A BIZOTTSÁG 1244/2007/EK RENDELETE
(2007. október 24.)
a 2074/2005/EK rendeletnek a bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékekre vonatkozó végrehajtási intézkedések tekintetében történő módosításáról és a húsvizsgálattal kapcsolatos hatósági ellenőrzésekre vonatkozó különleges szabályok megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikkére és 18. cikkének (3), (7) és (12) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), a 854/2004/EK rendelet, valamint a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) megállapítja az állati eredetű élelmiszerekre és a megkövetelt hatósági ellenőrzésekre vonatkozó egészségügyi szabályokat és követelményeket.
(2)
A fenti rendeletek végrehajtási szabályait a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. december 5-i 2074/2005/EK bizottsági rendelet (4) tartalmazza.
(3)
A 854/2004/EK rendelettel összhangban az illetékes hatóság úgy dönthet, hogy bizonyos kockázatelemzés alapján kijelölt vágóhidakon vagy vadfeldolgozó létesítményekben a levágást követő vizsgálat során a hatósági állatorvos jelenléte nem szükséges minden esetben. Ilyen esetekben segédszemélyzet végzi el a levágást követő vizsgálatot, ami hozzájárulhat az alacsony forgalmú létesítmények pénzügyi terheinek csökkentéséhez.
(4)
Az ilyen eltérések kritériumait kockázatelemzés alapján kell meghatározni. A nem folyamatos vágási vagy vadfeldolgozási tevékenységet folytató létesítmények különösen fontos társadalmi és gazdasági funkciót töltenek be a vidéki közösségekben. Ezért lehetővé kell tenni ezen létesítmények számára az ilyen eltérések alkalmazását, feltéve, hogy teljesítik a jogi és higiéniai követelményeket.
(5)
A 854/2004/EK rendelettel összhangban az illetékes hatóság úgy dönthet, hogy az elválasztás óta ellenőrzött tartási feltételek között, integrált termelési rendszerekben tartott hízósertéseket elegendő szemrevételezéses vizsgálatnak alávetni. További különös követelményeket kell megállapítani az ilyen csökkentett, de kockázatalapú húsvizsgálati eljárások engedélyezésének feltételeire.
(6)
A közegészségügyi vonatkozású állat-egészségügyi intézkedések tudományos bizottsága 2000. február 24-én véleményt fogadott el a húsvizsgálati eljárások felülvizsgálatáról, amely a húsvizsgálattal kapcsolatos általános alapelvekkel foglalkozik. A vélemény következtetése szerint a húsvizsgálati rendszerek javíthatók a teljes előállítási lánccal kapcsolatos kiegészítő információk által, a vágóüzemekben a veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok (HACCP) alapelvei alkalmazásával, valamint fekáliás indikátor organizmusok mikrobiológiai megfigyelésével.
(7)
A közegészségügyi vonatkozású állat-egészségügyi intézkedések tudományos bizottsága 2001. június 20-án és 21-én véleményt fogadott el az integrált tenyésztési rendszerekben tartott húshasznú állatok azon fajai/kategóriái azonosításáról, amelyek esetében a húsvizsgálat felülvizsgálható. A vélemény következtetése szerint a tagállamokban már számos olyan termelési rendszer létezik, amely teljesíti az egyszerűsített húsvizsgálati rendszer alkalmazásának feltételeit.
(8)
A közegészségügyi vonatkozású állat-egészségügyi intézkedések tudományos bizottsága 2003. április 14-én és 15-én véleményt fogadott el a vágóborjak húsvizsgálati eljárásainak felülvizsgálatáról, amely megállapítja, hogy az integrált rendszerekben tartott borjak esetében a szemrevételezéses vizsgálat elegendő a rutinvizsgálat során, azonban amíg a szarvasmarha-tuberkolózist nem számolták fel, a szarvasmarha-tuberkulózis felügyeletét fenn kell tartani a szarvasmarhafélék esetében mind a gazdaságok, mind a vágóhidak szintjén.
(9)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2003. november 26-án véleményt fogadott el a szarvasmarhafélék tuberkulózisáról, az emberi egészségre jelentett kockázatokról és ellenőrző stratégiákról, amely következtetése szerint a meghatározott nyirokcsomók és a tüdők levágást követő vizsgálata a nemzeti szarvasmarha-tuberkolózis felszámolási programok fontos elemét képezi, valamint szerves része az emberi egészség védelmét célzó állat-egészségügyi húsvizsgálati programoknak.
(10)
Az EFSA 2004. december 1-jén véleményt fogadott el az integrált tenyésztési rendszerekben nevelt marhák húsvizsgálatának felülvizsgálatáról, amely megállapítja, hogy a tuberkolózisos elváltozások kimutatása érdekében a levágást követő felülvizsgált vizsgálati rendszer keretében a nyirokcsomók bemetszésének gyakorlatát folytatni kell.
(11)
Az EFSA 2006. május 18-án véleményt fogadott el a szarvasmarha-tuberkolózistól mentesnek ítélt tagállamokban (vagy tagállamok egy részében) nevelt vágóborjak szemrevételezéses vizsgálati rendszerének bevezetéséhez kapcsolódó közegészségügyi és állat-egészségügyi kockázatok értékeléséről. Ez kimondja, hogy az integrált tenyésztési rendszerekben és szarvasmarhatuberkolózis-mentes állományokban nevelt vágóborjak esetében a levágást követő vizsgálat korlátozható a nyirokcsomók szemrevételezésére és áttapintására.
(12)
Az EFSA 2004. április 22-én véleményt fogadott el a bárányok és kecskék húsvizsgálati eljárásairól. Ez megállapítja, hogy a bárányok és kecskegidák húsvizsgálata során talált lényeges kóros elváltozások szemrevételezés útján is diagnosztizálhatók, ezáltal a kevesebb beavatkozás révén elkerülhető a keresztfertőzés.
(13)
A közegészségüggyel összefüggő állat-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó tudományos bizottság 2000. szeptember 27-én és 28-án véleményt fogadott el a taeniosis/cysticercosis emberek és állatok esetében történő ellenőrzéséről. Ez meghatározza a cysticercosismentes állapot biztosításához szükséges előfeltételeket.
(14)
2005. január 26-án és 27-én az EFSA véleményt fogadott el az olyan területekről származó vágóállatok módosított húsvizsgálatának kockázatértékeléséről, ahol a cysticercus előfordulási gyakorisága alacsony. Ez hangsúlyozza a különböző borjútenyésztési rendszerekhez kapcsolódó kockázatmeghatározás szükségességét. Az előzetesen alacsony kockázatúnak minősített integrált tenyésztési rendszerekben nevelt borjak esetében a levágást követően alkalmazható egyszerűsített vizsgálat.
(15)
Ezeknek a tudományos véleményeknek az alapján meg kell határozni a fiatal kérődzők csökkentett, de kockázatalapú húsvizsgálati eljárásaira vonatkozó feltételeket.
(16)
A bemetszési eljárást nem alkalmazó kockázatalapú húsvizsgálat előfeltételévé kell tenni az élelmiszerláncra vonatkozó információknak a levágást 24 órával megelőző elérhetőségét. Következésképpen, amikor ilyen egyszerűsített húsvizsgálati eljárásra kerül sor, az élelmiszer-ipari vállalkozó nem részesülhet a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet (5) módosításáról szóló, 2005. december 5-i 2076/2005/EK bizottsági rendeletben meghatározott átmeneti rendelkezések előnyeiben.
(17)
A 2074/2005/EK rendelet megállapítja a kagylók ehető részei amnéziás kagylóméreg (ASP) tartalmának kimutatására irányuló analitikai módszereket. Az AOAC Journal 2006. júniusi számában publikált 2006.02 ASP ELISA módszer tekinthető a kéthéjú kagylók ASP-tartalmának kimutatására szolgáló nagy hatékonyságú folyadékkromatográfiás (HPLC) módszer alternatív szűrési módszerének. Az ELISA módszer előnye, hogy viszonylag alacsony költségen képes nagyszámú minta vizsgálatára.
(18)
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IX. fejezetének D. része előírja az egypatás állatok szükség esetén végzendő takonykórvizsgálatát. A levágást követő részletes takonykórvizsgálat elvégzése kötelező azon egypatás állatok, vagy az ezekből származó hús esetében, amelyek olyan országból származnak, amely nem mentes a takonykórtól.
(19)
A 2074/2005/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.
(20)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2074/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A következő cikkel egészül ki:
„6b. cikk
A húsvizsgálattal kapcsolatos hatósági ellenőrzésekre vonatkozó követelmények a 854/2004/EK rendelet alkalmazásában
A húsvizsgálattal kapcsolatos hatósági ellenőrzésekre vonatkozó követelményeket a VI. b. melléklet tartalmazza.”.
2.
A III. melléklet II. fejezete e rendelet I. melléklete szerint módosul.
3.
E rendelet II. mellékletének szövegét VI. b. mellékletként kell beilleszteni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. október 24-én.