A TANÁCS 1217/2009/EK RENDELETE
(2009. november 30.)
az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról
(kodifikált változat)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
mivel:
(1)
Az Európai Gazdasági Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 1965. június 15-i 79/65/EGK tanácsi rendeletet (2) több alkalommal jelentős mértékben módosították (3). Az átláthatóság és az ésszerűség érdekében az említett rendeletet kodifikálni kell.
(2)
A közös agrárpolitika fejlődése megköveteli, hogy tárgyilagos és lényegi információk álljanak rendelkezésre a különböző kategóriákba tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelméről, valamint az azokba a kategóriákba tartozó üzemek üzleti tevékenységéről, amelyek a Közösség szintjén megkülönböztetett figyelmet igényelnek.
(3)
A mezőgazdasági üzemek könyvelése jelenti az alapvető információforrást a mezőgazdasági üzemek jövedelmének bármilyen értékeléséhez vagy üzleti tevékenységük tanulmányozásához.
(4)
Az összegyűjtött adatokat a közös előírásoknak megfelelően, kifejezetten erre a célra kiválasztott mezőgazdasági üzemektől kell beszerezni, és azoknak ellenőrizhető tényeken kell alapulniuk. Ezeknek az adatoknak tükrözniük kell az érintett üzemek műszaki, gazdasági és szociális helyzetét, egyedi üzemektől kell származniuk, a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk, egységes fogalmi meghatározásokon kell alapulniuk, egységes formában kell bejelenteni őket, valamint a Bizottság által minden esetben és teljes részletességgel felhasználhatónak kell lenniük.
(5)
E célkitűzéseket csak a mezőgazdasági számviteli adatok összegyűjtésére szolgáló közösségi hálózaton (a továbbiakban: információs hálózat) keresztül lehet elérni, amely a tagállamokban található, az érintett felek bizalmát élvező és önkéntes részvételükön alapuló, mezőgazdasági könyvelőirodákon alapszik.
(6)
Közösségi szinten kellően homogén számviteli eredmények elérése érdekében, az adatszolgáltató üzemeket különféle, a mezőgazdasági üzemeknek a mezőgazdasági gazdaságok közösségi tipológiájának létrehozásáról szóló, 2008. december 8-i 1242/2008/EK bizottsági rendelettel (4) megállapított, a közösségi tipológián alapuló adatfelvételi terület rétegzése alapján kialakított körzetekbe és üzemosztályokba kell besorolni.
(7)
Az információs hálózati körzeteknek, amennyire csak lehetséges, azonosaknak kell lenniük az egyéb, olyan regionális adatok benyújtásához alkalmazott körzetekkel, amely adatok alapvetők a közös agrárpolitika irányvonalainak kijelölésében.
(8)
Igazgatási okokból a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy valamely tagállam kérésére módosítsa a tagállami körzetek jegyzékét.
(9)
Az információs hálózat adatfelvételi területének ki kell terjednie minden, egy bizonyos gazdasági méretet meghaladó mezőgazdasági üzemre, függetlenül attól, hogy annak üzemeltetője esetleg milyen egyéb tevékenységet végez. Ezt a területet szükséges időszakonként felülvizsgálni az újabb mezőgazdasági üzemszerkezeti felmérésből származó adatok fényében.
(10)
Az adatszolgáltató üzemeket az adatfelvételi terület reprezentatív számviteli mintájának megszerzésére irányuló kiválasztási tervben megállapított szabályokkal összhangban kell kiválasztani.
(11)
Szem előtt tartva az így nyert tapasztalatot, kívánatos, hogy az adatszolgáltató üzemek kiválasztásával és különösen a kiválasztási terv kidolgozásával kapcsolatos fő döntéseket nemzeti szinten fogadják el. Ebből következően ezen a szinten kell egy, az említett feladatért felelős szervet megbízni. A több körzettel rendelkező tagállamoknak azonban lehetővé kell tenni, hogy regionális bizottságokat tartsanak fenn.
(12)
A nemzeti kapcsolattartó irodának kulcsfontosságú szerepet kell játszania az információs hálózat kezelésében.
(13)
A mezőgazdasági üzemek kiválasztásában, valamint az összegyűjtött adatok elemzésében és értékelésében más forrásokból származó adatokra szükséges hivatkozni.
(14)
A gazdálkodók számára biztosítékot kell adni arra vonatkozóan, hogy könyvelési adataikat, illetve az e rendelet alapján beszerzett egyéb egyedi vonatkozású adataikat nem használják fel adóztatási célokra vagy az e rendeletben előírtaktól eltérő célokra, valamint hogy a közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózatban foglalkoztatott, vagy korábban ott foglalkoztatott személyek azokat nem hozzák nyilvánosságra.
(15)
Annak érdekében, hogy a Bizottság meggyőződhessen az összegyűjtött adatok tárgyilagosságáról és lényegességéről, a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy beszerezhessen minden szükséges adatot arról, hogy a mezőgazdasági üzemek kiválasztásával megbízott testületek, valamint a közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózat munkájában részt vevő könyvelőirodák milyen módon teljesítik feladataikat, és ha szükséges, az illetékes nemzeti hatóságok támogatásával szakértőket küldhessen ki a helyszínre.
(16)
Az információs hálózat hasznos eszköz, amely lehetővé teszi, hogy a Közösség fejlessze a közös mezőgazdasági politikát, és ebből következően mind a tagállamok, mind a Közösség javát szolgálja. A hálózat alapját képező számítógépes rendszerek költségeinek, illetve a hálózat egyéb szempontjait érintő fejlesztési költségeknek ezért a Közösség által finanszírozhatónak kell lenniük.
(17)
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
A KÖZÖSSÉGI MEZŐGAZDASÁGI SZÁMVITELI INFORMÁCIÓS HÁLÓZAT LÉTREHOZÁSA
1. cikk
(1) A közös agrárpolitika szükségleteinek kielégítése céljából közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózat (a továbbiakban: információs hálózat) kerül kialakításra.
(2) Az információs hálózat létrehozásának célja olyan számviteli adatok összegyűjtése, amelyek célja:
a)
az 5. cikk szerinti adatfelvételi területhez tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározása; és
b)
a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységeinek elemzése.
(3) Az e rendelet rendelkezései szerint gyűjtött adatok elsődlegesen a Bizottság által készített, a közösségi mezőgazdaság és az agrárpiacok helyzetéről, valamint a gazdaságok jövedelméről szóló jelentések alapjául szolgálnak. A jelentéseket évente kell benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, elsősorban a mezőgazdasági termékek árainak éves rögzítése céljából.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a)
üzemvezető: a mezőgazdasági üzem mindennapos működtetéséért felelős természetes személy;
b)
mezőgazdasági üzemosztály: olyan mezőgazdasági üzemek egy csoportja, amelyek az 1242/2008/EK rendelettel a mezőgazdasági üzemeknek a gazdálkodási jelleg és gazdasági méret alapján megállapított közösségi tipológiája szerint azonos kategóriákba tartoznak;
c)
adatszolgáltató üzem: minden olyan mezőgazdasági üzem, amely az információs hálózat céljaira adatot szolgáltat;
d)
körzet: egy tagállam területe, vagy annak egy része, amelyet a kiválasztott adatszolgáltató üzemekre tekintettel lehatároltak; a körzetek felsorolását az I. melléklet tartalmazza;
e)
számviteli adatok: valamely mezőgazdasági üzemre vonatkozó műszaki, pénzügyi vagy gazdasági adatok, amelyek a számviteli év folyamán a könyvelésben szisztematikusan és rendszeresen lekönyvelt tételekből származnak.
3. cikk
Bármely tagállam kérésére a körzetek jegyzékét a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosítani kell, feltéve, ha a kérés az adott tagállam körzeteire vonatkozik.
II. FEJEZET
A MEZŐGAZDASÁGI ÜZEMEK JÖVEDELMÉNEK MEGHATÁROZÁSA
4. cikk
E fejezetet kell alkalmazni a mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározásához szükséges számviteli adatok összegyűjtésére.
5. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett adatfelvételi terület azokat a mezőgazdasági üzemeket érinti, amelyek gazdasági mérete a közösségi tipológia szerint meghatározott gazdasági méretosztály alsó határértékének euróban kifejezett küszöbértékével egyenlő, vagy annál nagyobb.
(2) Egy mezőgazdasági üzem adatszolgáltató üzemnek minősül, ha:
a)
gazdasági mérete az (1) bekezdéssel összhangban megállapítandó küszöbértékkel egyenlő vagy annál nagyobb;
b)
üzemeltetője olyan gazdálkodó, aki folyamatosan könyvel vagy hajlandó és képes a gazdaság könyvelését vezetni, és hajlandó megengedni, hogy üzemének számviteli adatai a Bizottság számára hozzáférhetőek legyenek;
c)
a többi üzemmel együtt és az egyes körzetek szintjén reprezentálja az adatfelvételi területet.
(3) A Közösségben az adatszolgáltató üzemek maximális száma 105 000.
(4) E cikk alkalmazásához a részletes szabályokat, különösen a gazdasági méret küszöbértékét és az adatszolgáltató üzemek körzetenkénti számát a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
6. cikk
(1) Minden tagállam nemzeti információs hálózati bizottságot (a továbbiakban: nemzeti bizottság) állít fel.
(2) A nemzeti bizottság felelős az adatszolgáltató üzemek kiválasztásáért. E célból feladatkörébe tartozik különösen az alábbiak jóváhagyása:
a)
az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv, amely megadja különösen az adatszolgáltató üzemek üzemosztályok szerinti eloszlását és kiválasztásuk részletes szabályait;
b)
az adatszolgáltató üzemek kiválasztását célzó terv megvalósításáról szóló jelentés.
(3) A nemzeti bizottság elnökét a tagállam jelöli ki a bizottság tagjai közül.
A nemzeti bizottság egyhangúlag hozza meg a döntéseit. Amennyiben tagjai nem jutnak egyhangú döntésre, a döntéseket a tagállam által kijelölt hatóság hozza meg.
(4) A több körzettel rendelkező tagállamok a joghatóságuk alá tartozó valamennyi körzetben regionális információs hálózati bizottságokat (a továbbiakban: regionális bizottság) hozhatnak létre.
A regionális bizottság kötelessége különösen a 7. cikk szerinti kapcsolattartó irodával való együttműködés az adatszolgáltató üzemek kiválasztásában.
(5) Az e cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a 18. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell elfogadni.
7. cikk
(1) Valamennyi tagállam kapcsolattartó irodát jelöl ki, amelynek feladata:
a)
a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a könyvelőirodák tájékoztatása a rájuk vonatkozó részletes alkalmazási szabályokról, és e szabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása;
b)
az alábbiak kidolgozása és a nemzeti bizottsághoz jóváhagyás céljából történő benyújtása, majd ezt követően a Bizottságnak történő továbbítása:
i.
az adatszolgáltató üzemek kiválasztására vonatkozó, a mezőgazdasági üzemek közösségi tipológiájának megfelelően részletezett, a legfrissebb statisztikai adatok alapján összeállított terv;
ii.
az adatszolgáltató üzemek kiválasztását célzó terv megvalósításáról szóló jelentés;
c)
az alábbiak összeállítása:
i.
az adatszolgáltató üzemek jegyzéke;
ii.
azoknak a könyvelőirodáknak a jegyzéke, amelyek - a 10. és 15. cikk rendelkezései szerinti szerződési feltételekkel összhangban - hajlandóak és képesek a gazdaságok adatszolgáltatási űrlapjait kitölteni;
d)
a könyvelőirodák által beküldött gazdaságok adatszolgáltatási űrlapjainak összegyűjtése, és általános ellenőrzési program alapján annak megvizsgálása, hogy azokat megfelelően töltötték-e ki;
e)
az ellenőrzést követően, a gazdaságok által megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapoknak haladéktalan továbbítása a Bizottságnak;
f)
a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a könyvelőirodák részére a 17. cikkben meghatározott információk iránti kérelem továbbítása, valamint a Bizottság részére az ezekre adott válaszok továbbítása.
(2) Az e cikk alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
8. cikk
(1) Minden adatszolgáltató mezőgazdasági üzemnek egy egyedi és névtelen adatszolgáltatási űrlapot kell kitöltenie.
(2) Az egyes adatszolgáltatási űrlapokon szereplő számviteli adatoknak olyannak kell lenniük, hogy lehetséges legyen:
-
az adatszolgáltató üzem jellemzése a termelési tényezőinek fő elemei alapján;
-
a mezőgazdasági üzem különböző jövedelemfajtáinak felbecslése;
-
szúrópróbaszerű ellenőrzésekkel az adott információk valódiságának ellenőrzése.
(3) A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokon feltüntetendő számviteli adatok típusát, valamint az adatok sorrendiségét, illetve a vonatkozó meghatározásokat és útmutatásokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell meghatározni.
9. cikk
Annak a gazdálkodónak, akinek a gazdaságát beválasztják az adatszolgáltatást végző mezőgazdasági üzemek közé, a kapcsolattartó iroda által e célra összeállított listából ki kell választania egy könyvelőirodát, amely hajlandó kitölteni gazdaságának adatszolgáltatási űrlapját a 10. cikkben meghatározott szerződés feltételeivel összhangban.
10. cikk
(1) A tagállam felügyelete alatt a tagállam által kijelölt illetékes hatóság évente szerződést köt a 9. cikk szerint kiválasztott valamennyi könyvelőirodával. E szerződés keretében a könyvelőiroda vállalja, hogy átalánydíj ellenében kitölti a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokat a 8. cikk rendelkezéseinek megfelelően.
(2) Az (1) bekezdésben említett szerződéses rendelkezéseket, amelyeknek minden tagállamban azonosaknak kell lenniük, a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.
(3) Ahol a könyvelőiroda feladatait egy közigazgatási hivatal látja el, azt a közigazgatásban szokásos módon értesítik a feladatairól.
III. FEJEZET
SZAMVITELI ADATOK GYŰJTÉSE A MEZŐGAZDASÁGI ÜZEMEK ÜZLETI TEVÉKENYSÉGÉNEK ELEMZÉSÉHEZ
11. cikk
E fejezetet kell alkalmazni a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységének elemzése céljából folytatott adatgyűjtésre.
12. cikk
A 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meg kell határozni:
-
az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elemzés tárgyát,
-
az adatszolgáltató üzemek kiválasztására és számuk meghatározására vonatkozó részletes szabályokat, amelyeket az egyes elemzések célkitűzéseinek megfelelően állapítanak meg.
13. cikk
(1) Minden adatszolgáltató mezőgazdasági üzemnek, amelyet a 12. cikk második francia bekezdése alapján elfogadott szabályok szerint választottak ki, egy, az adott üzem vonatkozásában egyedi és névtelen egyedi adatszolgáltatási űrlapot kell kitöltenie. Ez az adatszolgáltatási űrlap tartalmazza a 8. cikk (2) bekezdésében előírt számviteli adatokat, és minden olyan további könyvelési tételt és adatot, amelyre az egyes elemzések elvégzéséhez szükség lehet.
(2) Az egyedi mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokon feltüntetendő adatok típusát, valamint az adatok sorrendjét, illetve a vonatkozó meghatározásokat és útmutatásokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.
(3) Az egyedi adatszolgáltatási űrlapokat a 14. cikkel összhangban kiválasztott különböző könyvelőirodáknak kell kitölteniük.
14. cikk
Annak a gazdálkodónak, akinek a gazdaságát a 12. cikk második francia bekezdése alapján elfogadott szabályoknak megfelelően kiválasztották, a kapcsolattartó iroda által e célra összeállított listából ki kell választania egy könyvelőirodát, amely hajlandó a gazdaságára vonatkozó egyedi adatszolgáltatási űrlapot kitölteni a 15. cikkben meghatározott szerződés feltételeivel összhangban.
15. cikk
(1) A tagállam felügyelete alatt a tagállam által kijelölt illetékes hatóság évente szerződést köt a 14. cikk szerint kiválasztott valamennyi könyvelőirodával. E szerződés keretében a könyvelőiroda vállalja, hogy átalánydíj ellenében kitölti az egyedi mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokat a 13. cikk rendelkezéseinek megfelelően.
(2) Az (1) bekezdésben említett szerződés feltételeit, amelyeknek minden tagállamban egységesnek kell lenniük, a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell meghatározni.
Azokat a kiegészítő feltételeket, amelyeket a tagállamok e szerződésbe belefoglalhatnak, szintén ezen eljárással összhangban kell meghatározni.
(3) Ahol a könyvelőiroda feladatait egy közigazgatási hivatal látja el, azt a közigazgatásban szokásos módon értesítik a feladatairól.
IV. FEJEZET
ÁLTÁLANOS RENDELKEZÉSEK
16. cikk
(1) Tilos bármely egyedi számviteli adat, vagy egyéb, e rendelet végrehajtása során megszerzett egyedi vonatkozású információ adóztatási célra történő felhasználása, vagy nyilvánosságra hozatala, vagy az információknak az 1. cikkben meghatározott céltól eltérő célra történő felhasználása.
(2) Az információs hálózatban foglalkoztatott vagy korábban foglalkoztatott személy nem hozhat nyilvánosságra olyan egyedi számviteli adatokat, vagy egyéb egyedi információt, amely feladatainak végzése során vagy azzal kapcsolatosan jutott a tudomására.
(3) A tagállamok megtesznek valamennyi szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a (2) bekezdés rendelkezéseinek megsértését szankcionálják.
17. cikk
(1) A nemzeti bizottság, a regionális bizottságok, a kapcsolattartó iroda és a könyvelőirodák kötelesek a Bizottságot a saját feladatkörükbe tartozó minden olyan információval ellátni, amelyet a Bizottság az e rendelet szerinti feladataik teljesítésével kapcsolatban tőlük kérhet.
A nemzeti bizottsághoz, a regionális bizottságokhoz és a könyvelőirodákhoz intézett ilyen, információkra vonatkozó kéréseket és az azok alapján szolgáltatott információkat a kapcsolattartó irodán keresztül, írásban kell továbbítani.
(2) Ha a szolgáltatott információ nem megfelelő, vagy az információ nem érkezik meg kellő időben, a Bizottság, a kapcsolattartó irodával együttműködve, szakértőket küldhet ki a helyszínre.
18. cikk
(1) A Bizottságot a mezőgazdasági számviteli információs hálózat közösségi bizottsága (a továbbiakban: közösségi bizottság) segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam egy hónap.
(3) A közösségi bizottsággal konzultálni kell:
a)
annak ellenőrzése céljából, hogy az adatszolgáltató üzemek kiválasztására vonatkozó tervek összhangban vannak-e az 5. cikk rendelkezéseivel;
b)
az információs hálózat által szolgáltatott súlyozott éves eredmények elemzése és értékelése céljából, tekintettel különösen az egyéb forrásból, többek között a gazdaságok nyilvántartásaiból és általában a statisztikákból és a nemzeti számlákból származó adatokra.
(4) A közösségi bizottság megvizsgálhat bármely más ügyet, amelyet az elnök akár saját kezdeményezésére, akár valamely tagállam képviselőjének kérésére terjeszt elő.
A közösségi bizottság minden év októberében megvizsgálja a közösségbeli gazdaságok jövedelmének alakulását, utalva különösen az információs hálózat aktualizált eredményeire.
A közösségi bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell az információs hálózat működéséről.
(5) A közösségi bizottság üléseit az elnök hívja össze.
A közösségi bizottság titkársági teendőit a Bizottság látja el.
19. cikk
(1) Az Európai Unió általános költségvetésének elkülönített előirányzatok a bizottsági szakaszon belül az alábbiak fedezésére szolgálnak:
a)
az információs hálózat azon költségei, amely a könyvelőirodáknak a 10. és a 15. cikkben említett feladataik teljesítésének ellenszolgáltatásaként nyújtandó;
b)
a tagállamok által szolgáltatott számviteli adatok fogadása, ellenőrzése, feldolgozása és elemzése céljából a Bizottság által működtetett számítógépes rendszerek valamennyi költsége.
A b) pontban említett költségek adott esetben tartalmazzák az említett műveletek eredményének terjesztésével, valamint az információs hálózat egyéb szempontjainak kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos költségeket is.
(2) A Közösség költségvetése nem tartalmazza a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a kapcsolattartó irodák létrehozásával és működésével kapcsolatos költségeket.
20. cikk
A 79/65/EGK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
21. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.