A BIZOTTSÁG 1737/2006/EK RENDELETE
(2006. november 7.)
a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről szóló 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére, 5. cikke (5) bekezdésére, 6. cikke (4) bekezdésére, 7. cikke (3) bekezdésére, 8. cikke (6) bekezdésére, 9. cikke (6) bekezdésére, 10. cikke (2) bekezdésére, 14. cikke (5) bekezdésére, és 15. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
2003. január 1-jei hatállyal a 2152/2003/EK rendelet megteremti a korábban a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről (felmérések, hálózat, jelentések) szóló, 1986. november 17-i 3528/86/EGK tanácsi rendelet (2) és a Közösség erdőinek tűz elleni védelméről szóló, 1992. július 23-i 2158/92/EGK tanácsi rendelet (3) értelmében végzett intézkedések integrált megközelítéssel történő folytatásának és továbbfejlesztésének alapját. A 2152/2003/EK rendelet lehetőséget teremt arra, hogy a jövőben a Közösség foglalkozzon újabb, számára lényeges környezeti kérdésekkel.
(2)
Jelenleg a következő rendeleteket kell alkalmazni: A Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 1987. június 10-i 1696/87/EGK bizottsági rendelet (4), a 2158/92/EGK tanácsi rendeletnek az erdőtűz információs rendszer tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1994. április 11-i 804/94/EK bizottsági rendelet (5), a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló, 1994. április 29-i 1091/94/EK bizottsági rendelet (6), a Közösség erdőinek tűz elleni védelméről szóló 2158/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. július 28-i 1727/1999/EK bizottsági rendelet (7), a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. október 21-i 2278/1999/EK bizottság rendelet (8). A 2152/2003/EK rendelet rendelkezéseinek végrehajtása céljából az alábbi végrehajtási rendeletek egyes rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell, míg más rendelkezéseket célszerű módosítani. A hatékonyság, az egyértelműség és az ésszerűség érdekében e rendeletek helyébe egyetlen szöveget kell léptetni, és a még mindig releváns rendelkezéseket e szövegbe kell belefoglalni.
(3)
A légszennyezés erdőkre gyakorolt hatásainak figyelemmel kísérését folytatni kell a 3528/86/EGK, az 1696/87/EGK, valamint az 1091/94/EK rendelettel létrehozott és végrehajtott, megfigyelési pontokból álló szisztematikus hálózat és az intenzív és folyamatos megfigyelésre szolgáló mintaterületekből álló hálózat alapján.
(4)
Az új megfigyelési tevékenységek kidolgozását kísérleti résztevékenységekre kell korlátozni tanulmányok, kísérletek és demonstrációs projektek elvégzése során az ilyen új megfigyelési tevékenységek létrehozására vonatkozó lehetőségek megismerése érdekében.
(5)
Az új megfigyelési tevékenységek létrehozása és ezen új tevékenységekre vonatkozó eredmények jelentése tekintetében a 2152/2003/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének és 16. cikke (3) bekezdésének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokra és iránymutatásokra a 2003-tól 2006-ig tartó időszakban nincs szükség, mivel ilyen megfigyelési tevékenységeket ezen időszak alatt előreláthatólag nem fognak végrehajtani.
(6)
A paraméterekre, a megfigyelési módszerekre és adatformátumokra vonatkozó, a 2152/2003/EK rendelet 10. cikkében említett kézikönyv az 1696/87/EGK, a 804/94/EK és a 1091/94/EK rendelet mellékleteiben megállapított megfigyelési rendelkezéseken alapul. A legfrissebb műszaki fejlődés tükrében azonban e rendelkezéseket felül kell vizsgálni. Különösen a megfigyelési pontok szisztematikus hálózatában és az intenzív megfigyelésre szolgáló mintaterületekből álló hálózatban végzendő koronaállapot-felmérésekkel kapcsolatos módszertant kell egységesíteni. A kézikönyvnek ki kell terjednie a fenológiával, a környezeti levegő minőségével, az ózon által okozott kárral és a lombhullással kapcsolatos további megfigyelési módszerekre.
(7)
Az erdőtüzek megfigyelését továbbra is az Európai Erdőtűz-információs Rendszer (EFFIS) alapján kell végezni. Az EFFIS a 2158/92/EGK rendelet és a 804/94/EK rendelet értelmében létrehozott és végrehajtott, az erdőtüzekkel kapcsolatos közösségi információs rendszer eredményeire épül, és ezen túl az erdőtűzzel kapcsolatos kockázatok előrejelzési rendszerén (EFFRFS) és az erdőtűzkárok európai értékelési rendszerén (EFFDAS) belül a közös kutatóközpont által összegyűjtött további információkat is tartalmaz.
(8)
Az erdőtüzek megelőzésére irányuló intézkedéseket a 2158/92/EGK rendelet eredményeire alapozva kell megállapítani, feltéve hogy az ilyen intézkedéseket nem támogatják az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet (9) értelmében, és azok nem szerepelnek a tagállamok által kidolgozott vidékfejlesztési programokban. E rendeletnek elő kell írnia egyrészt azon közös alapadatokat, amelyeket a tagállamok a területükön bekövetkezett bármely erdőtűzre vonatkozóan nyújtanak be, másrészt az ilyen adatok közlésére vonatkozó technikai előírásokat.
(9)
A Közösség által finanszírozott egyéb tevékenységekkel való összhang biztosítása, valamint a kettős munkavégzés és a kétszeres finanszírozás elkerülése érdekében a tagállamok által a 2152/2003/EK rendelet 5., 6., és 7. cikke alapján benyújtott, tanulmányokra, kísérletekre, és demonstrációs projektekre irányuló javaslatokat a Bizottságnak meghatározott kritériumok alapján kell értékelnie.
(10)
Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tanulmányok, kísérletek, és demonstrációs projektek igazodjanak a jelenleg is folyamatban lévőkhöz, valamint megfeleljenek az erdőmegfigyelés jelenlegi igényeinek, az ilyen tevékenységekre irányuló közösségi támogatás nyújtásával kapcsolatban meg kell határozni a prioritások rangsorát.
(11)
A nemzeti programok létrehozása során és az azzal kapcsolatos pénzügyi kérdésekben különösen figyelembe kell venni az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (10), és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (11) rendelkezéseit.
(12)
A közösségi részfinanszírozásra jogosult költségek körének meghatározása érdekében meg kell állapítani a támogathatóság feltételeit.
(13)
A 2152/2003/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében létrehozandó tudományos tanácsadó csoportnak a megfigyelési rendszerrel kapcsolatos technikai kérdésekben tanácsot kell adnia az Erdészeti Állandó Bizottságnak.
(14)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek való megfelelés, valamint a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elve teljes tiszteletben tartásának biztosítása érdekében az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelő alap-jogiaktusban megállapított kritériumok alapján minden tagállamnak egy hatáskörrel rendelkező szervet kell kijelölnie. A tagállamok a jóváhagyott nemzeti program végrehajtása tekintetében jogi és pénzügyi felelősséggel bírnak, és a hatáskörrel rendelkező szerv bármely szabálytalanságáért, hanyagságáért vagy csalásáért is felelőséggel tartoznak.
(15)
Decentralizált közigazgatási rendszereik miatt Belgium, Németország és Portugália számára lehetővé kell tenni több hatáskörrel rendelkező szerv kijelölését.
(16)
A tagállamok által a 2152/2003/EK rendelet keretén belül a Bizottság részére továbbított adatokat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) értelmében vett dokumentumoknak kell tekinteni.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/367/EGK tanácsi határozattal (13) létrehozott Erdészeti Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY
1. cikk
Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg a 2152/2003/EK rendelet 4. cikke, 5. cikkének (1) és (2) bekezdése, 6. cikkének (1) és (2) bekezdése, 7. cikkének (1) és (2) bekezdése, 8. cikke, 9. cikkének (3) bekezdése, 10. és 14. cikke, valamint 15. cikkének (1) bekezdése végrehajtására vonatkozóan.
II. FEJEZET
A LÉGSZENNYEZÉS HATÁSAINAK MEGFIGYELÉSE
1. SZAKASZ
A MEGFIGYELÉSI PONTOK HÁLÓZATA
(A 2152/2003/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 10. cikkének (1) bekezdése)
2. cikk
A megfigyelési pontok szisztematikus hálózata és a megfigyelés
(1) A megfigyelési pontok (a továbbiakban „I. szintű pontok”) szisztematikus hálózatát - amely az egyes tagállamok teljes területét lefedő, 16 × 16 km-es egységekből álló rácsozat (a továbbiakban: „a rácsozat”) metszéspontjainak felel meg - kell használni a koronaállapot éves felméréseihez.
E felméréseket az I. melléklet 2. fejezetében megállapított módszerekkel kell elvégezni.
(2) A megfigyeléseket az erdős területre eső metszéspontoknál kell elvégezni.
(3) A tagállamok az I. szintű pontoknál sűrűbb hálózatokat is használhatnak, amennyiben az a 2152/2003/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése szerinti éves jelentések elkészítéséhez szükséges, valamint a nemzeti vagy regionális szinten reprezentatív adatok gyűjtése céljából.
3. cikk
A rácsozat sűrűségével kapcsolatos kivételek
(1) A rácsozatnak egy 32 × 32 km-es egységekkel rendelkező almintája használható az egyéb fás területekre kiterjedő adatfelvétel esetében.
(2) A rácsozatnak egy 32 × 32 km-es egységekkel rendelkező almintája használható Finnországban a 65° 30′ szélességi fokperctől északra, Svédországban pedig az 59° szélességi foktól északra elhelyezkedő nagy kiterjedésű, homogén erdős területekre vonatkozó adatfelvétel esetében.
4. cikk
Adattovábbítás
(1) Minden év december 15-ig minden tagállam továbbítja a Bizottsághoz az előző évben a valamennyi I. szintű pontnál az I. melléklet 14. fejezetében meghatározott módszerek és formanyomtatványok felhasználásával gyűjtött adatokat.
Ezen adatokon túlmenően a tagállamok az alkalmazott megfigyelési módszerekre vonatkozó háttérinformációt szolgáltató adatkísérő jelentést nyújtanak be. Ezt a jelentést az I. melléklet 13. fejezetével és 14. fejezetének IV.1. pontjával összhangban készítik el.
Az első albekezdéssel összhangban gyűjtött adatok továbbításakor az I. melléklet 15. fejezetében meghatározott utasításokat és kódokat kell figyelembe venni.
(2) A magántulajdonban lévő területekkel kapcsolatos adatok legalább fokokban és percekben kifejezett szélességi, illetve hosszúsági koordinátákkal meghatározott georeferencia-adatok. Minden más adat fokokban, percekben és másodpercekben kifejezett szélességi, illetve hosszúsági koordinátákkal megadott georeferencia-adat.
(3) Az adatkísérő jelentésnek a megfigyelési módszereket leíró része a módszerek megváltoztatásáig érvényes marad.
2. SZAKASZ
A MINTATERÜLETEK HÁLÓZATA
(A 2152/2003/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 10. cikkének (1) bekezdése)
5. cikk
Az erdők intenzív megfigyelésére szolgáló mintaterületek hálózata
(1) A tagállamok által létrehozott állandó mintaterületek hálózatát (a továbbiakban: „II. szintű területek”) a légszennyezésnek az erdei ökoszisztémákra gyakorolt hatásai intenzív és folyamatos megfigyelésére kell használni. Az e hálózatba bevonandó II. szintű területek száma tagállamonként 15.
A tagállamok azonban több II. szintű területet is bevonhatnak azzal a feltétellel, hogy azok száma nem haladja meg az I. szintű pontok országos mennyiségének 20 %-át.
(2) Amikor új vagy további II. szintű területet jelölnek ki, az e területre vonatkozó első adattovábbítás alkalmával a tagállamok a választás kritériumaira vonatkozó ismertetést, valamint az összes terület teljes jegyzékét is továbbítják a Bizottsághoz, megadva az olyan alapvető információkat, mint az elhelyezkedés - azaz hosszúság, szélesség és magasság -, és fajok előfordulása, valamint szabványos nyomtatványon minden egyes II. szintű terület tekintetében általános információt nyújtanak be.
(3) A II. szintű területeket az I. melléklet 1. fejezetében meghatározott közös módszerek felhasználásával kell kiválasztani.
6. cikk
Megfigyelés
Az erdei ökoszisztémák intenzív és folyamatos megfigyelése a következőket foglalja magában:
a)
az I. melléklet 2., 3. és 4. fejezetével összhangban minden II. szintű megfigyelési területen a koronaállapot folyamatos felvétele, a lombozat kémiai mérései és a növedék változásának nyomon követése;
b)
az I. melléklet 5-8. fejezetével összhangban a II. szintű megfigyelési területek legalább 10 %-án lerakódási, meteorológiai és talajkémiai mérések, valamint a terület vegetációjának felmérése;
c)
adott esetben az I. melléklet 9-12. fejezetével összhangban más megfigyelési tevékenységek, mint például a környezeti levegő minőségének értékelése, az ózon okozta látható sérülések felmérése és a lombhullással kapcsolatos, valamint fenológiai megfigyelések.
7. cikk
Adattovábbítás
(1) Minden év december 15-ig az I. melléklet 14. fejezetében meghatározott módszerek és formátumok felhasználásával minden tagállam továbbítja a Bizottsághoz az előző évben a II. szintű területeken mért összes adatot.
Ezen adatokon túlmenően a tagállamok az alkalmazott megfigyelési módszerekre vonatkozó háttérinformációt szolgáltató adatkísérő jelentést nyújtanak be. Ezt a jelentést az I. melléklet 13. fejezetével és 14. fejezetének IV. 1. pontjával összhangban kell elkészíteni.
Az I. melléklet 15. fejezetében meghatározott utasításokat és kódokat kell figyelembe venni az első albekezdéssel összhangban gyűjtött adatok továbbításakor.
(2) A magántulajdonban lévő területekkel kapcsolatos adatok legalább fokokban és percekben kifejezett szélességi, illetve hosszúsági koordinátákkal meghatározott georeferencia-adatok. Minden más adat fokokban, percekben és másodpercekben kifejezett szélességi, illetve hosszúsági koordinátákkal megadott georeferencia-adat.
(3) Az adatkísérő jelentésnek a megfigyelési módszereket leíró része a módszerek megváltoztatásáig érvényes marad.
III. FEJEZET
EURÓPAI ERDŐTŰZ-INFORMÁCIÓS RENDSZER
(A 2152/2003/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése)
8. cikk
A rendszerben szereplő adatok
(1) Az európai erdőtűz-információs rendszert (European Forest Fire Information System; EFFIS) a Bizottság Közös Kutatóközpontja működteti.
(2) Az EFFIS-be a következő adatokat veszik fel:
a)
a 9. cikkel összhangban benyújtott közös alapadatok;
b)
a 10. cikkel összhangban benyújtott, a legalább 50 hektáros területekre kiterjedő erdőtüzekre vonatkozó további adatok;
c)
az európai erdőtűzveszély-előrejelző rendszer (European Forest Fire Risk Forecasting System; EFFRFS) keretében az erdőtűzveszélyre irányuló előrejelzéssel, valamint az európai erdőtűz-kárértékelési rendszer (European Forest Fire Damage Assessment System EFFDAS) keretében a legalább 50 hektáros területekre kiterjedő tűz által okozott károk feltérképezésével és értékelésével kapcsolatban a Közös Kutatóközpont által nyújtott információ.
9. cikk
Közös alapadatok
(1) Minden év július 1-jéig minden tagállam benyújtja a Bizottsághoz az előző évben a területén bekövetkezett valamennyi erdőtűz közös alapadatait. A közös alapadatok minden egyes erdőtűz vonatkozásában legalább a következő információkat tartalmazzák, és azokat olyan formában kell benyújtani, amely közösségi szinten összehasonlítható:
a)
az első riasztás dátuma és időpontja helyi idő szerint;
b)
az első beavatkozás dátuma és időpontja helyi idő szerint;
c)
a tűz eloltásának dátuma és időpontja helyi idő szerint;
d)
a tűz kitörésének helye a közigazgatási terület szintjén (közösségi kód);
e)
a teljes tűzkárosult terület nagysága;
f)
a tűzkárosult terület lebontása erdőkre és egyéb fás területekre, valamint nem erdős területekre;
g)
a tűz feltételezett oka.
(2) Az (1) bekezdésben említett közös alapadatok rögzítésekor a II. mellékletben szereplő technikai előírásokat kell követni.
10. cikk
Kiegészítő információk
A legalább 50 hektáros területre kiterjedő erdőtüzek esetében a tagállamok - a 9. cikkben említett közös alapadatokon túlmenően - évente kiegészítő információkat nyújthatnak be a Bizottsághoz.
Amennyiben benyújtásra kerül ilyen kiegészítő információ, az ismerteti a kár szintjét, (alacsony, közepes vagy magas), valamint az érintett terület elhelyezkedését.
IV. FEJEZET
TANULMÁNYOK, KÍSÉRLETEK, ÉS DEMONSTRÁCIÓS PROJEKTEK
(A 2152/2003/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése és 7. cikkének (2) bekezdése)
11. cikk
A projektjavaslatok értékelése
A tanulmányokra, kísérletekre és demonstrációs projektekre, valamint kísérleti szakaszon alapuló vizsgálatokra irányuló, a tagállamok által a 2152/2003/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése és 7. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott javaslatokat (a továbbiakban: „projektjavaslatok”) a Bizottság a III. mellékletben megállapított kritériumok alapján értékeli.
12. cikk
A projektjavaslatok rangsorolására vonatkozó határozat
A Bizottság meghatározza a projektjavaslatok közösségi támogatásának nyújtására vonatkozó prioritások rangsorát.
V. FEJEZET
HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ SZERVEK
(A 2152/2003/EK rendelet 14. cikke)
13. cikk
Hatáskörrel rendelkező szervek
(1) A 2152/2003/EK rendelet 14. cikke értelmében az egyes tagállamok által kijelölendő hatáskörrel rendelkező szerv (a továbbiakban: „hatáskörrel rendelkező szerv”) tölti be a Bizottsággal való kapcsolattartó szerepet.
(2) Belgium, Németország és Portugália egynél több hatáskörrel rendelkező szervet is kijelölhet.
14. cikk
A kiválasztás kritériumai
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek megfelelnek az 1605/2002/EK, Euratom rendeletben és a 2342/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított szabályoknak, valamint az e rendeletben megállapított rendelkezéseknek.
(2) A hatáskörrel rendelkező szervek legalább az alábbi kritériumoknak felelnek meg:
a)
közszektorba tartozó nemzeti szervek vagy közszolgálati feladatot ellátó, valamely tagállam joga által szabályozott magánjogi jogalany;
b)
hatóság által kiállított, megfelelő pénzügyi biztosítékokat nyújtanak, különösen a Bizottságot megillető összegek teljes körű térítése tekintetében;
c)
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően működnek;
d)
az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 56. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosítják a végrehajtott műveletek átláthatóságát.
15. cikk
A magánjogi jogalanyokra vonatkozó további feltételek
Amennyiben a tagállamok a 14. cikk alapján magánjogi jogalanyokat jelölnek ki, a Bizottság e jogalanyok jóváhagyását az általuk nyújtott alábbi bizonyítékokra alapozza:
a)
műszaki és szakmai kapacitásuk, az irányító személyzet tanulmányainak és szakképesítésének okirati bizonyítása alapján;
b)
gazdasági és pénzügyi kapacitásuk, a 2152/2003/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban nyújtott állami garancia és megfelelő banki igazolások vagy megfelelő szakmai felelősségbiztosításra vonatkozó bizonyíték, illetve pénzügyi mérleg vagy - amennyiben a jogalany létesítésének helye szerinti tagállam társasági joga megköveteli a mérleg közzétételét - legalább azon két utolsó évre vonatkozó mérlegkivonatok, amelyek tekintetében a könyvelést lezárták;
c)
a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására jogosító, nemzeti joguk szerinti hatáskörük, amit olyan okiratok alapján tanúsítanak, mint például szakmai vagy kereskedelmi nyilvántartásba történő felvételük, eskü alatt tett nyilatkozat vagy tanúsítvány, meghatározott szervezetben lévő tagság, kifejezett engedély vagy a hozzáadottérték-adóval (HÉA) kapcsolatos nyilvántartásba történő felvétel;
d)
nincsenek az 1605/2002/EK rendelet 93. és 94. cikkében felsorolt helyzetek egyikében sem;
e)
beleegyeznek a Számvevőszék által végzett ellenőrzésbe.
16. cikk
Megállapodás
A Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 56. cikkével és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 35. és 41. cikkével összhangban megállapodást köt a hatáskörrel rendelkező szervekkel.
17. cikk
A hatáskörrel rendelkező szervek feladatai
A hatáskörrel rendelkező szervek a következő feladatokat látják el:
a)
rendszeres ellenőrzéseket végeznek annak biztosítása érdekében, hogy a 2152/2003/EK rendelet értelmében finanszírozandó intézkedéseket helyesen hajtották végre;
b)
megfelelő intézkedéseket tesznek a szabálytalanságok és a csalások megelőzése érdekében, és - amennyiben szükséges - büntetőeljárást indítanak az elveszett, jogalap nélkül kifizetett vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök behajtására;
c)
a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden kért információt;
d)
közvetítő szervezetei azoknak, akik közösségi hozzájárulás kedvezményezettei,
e)
megőrzik a nemzeti program támogatásához nyújtott ilyen hozzájárulás kifizetetésével, valamint annak átvételével kapcsolatos számlákat és nyilvántartásokat, beleértve a program költségeinek igazolására szolgáló valamennyi számlát és hasonló bizonyító erejű dokumentumot.
18. cikk
A Bizottság által végzett ellenőrzések
A Bizottság - a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályaival összhangban - ellenőrizheti a dokumentációt és helyszíni ellenőrzéseket végezhet a hatáskörrel rendelkező szervek megléte, relevanciája és megfelelő működése tekintetében.
VI. FEJEZET
NEMZETI PROGRAMOK ÉS KIIGAZÍTÁSOK
1. SZAKASZ
NEMZETI PROGRAMOK
(A 2152/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, valamint 8. cikkének (1) és (2) bekezdése)
19. cikk
Tartalom
(1) A 2152/2003/EK rendelet 8. cikke szerinti nemzeti programok és e programok kiigazításai tartalmazzák a IV. mellékletben megjelölt információkat és igazoló dokumentumokat.
A tagállamok a nemzeti programokat és a vonatkozó módosításokat a Bizottsághoz - papíron és digitális formátumban - a IV. mellékletben megállapított formanyomtatványok használatával nyújtják be.
(2) A 2152/2003/EK rendelet 4. és 5. cikkében, 6. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 7. cikkének (2) bekezdésében előírt valamennyi olyan tevékenységet, amely vonatkozásában közösségi pénzügyi hozzájárulást kérnek, egyéni kérelemként kell feltüntetni a nemzeti programban.
20. cikk
Alprogramok
Belgium, Németország és Portugália nemzeti programjai magukban foglalhatnak a hatáskörrel rendelkező szervek által biztosított alprogramokat.
2. SZAKASZ
KIIGAZÍTÁS
(A 2152/2003/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése)
21. cikk
Kiigazítás
(1) A nemzeti program kiigazításai csak a 2152/2003/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése és 7. cikkének (2) bekezdése szerinti tanulmányokra, kísérletekre, demonstrációs projektekre és tesztfázisban lévő megfigyelésekre vonatkozhatnak.
(2) A nemzeti program kiigazítására irányuló kérelmeket a IV. mellékletben szereplő formanyomtatványok felhasználásával kell benyújtani a Bizottsághoz.
(3) A 2005-2006-os nemzeti programok kiigazítására irányuló kérelmeket - a következő évre történő figyelembevételük érdekében - legkésőbb 2005. október 31-ig el kell juttatni a Bizottsághoz.
VII. FEJEZET
PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS ÉS ELLENŐRZÉS
1. SZAKASZ
KÖLTSÉGEK
22. cikk
A támogatható költségek meghatározása
A támogatható költségek közé a Bizottság által jóváhagyott nemzeti programra közvetlenül és teljes egészében elszámolható költségek tartoznak.
A tagállamok a támogatható költségek meghatározására szigorúbb nemzeti szabályokat is alkalmazhatnak.
23. cikk
A kiadások igazolása
A kiadásokat megfelelő eredeti okmányokkal - számlával vagy azzal egyenértékű bizonyító erejű dokumentummal - kell igazolni.
Az eredeti okmányokat nem kell mellékelni a költségkimutatáshoz. A hatáskörrel rendelkező szerv azonban - kérésre - a Bizottság rendelkezésére bocsátja az összes olyan adatot, beleértve a számlákat, amelyekre a Bizottságnak a költségek értékelésének biztosításához esetleg szüksége lehet.
24. cikk
A támogathatónak tartott költségek
(1) Csak a jóváhagyott nemzeti programokban előrevetített, a program elvégzéséhez nélkülözhetetlen és ahhoz közvetlenül kapcsolódó költségeket lehet támogathatónak tekinteni.
(2) A költségeknek ésszerűnek kell lenniük, és meg kell felelniük a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek, különösen az értékarányos ráfordítás és a költséghatékonyság tekintetében.
(3) A költségek ténylegesen fel kell merüljenek a nemzeti program jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatban megállapított támogathatósági időszak során. A költség akkor tekinthető a támogathatósági időszakban felmerültnek, amennyiben:
a)
a költség kifizetésére irányuló jogi kötelezettség a támogathatósági időszak kezdetét követően, de ezen időszak vége előtt keletkezett;
b)
a költséghez tartozó tevékenység kivitelezése a támogathatósági időszak kezdetét követően kezdődött, és ezen időszak vége előtt fejeződött be.
(4) A kiadásokra és a bevételre vonatkozó végső kimutatásokkal kísért végleges dokumentáció benyújtása előtt a költségeket teljes egészében ki kell fizetni.
25. cikk
Személyzeti költségek
A személyzeti költségek a ténylegesen a nemzeti programra fordított idő vonatkozásában támogatható közvetlen kiadásnak tekinthetők. A személyzeti költségeket a kötelező társadalmi járulékokkal növelt tényleges bruttó fizetés vagy bérek alapján - de minden egyéb költség figyelmen kívül hagyásával - kell kiszámítani.
A nemzeti program keretén belül dolgozó nemzeti köztisztviselőket, valamint a kormányzati szervek alkalmazottait is ideértve minden egyes alkalmazott munkaidejét nyilván kell tartani a hatáskörrel rendelkező szerv és esetleges partnerei által létrehozott és hitelesített munkaidő-nyilvántartási rendszerből származó jelenléti ívek vagy kimutatások segítségével.
26. cikk
Útiköltségek
Az útiköltségek abban az esetben tekinthetők elszámolhatónak, ha közvetlenül és teljes mértékben a jóváhagyott nemzeti program megvalósításához kapcsolódnak. Az útiköltséget mindig a hatáskörrel rendelkező szerv belső szabályaival összhangban kell kiszámítani.
27. cikk
Általános költségek
(1) A nemzeti programmal kapcsolatos munkát ellátó személyzet foglalkoztatását, irányítását, elhelyezését és támogatását közvetlen vagy közvetett módon fedező általános közvetett költségek, valamint a helyszíni infrastruktúrával és felszerelésekkel kapcsolatos költségek támogathatók, feltéve hogy e költségek ténylegesek, indokolhatók és nem tartalmaznak más költségvetési tételhez rendelt költségeket.
(2) Az általános költségek a támogatható közvetlen költségek teljes összegének legfeljebb 7 %-áig támogathatók.
(3) A nemzeti programban az általános költségeket a hatáskörrel rendelkező szerv engedélyezett költségelszámolási politikájával összhangban kell kiszámítani.
28. cikk
Tőkeköltségek
Amennyiben a költségek az egy évnél nagyobb futamidejű és 500 eurót meghaladó tőkebefektetések értékcsökkenését is tartalmazzák, ezen értékcsökkenési költségek támogathatónak minősülnek, feltéve hogy azok kizárólag a nemzeti programmal kapcsolatosak az érintett programszakasz támogathatósági időszakán belül, az alábbi feltétellel: az építéssel és az infrastruktúrával kapcsolatos befektetések vonatkozásában e költségek értékét a lineáris módszer alkalmazásával 10 éven keresztül, más felszerelések vonatkozásában - beleértve az informatikai eszközöket is -5 éven keresztül csökkentik.
29. cikk
A használt felszerelések vásárlásával kapcsolatos költségek
A használt felszerelések vásárlásával kapcsolatos költségek a következő három feltétel mellett támogathatók:
a)
a felszerelés eladója nyilatkozik annak származásáról, és megerősíti, hogy azt nem az elmúlt hét évben biztosított nemzeti vagy közösségi támogatások segítségével vásárolta;
b)
a felszerelés ára nem haladja meg annak piaci értékét, és kedvezőbb, mint egy hasonló, új felszerelés költsége;
és
c)
a felszerelés rendelkezik a szükséges műszaki tulajdonságokkal, és megfelel az alkalmazandó normáknak és szabványoknak.
30. cikk
Alvállalkozás
A közvetítő szervezetekkel vagy tanácsadó cégekkel kötött alvállalkozói szerződésekkel kapcsolatos kiadások a tényleges kiadásokon alapulnak, és azokat megfelelő számlákkal és bizonylatokkal kell igazolni. Kivételes esetben, amennyiben a kiadást a műveletek teljes költségének százalékában határozzák meg, az ilyen kiadás csak akkor tekinthető támogathatónak, ha azt a hatáskörrel rendelkező szerv az elvégzett munka vagy a nyújtott szolgáltatások tényleges értékére történő hivatkozással tudja indokolni.
31. cikk
Hozzáadottérték-adó
A hozzáadottérték-adó (HÉA) akkor minősül támogathatónak, ha a hatáskörrel rendelkező szerv nem tudja a nemzeti program keretében kifizetett HÉA-t visszaigényelni.
A hatáskörrel rendelkező szerv a megfelelő nemzeti hatóságok által kiállított nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy a nemzeti programok keretében végzett intézkedésekhez szükséges eszközök és szolgáltatások tekintetében a HÉA nem igényelhető vissza.
32. cikk
Nem támogatható költségek
(1) Az alábbi költségek nem tekinthetők támogathatónak:
a)
a más közösségi pénzügyi eszközökből nyújtott támogatásban részesülő intézkedések vonatkozásában felmerült bármilyen költség;
b)
az átváltási árfolyam veszteségei;
c)
szükségtelen vagy pazarló kiadások;
d)
forgalmazási költségek, valamint a termékek vagy kereskedelemi tevékenységek népszerűsítésére irányuló, a forgalomba hozatallal és a reklámozással kapcsolatos költségek;
e)
a lehetséges jövőbeni veszteségekre vagy kötelezettségekre vonatkozó fedezet;
f)
adóssággal kapcsolatos bármilyen kamat és a kölcsönbe vett tőke kamata;
g)
behajthatatlan követelések.
A d) pontban említett költségek némelyike azonban - a Bizottsággal történt megállapodás után - támogathatónak minősíthető.
(2) Az (1) bekezdésben említett nem támogatható költségeket a Bizottság a teljes programköltség kiszámításakor nem veheti figyelembe.
33. cikk
Átváltási árfolyam
(1) Az euro és a nemzeti pénznem közötti átváltást az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett napi euro-árfolyam szerint kell kiszámítani.
(2) Az euro és a nemzeti pénznem közötti átváltáshoz használt árfolyam az azon hónapot megelőző hónap utolsó munkanapján közzétett átváltási árfolyam, amely hónapban a nemzeti programot - vagy kifizetések esetében -, a pénzügyi jelentést és a kifizetés iránti kérelmet aláírták és a Bizottsághoz benyújtották.
2. SZAKASZ
KIFIZETÉS
(A 2152/2003/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése)
34. cikk
A pénzügyi hozzájárulásról szóló határozat
A Bizottság a nemzeti programok támogatható költségeihez nyújtandó pénzügyi hozzájárulásokról két szakaszban határoz, a programidőszak minden egyes évére egy határozatot (a továbbiakban: „bizottsági határozat”) hoz. A bizottsági határozat címzettje a tagállam.
35. cikk
Előfinanszírozás
A hatáskörrel rendelkező szervek a bizottsági határozat értesítési időpontjától számított három hónap elteltével a nemzeti programra nyújtandó, a nemzeti programban szereplő éves közösségi támogatás 50 %-a tekintetében előfinanszírozást kérhetnek. Az előfinanszírozás feltétele a 16. cikk szerinti megállapodás kötése.
36. cikk
Kimutatások
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek az V. mellékletben megállapított minták felhasználásával benyújtják a Bizottsághoz a nemzeti program keretében végrehajtott kifizetésekről készült kimutatásokat. E kimutatásokat a nemzeti program keretében vállalt tevékenységek előrehaladásáról szóló nyilatkozat kíséri. A kimutatásokat legkésőbb a bizottsági határozat értesítési időpontjától számított 15 hónapon belül kell benyújtani, és azok az előző évben eszközölt kiadásokra vonatkoznak.
(2) Az e fejezet 1. szakaszában szereplő rendelkezéseknek megfelelő, és az éves kimutatásban azonosított támogatható kiadásokat a Bizottság a tagállamoknak a nemzeti programok keretén belül nyújtott előfinanszírozás formájában írja jóvá.
Amennyiben a kimutatásokban szereplő költségek meghaladják a vonatkozó előfinanszírozás összegét, a Bizottság időközi kifizetést eszközöl.
Ezen időközi kifizetések semmilyen körülmények között nem haladhatják meg a nemzeti programmal kapcsolatban nyújtandó éves közösségi támogatás 30 %-át.
37. cikk
Technikai és pénzügyi végrehajtás
(1) A bizottsági határozat értesítési időpontjától számított két éven belül a 34. cikkben említett mindkét szakasz teljes technikai és pénzügyi végrehajtása megtörténik a 2152/2003/EK rendelet, valamint e rendelet követelményeivel összhangban.
A hatáskörrel rendelkező szervek a támogatható kiadások egyenlegének kifizetését legkésőbb a bizottsági határozat értesítési időpontjától számított 27 hónapon belül kérhetik.
(2) Az egyes szakaszok egyenlege csak azután kerül kifizetésre, hogy a Bizottság megkapta az egyes szakaszokra vonatkozó végleges kifizetésre irányuló kérelmet, és ellenőrizte az azt kísérő pénzügyi kimutatást.
38. cikk
A kifizetési kérelmek összehangolása
A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező szervek által tett kifizetési kérelmeket összehangolták, és azok megfelelnek a bizottsági határozatnak.
39. cikk
Az előfinanszírozásra és a kifizetésekre irányuló kérelmek
A hatáskörrel rendelkező szervek a VI., VII. és VIII. mellékletben megállapított minták felhasználásával nyújtják be a Bizottsághoz az előfinanszírozásra és a kifizetésekre irányuló kérelmeiket.
3. SZAKASZ
SZABÁLYTALANSÁGOK
(A 2152/2003/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése)
40. cikk
Szabálytalanságok
(1) A szabálytalanságok vagy gondatlanság következtében elveszett összegeket a tagállam visszaszerzi, és azokat a Közösségnek visszafizeti.
(2) Amennyiben a Bizottság a nemzeti program utolsó éves egyenlegének végső kifizetését követő öt évben a Közösség által finanszírozott valamely művelettel kapcsolatban szabálytalanságot észlel, és az érintett összeget az (1) bekezdésnek megfelelően nem fizették vissza a Közösségnek, a Bizottság erről tájékoztatja a tagállamot, és lehetőséget biztosít számára észrevételei megtételére.
(3) Amennyiben a helyzet elemzése és az érintett tagállam észrevételei alapján a Bizottság megerősíti, hogy szabálytalanság történt, a tagállamnak vissza kell fizetnie az érintett összegeket.
4. SZAKASZ
ELLENŐRZÉSEK, VIZSGÁLATOK ÉS MŰSZAKI LÁTOGATÁSOK
(A 2152/2003/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdése)
41. cikk
Bizottsági pénzügyi ellenőrzés
(1) A Bizottság - vagy az általa felhatalmazott bármely képviselő - a szerződés ideje alatt és a nemzeti programhoz nyújtott közösségi hozzájárulás végső kifizetését követő öt év során bármikor ellenőrizheti a nemzeti program keretében elvégzett intézkedések részletes végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező szerveket, vállalkozókat és alvállalkozókat.
(2) A Bizottság - vagy az általa felhatalmazott bármely képviselő - számára biztosítani kell a hozzáférést a nemzeti programban részt vevők költségei támogathatóságának megállapításához szükséges dokumentációhoz, így a számlákhoz és a bérlista-kivonatokhoz.
(3) Az ellenőrzést bizalmasan végzik. A Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy meghatalmazott képviselői bizalmasan kezeljék azokat az adatokat, amelyekhez hozzáférnek, vagy amelyeket rendelkezésükre bocsátottak.
A nemzeti program keretében elvégzett intézkedések részletes végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező szerveknél, vállalkozóknál és alvállalkozóknál is ellenőrizheti a Bizottság a közösségi pénzügyi támogatás felhasználását.
(4) Az ellenőrzésnek a nemzeti program intézkedéseinek végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező szervekre és más felekre vonatkozó megállapításairól jelentést küldenek az érintett hatáskörrel rendelkező szervek, vállalkozók és alvállalkozók számára. Az érintettek a jelentés kézhezvételétől számított egy hónapon belül közölhetik észrevételeiket a Bizottsággal. A Bizottság határozhat úgy, hogy nem veszi figyelembe a határidő után elküldött észrevételeket.
(5) A Bizottság az ellenőrzés következtetései alapján megteszi az általa szükségesnek tartott megfelelő intézkedéseket, beleértve az általa eszközölt kifizetések egészére vagy egy részére vonatkozó beszedési megbízás kiállítását.
42. cikk
Vizsgálatok és műszaki látogatások
A hatáskörrel rendelkező szervek a Bizottság személyzete és a Bizottság által meghatalmazott személyek számára lehetővé teszik a belépést azon területekre és helyiségekbe, ahol a nemzeti program szerinti intézkedések végrehajtása történik, és biztosítják a hozzáférést a művelet technikai és pénzügyi irányításával kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz. A Bizottság által meghatalmazott személyek hozzáférésére vonatkozhat a Bizottság és a hatáskörrel rendelkező szerv között kötött titoktartási megállapodás.
A vizsgálatokat a programidőszak alatt kell megkezdeni, és azokat bizalmasan kell végezni.
A hatáskörrel rendelkező szervek, valamint a nemzeti program keretében elvégzett intézkedések végrehajtásáért felelős felek kötelesek megfelelő segítséget nyújtani a Bizottságnak és az általa meghatalmazott személyeknek.
43. cikk
Értékelések
(A 2152/2003/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése)
(1) A tagállamok a IX. melléklettel összhangban elvégzik a nemzeti programok előzetes értékelését, félidős értékelését és utólagos értékelését.
(2) Az előzetes értékelés részletesen tartalmazza a nemzeti programban szereplő tevékenységek relevanciájának, kivitelezhetőségének és fenntarthatóságának igazolását, valamint a várható eredmények vizsgálatát. Az előzetes értékelés eredményeit a nemzeti programokkal együtt kell továbbítani a Bizottsághoz.
(3) A félidős értékelés és az utólagos értékelés tartalmazza a 2152/2003/EK rendelet keretében elvégzett megfigyelési tevékenységek végrehajtásának állapotára, hatékonyságára és sikerességére vonatkozó értékelést. A félidős értékelés eredményeit 2006. július 1-je előtt, az utólagos értékelés eredményeit pedig 2007. július 1-je előtt kell továbbítani a Bizottsághoz.
VIII. FEJEZET
TUDOMÁNYOS TANÁCSADÓ CSOPORT
(A 2152/2003/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)
44. cikk
Feladatok
(1) A 2152/2003/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében létrehozandó tudományos tanácsadó csoport a következő kérdésekben ad tanácsot az Erdészeti Állandó Bizottságnak:
a)
egyes tanulmányok vagy elemzések elvégzésének szükségessége;
b)
egyes témákkal foglalkozó ad hoc munkacsoportok létrehozásának szükségessége;
c)
a megfigyelési rendszer szervezésének és felépítésének javítása;
d)
a tudomány és a szakpolitika kapcsolódási pontjai.
(2) A tudományos tanácsadó csoport a következőkkel kapcsolatban adhat véleményt:
a)
tanulmányjavaslatok;
b)
a tanulmányokból származó eredmények, mint például a relevancia és az adatminőség, és - általánosabban - a megfigyelési rendszer eredményeit bemutató jelentésekből származó eredmények;
c)
kézikönyv-tervezetek.
(3) A tudományos tanácsadó csoport megbízása a 2152/2003/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében megállapított rendszer végrehajtási időszakára korlátozódik.
IX. FEJEZET
ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
(A 2152/2003/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése)
45. cikk
Adatokhoz való hozzáférés
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága keretében működő, a légszennyezés erdőkre gyakorolt hatásainak értékelésére és megfigyelésére irányuló nemzetközi együttműködési program (ICP Forests), valamint az Európai Környezetvédelmi Ügynökség számára biztosítani kell a 2152/2003/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdése és 11. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységeik megvalósításához szükséges, a rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében említett adatokhoz való hozzáférést.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
46. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1696/87/EGK rendelet, a 804/94/EK, az 1091/94/EK, az 1727/1999/EK és a 2278/1999/EK rendelet hatályát veszti.
47. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. november 7-én.