézkedés valószínűleg csak korlátozott hatást gyakorolhat az előállítási költségeikre. Ráadásul nem zárható ki, hogy az importőrök viselnék a költségnövekedés egy részét, illetve a felhasználók a költségnövekedés egy részét vagy teljes egészét áthárítanák a végső fogyasztóikra. Ezért levonható az a következtetés, hogy egy olyan dömpingellenes intézkedés, mint a javasolt intézkedés hatása valószínűleg nem befolyásolja jelentősen a felhasználók gazdasági helyzetét. Mivel a dömpingellenes intézkedésnek a felhasználók költségeire gyakorolt hatása korlátozott, nem valószínű, hogy az intézkedések bevezetése következtében sor kerülhet üzembezárásokra. Ezért valószínűleg a foglalkoztatásra gyakorolt hatás sem lesz jelentős a felhasználói iparágban.
4. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(102)
Az intézkedések bevezetésének hatásai várhatóan segítik majd a közösségi gazdasági ágazatot nyereségességének javításában, ami következésképpen előnyösen hat a közösségi piacon fennálló versenyfeltételekre. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen pénzügyi helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat bezárja gyártóüzemeit és elbocsátja munkavállalóit. Ebben az esetben a közösségi piac importfüggősége növekedne.
(103)
Az importőröket illetően, míg a negatív hatások áremelkedés formájában jelentkezhetnek, ezek mértéke csökkenthető a csökkentett árrésekkel vagy a növekedés egy részének a felhasználói iparágra történő áthárításával.
(104)
A felhasználókat illetően a javasolt dömpingellenes vám az előállítási költségeikre igen korlátozott hatással járna.
(105)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE IRÁNYULÓ JAVASLAT
(106)
A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedést kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt import további károkat okozzon.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(107)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözetet. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetőséget kell adnia a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy előállítási költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A számításhoz ideiglenesen használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 15,3 %-a volt, amely megfelel a közösségi gazdasági ágazat által 2003-2005 között elért átlagos haszonkulcsnak.
(108)
A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett - az alákínálásra (lásd a fenti (43) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott - átlagárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlításával állapították meg. A nem károsító ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják annak érdekében, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF-import értékének százalékában kifejezve 35,7 %-ot tett ki, ez alacsonyabb a dömpingkülönbözetnél.
(109)
Tekintve, hogy egyetlen kínai exportőr sem nyújtott be egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet, egységes országos, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet állapítottak meg az összes exportőrre a Kínai Népköztársaságban.
2. Ideiglenes intézkedések
(110)
Az előzőek fényében és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban.
(111)
A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vám mértékét ezért 35,7 %-ban kell megállapítani.
3. Az intézkedések formája
(112)
A dömpingellenes intézkedések formája különböző lehet, míg a céljuk minden esetben a kárt okozó dömping hatásainak megszüntetése. A vizsgálati időszakot követően az érintett termék kínai importjának jelentős, a káros szintet meghaladó mértékű árnövekedését figyelték meg. Ilyen körülmények között, és tekintve, hogy ezt a piacot a korábbiakban erős áringadozás jellemezte, ebben az esetben vélhetően a minimum importár („MIÁ”) formájában kivetett vám a legmegfelelőbb intézkedés. A MIÁ biztosítja, hogy az érintett terméket ne lehessen káros szintű áron értékesíteni, ugyanakkor nem emeli az árakat méltánytalan mértékben azokban az időszakokban, amikor az árak megfelelően magas szinten vannak. A MIÁ várhatóan stabilizálja a piacot, mivel a közösségi gazdasági ágazat számára megfelelő árszintet, ezáltal gazdaságilag megvalósítható feltételek melletti működést biztosít, ugyanakkor mértékadó hivatkozási pontként szolgál az importőrök és felhasználók számára a gazdasági tevékenységük kellő időben való megtervezéséhez.
(113)
A minimum importár értéke a kárkülönbözetnek a vizsgálati időszak alatt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában használt exportárakra történő alkalmazásából adódik. Az így számított minimum importár 227 EUR/tonna.
4. Végrehajtás
(114)
A (14) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot ugyanazon vámnómenklatúra alapján importálják, mint a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot. A két terméket csak a mérete különbözteti meg, azonban két különböző iparág használja fel őket, és főként különböző gyártók állítják elő őket a Közösségben. E rendelet csak a Közösség területén szabad forgalomba kerülő 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importját hivatott szabályozni. Mivel a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz importja bizonyos százalékban tartalmazhat 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot, biztosítani kell, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kivetett vám kevert szállítmányok esetén ne vezessen a vám indokolatlan kivetéséhez a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszra.
(115)
Ezért a dömpingellenes vámot csak a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kell alkalmazni az olyan kevert szállítmányok esetében, amelyek tartalmaznak mind 80 mm-t meghaladó, mind 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, kivéve, ha megállapítást nyert, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz aránya a kevert szállítmányban nem haladja meg a száraz nettó tömeg 20 %-át. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz keverékekben előforduló mennyisége a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) 68-70. cikkével összhangban mintavétel alapján állapítható meg. Amennyiben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségét mintavétel alapján állapítják meg, a mintavételt az ISO 18238:2006 szabvány szerint kell elvégezni.
(116)
Amennyiben megállapítják, hogy a Közösség területén az ex 2704 00 19 KN-kód alá sorolt szabad forgalomba került kevert darabos kőszénkokszot (80 mm-t meghaladó, illetve 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz) utólag megszűrték és 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszként értékesítették, azt érintett termékként kell kezelni, és ennek a rendeletnek a rendelkezései alkalmazandók rá.
5. Záró rendelkezés
(117)
Ismert, hogy a végleges határozatok meghozatala előtt számos elem, mint - különösen a 2004-es évi - importvolumen és árak, a kínai kormány kokszexportot érintő utóbbi döntéseinek a világpiacra és a közösségi piacra gyakorolt hatása, illetve a MIÁ megállapításához alkalmazandó indexálási rendszer megvalósíthatóságával kapcsolatos további elemzések szükségesek. Azonban az eddig összegyűjtött és elemzett információk világosan mutatják a dömping fennállásának tényét, a kár meglétét, az okozati összefüggést a dömping és a kár között, és azt a tényt, hogy az intézkedések bevezetése nem lenne ellentétes a közösségi érdekekkel. Azt a következtetést lehet ezért levonni, hogy a végleges határozatok meghozatalához szükséges további információk megszerzése és a fenti elemekkel kapcsolatos vizsgálatok elmélyítése semmi esetre sem akadályozhatja az ideiglenes intézkedések meghozatalát.
(118)
Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2704 00 19 KN-kóddal bejelentett (2704001910 TARIC-kód) 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre. A darabok átmérőjét az ISO 728:1995 szabvány szerint kell megállapítani.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termékre kivetett ideiglenes dömpingellenes vám összege a tonnánkénti 227 EUR-s minimum importár és a közösségi határparitáson számított nettó ár közötti különbözet minden olyan esetben, ha ez utóbbi nem éri el a minimum importárat.
(3) A dömpingellenes vámot alkalmazni kell a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra az olyan vegyes szállítmányok esetében is, amelyek tartalmaznak mind 80 mm-t meghaladó, mind 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, kivéve, ha megállapítást nyert, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz aránya a vegyes szállítmányban nem haladja meg a száraz nettó tömeg 20 %-át. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz keverékekben előforduló mennyisége a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 68-70. cikkével összhangban mintavétel alapján állapítható meg. Amennyiben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségét mintavétel alapján állapítják meg, a mintavételt az ISO 18238:2006 szabvány szerint kell elvégezni.
(4) Amennyiben az áruk a szabad forgalomba bocsátást megelőzően károsodtak, és ezért a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árat a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (10) 145. cikke alapján a vámérték meghatározása céljából felosztják, a fent meghatározott minimum importárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár felosztásának megfelelő százalékkal kell csökkenteni. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimum importár és a csökkentett, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó ár különbségével.
(5) Az (1) bekezdésben említett termék Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a közzétételét, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól.
A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszak során kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án.