A BIZOTTSÁG 423/2008/EK RENDELETE
(2008. május 8.)
az 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról
(kodifikált változat)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a borpiac közös szervezéséről, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. és 80. cikkére,
mivel:
(1)
A borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2000. július 24-i, 1622/2000/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében az utóbbi rendeletet kodifikálni kell.
(2)
Az 1493/1999/EK rendelet V. címének I. fejezete és a hozzá csatolt mellékletek általános szabályokat állapítanak meg a borászati eljárásokra és kezelésekre, egyebekben pedig a Bizottság által elfogadandó részletes végrehajtási szabályokra utalnak.
(3)
A Közösség gazdasági szereplői, valamint a közösségi szabályok alkalmazásáért felelős hatóságok érdekében mindezen rendelkezéseket a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexében kell összefoglalni.
(4)
Az ily módon megállapított közösségi kódexnek kizárólag a Tanács által az 1493/1999/EK rendeletben kifejezetten említett részletes végrehajtási szabályokat kell tartalmaznia. Egyebekben a Szerződés 28. és azt követő cikkeiben foglalt szabályoknak elegendőnek kell lenniük a borászati eljárások és kezelések tekintetében a borágazat termékei szabad mozgásának biztosítására.
(5)
Azt is meg kell határozni, hogy a kódex a más területeken megállapított különös rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandó. Ilyen különös szabályok különösen az élelmiszerekre vonatkozó szabályozásban létezhetnek, illetve vezethetők be.
(6)
Az 1493/1999/EK rendelet 42. cikkének (5) bekezdése lehetővé teszi, hogy ugyanezen rendelet 19. cikkének megfelelően megállapított osztályozásban felsorolt borszőlő fajtákon kívüli szőlők, vagy az azokból készült termékek felhasználásra kerüljenek a Közösségben a 42. cikk (5) bekezdésében felsorolt termékek előállításához. Össze kell állítani egy listát azokról a fajtákról, amelyekre az ilyen eltérések alkalmazhatók.
(7)
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete alapján listát kell összeállítani azokról a meghatározott termőhelyről származó minőségi likőrborokról (m. t. minőségi likőrborok), amelyekre nézve különleges előállítási szabályokat engednek meg. A termékek könnyebb azonosítása és a Közösségen belüli kereskedelem megkönnyítése érdekében hivatkozni kell a közösségi szabályok vagy, adott esetben, a nemzeti jogalkotás által meghatározott termékleírásokra.
(8)
Egyes anyagok felhasználására nézve korlátozásokat is meg kell állapítani, az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete szerint, valamint meg kell határozni azok használatának feltételeit.
(9)
Két tagállam kísérleteket végzett a lizozim borászatban való felhasználására, amelyek megerősítették, hogy ennek az anyagnak a hozzáadása jelentős mértékben elősegíti a bor stabilizálását, és lehetővé teszi csökkentett kén-dioxid-tartalmú minőségi borok előállítását. Ezért szükséges ezen anyag felhasználásának engedélyezése, valamint a maximális dózisnak a kísérletekben kimutatott technológiai követelményekkel összhangban való megállapítása.
(10)
A 3307/85/EGK tanácsi rendelettel (4) módosított 337/79/EGK tanácsi rendelet (5) 44. cikke 1986. szeptember 1-jei hatállyal literenként 15 mg-mal csökkentette a pezsgőktől, likőrboroktól és bizonyos minőségi boroktól eltérő borok maximális összes kén-dioxid-tartalmát. A termelési szabályok e változása miatt a bor értékesítésében keletkezett nehézségek elkerülése végett Portugáliát kivéve a Közösségben ezen időpont előtt termelt borokra megengedték azok közvetlen emberi fogyasztásra történő felkínálását ezen időponton túl. Ettől az időponttól számított egy évig terjedő átmeneti időszakra ezt az engedélyt szintén megadták a harmadik országokból vagy Portugáliából származó borra, feltéve hogy azok összes kén-dioxid-tartalma megfelel a közösségi szabályoknak, vagy - adott esetben - a Spanyolországban 1986. szeptember 1. előtt hatályban lévő szabályoknak. Miután ilyen borkészletek még mindig lehetnek raktáron, a szóban forgó intézkedést meg kell hosszabbítani.
(11)
A Közösségben termelt és a 337/79/EGK rendelet II. mellékletének 13. pontjában meghatározott pezsgőről szóló, 1979. február 5-i 358/79/EGK tanácsi rendelet (6) 12. és 16. cikke 1986. szeptember 1-jei hatállyal literenként 15 mg-mal csökkentette a pezsgők, a minőségi pezsgők és a meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgők maximális összes kén-dioxid-tartalmát. A Közösségből származó pezsgők esetében, Portugália kivételével, a 358/79/EGK rendelet 22. cikkének (1) bekezdése lehetővé tette az ilyen termékek értékesítését a készletek kimerüléséig, ha azokat a 358/79/EGK rendelet 1986. szeptember 1. előtti alkalmazása szerint állították elő. Átmeneti intézkedéseket kell megállapítani az importált pezsgőkre, valamint a Spanyolországban és Portugáliában 1986. szeptember 1. előtt termelt pezsgőkre annak érdekében, hogy elkerüljék e termékek értékesítésének nehézségeit. Ezért e termékeket átmeneti ideig ezen időponton túl is lehet értékesíteni, amennyiben összes kén-dioxid-tartalmuk megfelel az 1986. szeptember 1. előtt hatályban lévő közösségi rendelkezéseknek.
(12)
Az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletének B.1. pontja rögzíti a bor maximális illósav-tartalmát. Ehhez képest eltérésekről lehet rendelkezni egyes, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m.t. minőségi borok) és egyes, földrajzi árujelzővel ellátott vagy olyan asztali borok esetében, amelyek alkoholtartalma legalább 13 %. Ebben a kategóriában egyes német, spanyol, francia, olasz, osztrák és egyesült királyságbeli boroknak általában magasabb az illósav-tartalmuk, mint ahogyan a fenti V. melléklet rendelkezik, mivel különleges módszerrel készülnek, és magas az alkoholtartalmuk. Esetükben rendelkezni kell a fent említett V. melléklet B.1. pontjától való eltérés lehetőségéről azért, hogy e borokat továbbra is azokkal a szokásos módszerekkel állíthassák elő, amellyel jellegzetes sajátosságaikat elnyerik.
(13)
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete D.3. pontjának megfelelően meg kell határozni azokat a borvidékeket, ahol az 1970. május 8-án hatályban lévő jogszabályoknak megfelelően hagyományosan alkalmazták a répacukor hozzáadást.
(14)
Luxemburg bortermelő ágazatának kicsiny mérete azt jelenti, hogy az illetékes hatóságok minden borrá alakított árutétel rendszeres analitikus ellenőrzését el tudják végezni. Amíg e feltételek továbbra is fennállnak, a bor alkoholtartalom-növelésére vonatkozó szándéknyilatkozatok nem elengedhetetlenek.
(15)
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete G.5. pontjának megfelelően minden alkoholtartalom-növelési, a savtartalom-növelési, illetve a savtompítási műveletet be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak. Ez vonatkozik a cukormennyiségekre is, a sűrített szőlőmustra, valamint a finomított szőlőmust-sűrítményre is, amelyek az ilyen műveleteket végző természetes vagy jogi személyek birtokában vannak. E tájékoztatás célja, hogy lehetővé tegye a szóban forgó műveletek figyelemmel kísérését. A bejelentéseket ezért annak a tagállamnak az illetékes hatóságához kell címezni, amelynek területén a műveletet végzik, és annak a lehető legpontosabbnak kell lennie. Amennyiben alkoholtartalom-növelésre is sor kerül, az illetékes hatóságot kellő időben értesíteni kell, annak érdekében hogy a tényleges ellenőrzést el lehessen végezni. Savtartalom-növelés és savtompítás esetében utólagos ellenőrzés is elegendő. A közigazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében, a borászati évben esedékes első bejelentéstől eltekintve, lehetővé kell tenni, hogy e bejelentések az illetékes hatóság által rendszeresen ellenőrzött nyilvántartások frissítésével történjenek.
(16)
Az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletének F.1. pontja szabályokat állapít meg a borok édesítésére vonatkozóan. Ez a rendelkezés elsősorban az asztali borra vonatkozik, de vonatkozik az m.t. minőségi borokra is, az említett rendelet VI. melléklete G.2. pontja alapján.
(17)
Az édesítés nem vezethet olyan mértékű alkoholtartalom-növeléshez, amely meghaladja az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletének C. pontjában megállapított határértékeket. E célból ugyanezen rendelet VI. mellékletének F.1. pontja különös rendelkezést tartalmaz. Ezenkívül az ellenőrzések nélkülözhetetlenek a szóban forgó rendelkezések betartásának biztosításához.
(18)
Különösen annak érdekében, hogy az ellenőrzések hatékonyak legyenek, az édesítést kizárólag a termelési vagy a termeléshez a lehető legközelebb eső szakaszban kell végezni. Ennélfogva azt a termelési és a nagykereskedelmi szakaszokra kell korlátozni.
(19)
A felügyelő hatóságokat minden küszöbön álló édesítési műveletről értesíteni kell. Ezért bárki, aki édesítést szándékozik végrehajtani, köteles azt írásban bejelenteni a felügyelő hatóságoknak. Ez az eljárás azonban egyszerűsíthető, ha egy vállalkozás rendszeresen vagy folyamatosan végez édesítést.
(20)
Az ilyen tájékoztatások célja, hogy lehetővé tegye a szóban forgó műveletek figyelemmel kísérését. A bejelentéseket ezért annak a tagállamnak az illetékes hatóságához kell címezni, amelynek területén a műveletet végzik, azoknak a lehető legpontosabbnak kell lenniük, és az illetékes hatósághoz a műveletet megelőzően meg kell érkezniük.
(21)
Az ellenőrzések hatékonysága érdekében be kell jelenteni azon szőlőmust- vagy sűrített szőlőmust-mennyiségeket, amelyeket az érintett fél az édesítést megelőzően tárol. Ezek a bejelentések azonban nem sokat érnek, ha nem tartalmaznak kötelezettséget arra nézve, hogy nyilvántartást vezessenek az édesítési műveletben felhasznált termékek bemeneteléről és kijöveteléről.
(22)
A répacukornak a likőrborok édesítéséhez való felhasználását megelőzendő, a sűrített szőlőmuston kívül meg kell engedni a finomított szőlőmust-sűrítmény felhasználását is.
(23)
A „házasítást” a borászatban széleskörűen alkalmazzák, és a lehetséges következményeire való tekintettel használatát szabályozni kell, annak érdekében hogy megelőzzék az azzal való visszaélést.
(24)
A Közösség azonos szőlőtermő övezetéből vagy valamely harmadik ország ugyanazon termőterületéről származó borok és mustok esetén a földrajzi eredet vagy a szőlőfajta megjelölése nagy jelentőségű a kereskedelmi értékük szempontjából. Ezért az azonos övezetből, de ezen övezeten belül más földrajzi területekről származó, valamint különböző szőlőfajtákból vagy eltérő szüreti évekből származó borok vagy mustok keverése házasításnak tekintendő, amely esetben az eredményül kapott termék megjelöli a földrajzi eredetet, a borfajtát vagy a szüret évét.
(25)
A tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy felhatalmazást adjanak kísérleti célból és korlátozott időtartamra, az 1493/1999/EK rendeletben nem szereplő borászati eljárások és kezelések használatára.
(26)
Az 1493/1999/EK rendelet 46. cikkének (3) bekezdése szerint analitikai módszereket kell elfogadni az ugyanezen rendelet 1. cikkében tárgyalt termékek összetételének megállapításához, valamint meg kell fogalmazni szabályokat annak megállapítására, hogy a termékeket alávetették-e nem engedélyezett borászati eljárásoknak.
(27)
Az 1493/1999/EK rendelet VI. mellékletének J.1. pontja olyan analitikai vizsgálatról rendelkezik, amely legalább azokat a tényezőket, köztük az e melléklet J.3. pontjában felsoroltakat méri, amelyek lehetővé teszik az érintett m. t. minőségi bor megkülönböztetését.
(28)
Egységes analitikai módszereket kell bevezetni annak biztosítására, hogy a szóban forgó termékekre vonatkozó dokumentumok adatai pontosak és vizsgálati szempontból összehasonlíthatók legyenek. E módszereknek tehát minden kereskedelmi tranzakcióra és vizsgálati eljárásra kötelezőnek kell lenniük. Az ellenőrzési követelményekre és a kereskedelem korlátozott lehetőségeire tekintettel azonban, a szokásos eljárások egy kis részét továbbra is meg kell engedni korlátozott időtartamra, azért hogy a szükséges tényezőket gyorsan és elfogadható pontossággal meg lehessen határozni.
(29)
A bor analízisének a borágazatban alkalmazandó közösségi módszereit a 2676/90/EGK (7) bizottsági rendelet állapította meg. Miután az ott leírt módszerek érvényesek, ugyanezen rendeletet továbbra is hatályban kell tartani, kivéve azokat a szokásos módszereket, amelyeket a továbbiakban nem fognak használni.
(30)
A Borpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Cél
Az élelmiszerekre vonatkozó általános szabályok sérelme nélkül, a borászati kezelésekre és eljárásokra az 1493/1999/EK rendelet V. címének I. fejezetében és a hozzá tartozó mellékletekben, valamint az ugyanezen rendeletben meghatározott kódexben megállapított közösségi szabályok vonatkoznak.
Ez a kódex tartalmazza az 1493/1999/EK rendelet végrehajtásának részletes szabályait, különösen amelyek a borkészítésben felhasználásra szánt termékekre (I. cím), és a Közösségben engedélyezett borászati kezelésekre és eljárásokra (II. és III. cím) vonatkoznak.
I. CÍM
EGYES SZŐLŐKRE ÉS SZŐLŐMUSTOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
2. cikk
Egyes szőlőfajták szőlőinek felhasználása
(1) A kizárólag étkezési szőlőként osztályozott szőlőfajták nem használhatók fel a borkészítésben.
(2) Az 1493/1999/EK rendelet 42. cikkének (5) bekezdésétől eltérően, az annak I. mellékletében felsorolt szőlőfajták felhasználhatók a Közösségben az ott írt rendelkezés hatálya alá tartozó termékek előállítására.
3. cikk
Egyes olyan termékek felhasználása, amelyek nem rendelkeznek a pezsgő, a habzóbor és a szénsavval dúsított gyöngyöző bor készítéséhez szükséges térfogatban számított természetes alkoholtartalommal
A II. melléklet tartalmazza azokat az évjáratokat, amikor a kedvezőtlen időjárási feltételek következtében az A. és B. szőlőtermő övezetből származó olyan termékek, amelyek nem rendelkeznek az adott szőlőtermő övezetre megállapított térfogatban számított minimális természetes alkoholtartalommal, felhasználhatók az 1493/1999/EK rendelet 44. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek mellett, pezsgő, habzóbor és szénsavval dúsított gyöngyöző bor készítésére.
4. cikk
Egyes szőlőfajtákból származó szőlőmustok felhasználása illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült m. t. minőségi pezsgő előállítására, valamint az e felhasználástól való eltérések
(1) E rendelet III. mellékletének A. része tartalmazza azoknak a szőlőfajtáknak a listáját, amelyekből olyan mustot vagy részben erjedt szőlőmustot állítanak elő, amelyet illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült m. t. minőségi pezsgő készítésére szolgáló küvé összeállításához kell felhasználni, az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete I.3. pontjának a) alpontja és VI. melléklete K.10. pontja a) alpontjának megfelelően.
(2) E rendelet III. mellékletének B. része tartalmazza azokat az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete I.3. pontjának a) alpontjában és VI. melléklete K.10. pontjának a) alpontjában említett eltéréseket, amelyek a küvé összeállításához felhasznált szőlőfajtákra és termékekre vonatkoznak.
II. CÍM
BORÁSZATI ELJÁRÁSOK ÉS KEZELÉSEK
I. FEJEZET
A borászati célokra engedélyezett egyes anyagok felhasználásával kapcsolatos korlátozások és követelmények
5. cikk
Egyes anyagok felhasználásának korlátozása
Az 1493/1999/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt borászati célokra engedélyezett anyagok csak az e rendelet IV. mellékletében megállapított határértékeken belül alkalmazhatók.
6. cikk
A borászati eljárások során alkalmazott anyagok tisztasági és azonosítási követelményei
A borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó, az 1493/1999/EK rendelet 46. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett tisztasági és azonosítási követelmények azonosak a 96/77/EK bizottsági irányelvben (8) megállapított előírásokkal. Szükség esetén ezeket a tisztasági követelményeket ki kell egészíteni az e rendeletben előírt különös követelményekkel.
7. cikk
Kalciumtartarát
A kalciumtartarát, amelynek a borkő kiválásának az elősegítéséhez való felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 3. pontjának v) alpontja rendelkezik, csak akkor használható fel, ha megfelel az e rendelet V. mellékletében foglalt követelményeknek.
8. cikk
Borkősav
(1) A borkősav, amelynek savtompítás céljára való felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 1. pontjának m) alpontja és IV. melléklete 3. pontjának l) alpontja rendelkezik, csak olyan termékekhez használható fel, amelyek:
a)
az elbling vagy a rizling szőlőfajtához tartoznak; és
b)
az A. szőlőtermő övezet északi részén a következő borvidékekről származó szőlő-betakarításokból származnak:
-
Ahr,
-
Rheingau,
-
Mittelrhein,
-
Mosel,
-
Nahe,
-
Rheinhessen,
-
Pfalz
-
Moselle luxembourgeoise.
(2) Az L-borkősavként is ismert borkősavnak - amelynek felhasználását az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 1. pontjának l) és m) alpontja és IV. melléklete (3) pontjának k) és l) alpontja írja elő - mezőgazdasági eredetűnek és kifejezetten borászati termékekből kivontnak kell lennie. Továbbá meg kell felelnie a 96/77/EK irányelvben megállapított tisztasági követelményeknek is.
9. cikk
Aleppo fenyőgyanta
(1) Az Aleppo fenyőgyanta, amelynek felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 1. pontjának n) alpontja rendelkezik, csak a „retsina” asztali bor készítéséhez használható fel. Ez a borászati kezelés csak:
a)
Görögország földrajzi területén végezhető;
b)
a Görögországban 1980. december 31-én hatályos rendelkezések szerint meghatározott szőlőfajtákból, termesztési területekről és szőlőtermő területekről származó must felhasználásával;
c)
a felhasznált termékhez hektolitereként legfeljebb 1 000 gramm gyanta hozzáadásával az erjedés előtt, vagy ha a térfogatban számított összes tényleges alkoholtartalom nem haladja meg a térfogatban számított teljes alkoholtartalom egyharmadát az erjedés alatt.
(2) Görögország előre értesíti a Bizottságot, ha az (1) bekezdés b) pontjában említett rendelkezéseket módosítani szándékozik. Ha a Bizottság két hónapon belül nem válaszol ezen értesítésre, Görögország végrehajthatja a tervezett módosításokat.
10. cikk
Béta-glükanáz
A béta-glükanáz, amelynek felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 1. pontjának j) alpontja és 3. pontjának m) alpontja rendelkezik, csak abban az esetben használható fel, ha megfelel az e rendelet VI. mellékletében foglalt követelményeknek.
11. cikk
Tejsav-baktériumok
A tejsav-baktériumok, amelyek felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 1. pontjának q) alpontja és 3. pontjának z) alpontja rendelkezik, csak abban az esetben használhatók fel, ha megfelelnek az e rendelet VII. mellékletében foglalt követelményeknek.
12. cikk
Lizozim
A lizozimot, amelynek használatáról az 1493/1999/EK rendelet IV. mellékletének 1. r) és 3. zb) pontja rendelkezik, csak akkor lehet felhasználni, ha megfelel az e rendelet VIII. mellékletében foglalt követelményeknek.
13. cikk
Ioncserélő gyanták
Az ioncserélő gyanták, amelyek csak az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 2. pontja h) alpontjának megfelelően használhatók fel, olyan sztirol és divinilbenzol kopolimerek, amelyek kénessavat vagy ammónium csoportokat tartalmaznak. Meg kell felelniük az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) megállapított követelményeknek, valamint az annak végrehajtására elfogadott közösségi és nemzeti rendelkezéseknek. Ezenkívül az e rendelet IX. mellékletében megállapított analitikai módszerrel történő vizsgálat során nem veszíthetnek 1 mg/l-nél több szerves anyagot semmiféle felsorolt oldószerben. Az ioncserélő gyantáknak regenerálhatóknak kell lenniük olyan anyagokkal, amelyek felhasználása megengedett az élelmiszerek előállításához.
E gyanták csak borász vagy szakértő felügyelete mellett használhatók, olyan berendezésekben, amelyeket azoknak a tagállamoknak a hatóságai elfogadtak, amelyek területén azokat használják. E hatóságok megállapítják az elismert borászok és szakértők jogait és felelősségét.
14. cikk
Kálium-ferrocianid
A kálium-ferrocianid, amelynek felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 3. pontjának p) alpontja rendelkezik, csak olyan borász vagy szakértő felügyelete mellett használható, akit hivatalosan elismertek annak a tagállamnak a hatóságai, amelynek területén az eljárást végzik, s olyan felelősséggel, amelynek mértékét - szükség esetén - az érintett tagállam állapítja meg.
A kálium-ferrocianiddal való kezelés után a bornak vasnyomokat kell tartalmaznia.
Az e cikkben foglalt termék felhasználásával kapcsolatos felügyeletet a tagállamok által elfogadott rendelkezések szabályozzák.
15. cikk
Kálcium-fitát
A kálcium-fitát, amelynek felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 3. pontjának p) alpontja rendelkezik, csak olyan borász vagy szakértő felügyelete mellett használható fel, akit hivatalosan elismertek annak a tagállamnak a hatóságai, amelynek területén az eljárást végzik, olyan felelősséggel, amelynek mértékét - szükség esetén - az érintett tagállam állapítja meg.
A kezelés után a bornak vasnyomokat kell tartalmaznia.
Az első bekezdésben foglalt termék felhasználásával kapcsolatos felügyeletet a tagállamok által elfogadott rendelkezések szabályozzák.
16. cikk
DL-borkősav
A DL-borkősav, amelynek felhasználásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 3. pontjának s) alpontja rendelkezik, csak olyan borász vagy szakértő felügyelete mellett használható, akit hivatalosan elismertek annak a tagállamnak a hatóságai, amelynek területén az eljárást végzik, olyan felelősséggel, amelynek mértékét - szükség esetén - az érintett tagállam állapítja meg.
Az e cikkben foglalt termék felhasználásával kapcsolatos felügyeletet a tagállamok által elfogadott rendelkezések szabályozzák.
17. cikk
Dimetil-dikarbonát
A dimetil-dikarbonátnak a borhoz az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 3. pontjának zc) alpontjában előírtak szerint történő hozzáadására kizárólag az e rendelet IV. mellékletében meghatározott határértékeken belül, és csak az e rendelet X. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelően kerülhet sor.
18. cikk
Elektrodialízis-kezelés
Az elektrodialízis-kezelést, amelynek a bor borkőstabilitását biztosító alkalmazásáról az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 4. pontjának b) alpontja rendelkezik, csak akkor lehet alkalmazni, ha az megfelel az e rendelet XI. mellékletében foglalt követelményeknek.
19. cikk
Ureáz
Az ureáz, amelynek a bor karbamid-szintje érdekében történő csökkentéséről az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 4. pontjának c) alpontja rendelkezik, csak akkor használható fel, ha megfelel az e rendelet XII. mellékletében foglalt követelményeknek és a tisztasági követelményeknek.
20. cikk
Oxigén hozzáadása
Az oxigén hozzáadását, amelyről az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 4. pontjának a) alpontja rendelkezik, tiszta gáz-halmazállapotú oxigén alkalmazásával kell elvégezni.
21. cikk
Bor vagy szőlőmust borseprőre, törkölyre vagy préselt aszútésztára öntése
A bor vagy szőlőmust borseprőre, törkölyre vagy préselt aszútésztára öntését - amelyről az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 4. pontjának d) alpontja rendelkezik - a következőképpen hajtják végre, a 2004. május 1-jén hatályos magyar szabályokkal összhangban:
a)
a „Tokaji fordítás” must vagy bor préselt aszútésztára öntésével készül;
b)
a „Tokaji máslás” must vagy bor szamorodni- vagy aszúseprőre öntésével készül.
22. cikk
Tölgyfadarabok felhasználása
A tölgyfadarabok felhasználására, amelyről az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 4. pontjának e) alpontja rendelkezik, csak az e rendelet XIII. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelően kerülhet sor.
II. FEJEZET
Különleges korlátozások és követelmények
23. cikk
Kén-dioxid-tartalom
(1) Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete A. 2. pontjában foglalt borlista módosításait az e rendelet XIV. melléklete tartalmazza.
(2) A készletek kimerüléséig közvetlen emberi fogyasztásra a következőket lehet kínálni:
-
a likőrboroktól és pezsgőktől eltérő, Portugáliát kivéve a Közösségben 1986. szeptember 1. előtt termelt bort, és
-
a likőrboroktól és pezsgőktől eltérő, harmadik országokból vagy Portugáliából származó, és a Közösségbe 1987. szeptember 1. előtt importált bort,
feltéve, hogy összes kén-dioxid-tartalmuk a közvetlen emberi fogyasztás céljából történő piacra bocsátáskor nem haladja meg:
a)
vörösborok esetében literenként a 175 milligrammot;
b)
fehér és rozé borok esetében literenként a 225 milligrammot;
c)
a fenti a) és b) pontoktól eltérően, olyan boroknál, amelyek maradékcukor-tartalma invertcukorban kifejezve legalább literenként öt gramm, vörösboroknál literenként a 225 milligrammot, fehér és rozé boroknál pedig literenként a 275 milligrammot.
Ezenkívül a készletek kimerüléséig a következők kínálhatók még közvetlen emberi fogyasztásra a termelő országban vagy harmadik országokba történő exportra:
-
Spanyolországban 1986. szeptember 1. előtt termelt bor, amelynek összes kén-dioxid-tartalma nem haladja meg a Spanyolországban az ezen idő előtt meghatározott maximális értéket, és
-
Portugáliában 1991. január 1. előtt termelt bor, amelynek összes kén-dioxid-tartalma nem haladja meg a Portugáliában az ezen idő előtt meghatározott maximális értéket.
(3) A harmadik országokból és Portugáliából származó és 1987. szeptember 1. előtt a Közösségbe importált pezsgők a készletek kimerüléséig közvetlen emberi fogyasztásra kínálhatók, ha összes kén-dioxid-tartalmuk nem haladja meg:
-
pezsgők esetében literenként a 250 milligrammot, és
-
minőségi pezsgők esetében literenként a 200 milligrammot.
Ezenkívül a készletek kimerüléséig a következők kínálhatók még közvetlen emberi fogyasztásra a termelő országban vagy harmadik országokba történő exportra:
-
Spanyolországban 1986. szeptember 1. előtt előállított olyan bor, amelynek összes kén-dioxid-tartalma nem haladja meg a Spanyolországban az ezen idő előtt meghatározott maximális értéket, és
-
Portugáliában 1991. január 1. előtt előállított olyan bor, amelynek összes kén-dioxid-tartalma nem haladja meg a Portugáliában az ezen idő előtt meghatározott maximális értéket.
(4) E rendelet XV. melléklete felsorolja azokat az eseteket, amikor a tagállamok az időjárási feltételek miatt lehetővé tehetik, hogy a bor maximális összes kén-dioxid-tartalmát - amely az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete A. pontja szerint literenként legfeljebb 300 milligramm lehet - literenként legfeljebb 40 milligrammal megnöveljék a területükön található egyes szőlőtermő övezetekben előállított egyes borokra vonatkozóan.
24. cikk
Illósav-tartalom
E rendelet XVI. melléklete tartalmazza azon borokat, amelyek tekintetében az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete B.3. pontjának megfelelően rendelkezni lehet a maximális illósav-tartalomtól való eltéréstől.
25. cikk
Kálcium-szulfát felhasználása egyes likőrborokban
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.4. pontjának b) alpontjában említett kálcium-szulfát felhasználástól való eltéréseket csak az alábbi spanyol borokra lehet nyújtani:
a)
az 1493/1999/EK rendelet VI. melléklete L.8. pontjában meghatározott „Vino generoso”;
b)
az 1493/1999/EK rendelet VI. melléklete L.11. pontjában meghatározott „Vino generoso de licor”.
III. CÍM
BORÁSZATI KEZELÉSEK
I. FEJEZET
Az alkoholtartalom-növelés
26. cikk
Répacukor használatának engedélyezése
Azok a borvidékek, amelyekben az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletének D.3. pontja értelmében a répacukor használata engedélyezett, a következők:
a)
az A. szőlőtermő övezet;
b)
a B. szőlőtermő övezet;
c)
a C. szőlőtermő övezet, kivéve az Olaszországban, Görögországban, Spanyolországban és Portugáliában lévő szőlőültetvényeket, és az alábbi fellebbviteli bíróságok illetékessége alá tartozó franciaországi megyékben lévő szőlőültetvényeket:
-
Aix-en-Provence,
-
Nîmes,
-
Montpellier,
-
Toulouse,
-
Agen,
-
Pau,
-
Bordeaux,
-
Bastia.
Száraz cukorral történő alkoholtartalom-növelést azonban csak kivételesen engedélyezhetnek a c) pontban említett francia megyékben a nemzeti hatóságok. Franciaország azonnal tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot valamennyi ilyen engedélyezésről.
27. cikk
Alkoholtartalom-növelés rendkívül kedvezőtlen időjárási feltételek esetén
E rendelet XVII. melléklete tartalmazza azokat az éveket, - illetve adott esetben az érintett szőlőtermő övezeteket, földrajzi régiókat és érintett fajtákat - amelyekben az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete C.3. pontjában említett, a térfogatban számított alkoholtartalom növelése a fenti melléklet C.4. pontja szerinti rendkívül kedvezőtlen időjárási feltételek miatt engedélyezhető az ugyanezen rendelet 75. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.
28. cikk
A küvé alkoholtartalom-növelése pezsgők céljára
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete H.4. pontjának és I.5. pontjának, valamint VI. melléklete K.I. pontjának megfelelően a tagállamok engedélyezhetik a pezsgő előállításának helyén a küvé alkoholtartalmának növelését, feltéve hogy:
a)
előzőleg a küvé egyetlen alkotórészét sem vetették még alkoholtartalom-növelés alá;
b)
az említett alkotórészek kizárólag a tagállam területén szüretelt szőlőkből származnak;
c)
az alkoholtartalom-növelést egyetlen műveletben hajtják végre;
d)
nem lépik túl a következő határértékeket:
i.
az A. övezetből származó alkotórészeket tartalmazó küvé esetében 3,5 térfogatszázalék, feltéve hogy valamennyi alkotórész térfogatban számított természetes alkoholtartalma legalább 5 térfogatszázalék;
ii.
a B. övezetből származó alkotórészeket tartalmazó küvé esetében 2,5 térfogatszázalék, feltéve hogy valamennyi alkotórész térfogatban számított természetes alkoholtartalma legalább 6 térfogatszázalék;
iii.
a C. I. a), C. I. b), C. II. és C. III. övezetből származó alkotórészeket tartalmazó küvé esetében 2 térfogatszázalék, feltéve hogy valamennyi alkotórész térfogatban számított természetes alkoholtartalma legalább 7,5 térfogatszázalék, 8 térfogatszázalék, 8,5 térfogatszázalék, illetve 9 térfogatszázalék.
e)
az alkalmazott módszer répacukor, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmust-sűrítmény hozzáadása.
Az első bekezdés d) pontjában megállapított határértékek nem sérthetik az 1493/1999/EK rendelet 44. cikke (3) bekezdésének alkalmazását az annak az I. melléklete 15. pontjában említett pezsgők előállításához szánt küvékre vonatkozóan.
29. cikk
Az alkoholtartalom-növelésre alkalmazandó közigazgatási szabályok
(1) Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete G.5. pontjában említett, alkoholtartalom-növelésre irányuló műveletekre vonatkozó bejelentéseket a szóban forgó műveletet végző természetes és jogi személyeknek kell megtenniük, betartva annak a tagállamnak az illetékes hatósága által megállapított határidőket és ellenőrzési feltételeket, amelynek területén a műveletre sor kerül.
(2) Az (1) bekezdésben említett bejelentést írásban kell megtenni, a következő információk feltüntetésével:
a)
a bejelentést tevő személy neve és címe;
b)
a helyszín, ahol a műveletet végrehajtják;
c)
a művelet megkezdésének napja és ideje;
d)
azon termék megnevezése, amelyre a művelet irányul;
e)
a művelethez használt eljárást, a felhasználásra kerülő termék típusának adataival.
(3) A tagállamok megengedhetik, hogy több műveletre, vagy egy meghatározott időszakra kiterjedően előzetes bejelentéseket tegyenek az illetékes hatóságokhoz. E bejelentéseket csak akkor fogadják el, ha a bejelentést tevő személy valamennyi, alkoholtartalom-növelésre irányuló műveletekről a (2) bekezdésben előírt információkról írásbeli jegyzőkönyvet készít a (6) bekezdésben megállapítottak szerint.
(4) Amennyiben a szóban forgó személyt vis maior akadályozza meg abban, hogy megfelelő időben végrehajtsa a bejelentett alkoholtartalom-növelést, a tagállamok állapítják meg azokat a feltételeket, amelyek alapján e személy új bejelentést nyújthat be az illetékes hatósághoz, azért, hogy a szükséges ellenőrzéseket elvégezhessék.
E rendelkezésekről a tagállamok a Bizottságot írásban értesítik.
(5) Az (1) bekezdésben említett bejelentés Luxemburgban nem kötelező.
(6) Az alkoholtartalom-növelésre irányuló műveletek részleteit a művelet befejezése után azonnal jegyzőkönyvezni kell, az 1493/1999/EK rendelet 70. cikke szerint elfogadott rendelkezéseknek megfelelően.
Ha a több műveletre kiterjedő előzetes bejelentések nem tüntetik fel azt a napot és időpontot, amikor a műveleteket megkezdik, minden egyes művelet megkezdése előtt a jegyzőkönyvbe bejegyzést kell tenni.
II. FEJEZET
Savnövelés és savtompítás
30. cikk
A savnövelésre és a savtompításra vonatkozó közigazgatási szabályok
(1) Savnövelés és savtompítás esetén annak végrehajtói minden borászati évben az első ízben végzett műveletet követő legkésőbb második napon bejelentik ezt, az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete G.5. pontjában említett módon. E bejelentések az adott borászati évben minden műveletre érvényesek.
(2) Az (1) bekezdésben említett bejelentéseket írásban kell megtenni, és a következő információkat kell tartalmazniuk:
a)
a bejelentést tevő személy neve és címe;
b)
a szóban forgó művelet típusa;
c)
a helyszín, ahol a műveletet elvégzik.
(3) Minden savnövelési és savtompítási műveletre vonatkozó részletet jegyzőkönyvezni kell, az 1493/1999/EK rendelet 70. cikkében megfelelően elfogadott rendelkezésekkel összhangban.
III. FEJEZET
Alkoholtartalom-növelésre, savnövelésre és savtompításra alkalmazandó közös szabályok
31. cikk
Ugyanazon termék savnövelése és alkoholtartalom-növelése
Az 1493/1999/EK rendelet 75. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell meghatározni azon eseteket, amelyekben ugyanezen rendelet V. melléklete E.7. pontjának megfelelően megengedett az ugyanezen rendelet I. melléklete szerinti, ugyanazon termék savnövelésére és alkoholtartalom-növelése; ezen eseteket az említett rendelet XVIII. melléklete tartalmazza.
32. cikk
A boroktól eltérő termékek alkoholtartalom-növelésére, savnövelésére és savtompítására alkalmazandó általános szabályok
Az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletének G.1. pontjában említett eljárásokat egyetlen műveletben kell elvégezni. A tagállamok megengedhetik azonban, hogy ezek közül egyes eljárásokat több műveletben végezzenek el, ha ez javítja az érintett termékek borkészítésének színvonalát. Ezekben az esetekben az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletében foglalt határértékeket kell alkalmazni az érintett művelet egészére.
33. cikk
Az alkoholtartalom-növelésre, savnövelésre és savtompításra megállapított időpontoktól való eltérés
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete G.7. pontjában foglalt időpontoktól eltérve, az alkoholtartalom-növelési, savnövelési és savtompítási műveletek az e rendelet XIX. mellékletében foglalt időpontok előtt is végrehajthatók.
IV. FEJEZET
Édesítés
34. cikk
Az édesítésre vonatkozó technikai szabályok
Asztali borok és m.t. minőségi borok édesítését csak a termelési és a nagykereskedelmi szakaszban lehet engedélyezni.
35. cikk
A édesítésre vonatkozó közigazgatási szabályok
(1) Minden természetes vagy jogi személynek, aki, illetve amely édesítési műveletet kíván végrehajtani, be kell jelentenie ezt annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, amelynek a területén a műveletre sor kerül.
(2) A bejelentést írásban kell megtenni, és legalább 48 órával azt a napot megelőzően meg kell érkeznie az illetékes hatósághoz, amikor a műveletre sor kerül.
Ha azonban egy vállalkozás rendszeresen vagy folyamatosan végez édesítési műveletet, a tagállamok megengedhetik, hogy előzetes bejelentéseket tegyenek az illetékes hatóságokhoz, amelyek több műveletre, vagy egy meghatározott időszakra terjednek ki. Ezeket a bejelentéseket csak akkor fogadják el, ha a bejelentést tevő vállalkozás valamennyi édesítési műveletről írásbeli jegyzőkönyvet készít, és feljegyzi a (3) bekezdésben előírt információkat.
(3) A bejelentéseknek a következő információkat kell tartalmazniuk:
a)
az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete F.1. pontjának a) alpontja és VI. melléklete G.2. pontja szerint végzett édesítési művelet esetében:
i.
az édesítésre kerülő asztali bor vagy m.t. minőségi bor mennyisége, valamint összes és tényleges alkoholtartalma;
ii.
a hozzáadásra kerülő szőlőmust mennyisége, valamint összes és tényleges alkoholtartalma;
iii.
az asztali bor vagy m.t. minőségi bor összes és tényleges alkoholtartalma az édesítés után.
b)
az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete F.1. pontjának b) alpontja és VI. melléklete G.2. pontja szerint végzett édesítési művelet esetében:
i.
az édesítésre kerülő asztali bor vagy m. t. minőségi bor mennyisége, valamint összes és tényleges alkoholtartalma;
ii.
a hozzáadásra kerülő must mennyisége, valamint összes és tényleges alkoholtartalma, vagy pedig ennek megfelelő esetben a hozzáadásra kerülő sűrített szőlőmust mennyisége és sűrűsége;
iii.
az asztali bor vagy m.t. minőségi bor összes és tényleges alkoholtartalma az édesítés után.
(4) Az (1) bekezdésben említett személyek a termékek be- és kimenő forgalmáról nyilvántartást vezetnek, amely feltünteti, hogy mennyi mustot vagy sűrített szőlőmustot tárolnak édesítési műveletek céljára.
36. cikk
Egyes importált borok édesítése
Az 1493/1999/EK rendelet V. mellékletének F.3. pontjában említett importált borok édesítése az e rendelet 34. és 35. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően történik.
37. cikk
A likőrborok édesítésére vonatkozó különös szabályok
(1) Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.6. pontja a) alpontjának második francia bekezdésében megállapított feltételek melletti édesítést engedélyezni kell az ugyanazon rendelet VI. melléklete L.11. pontjában meghatározott „vino generoso de licor”-ra.
(2) Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.6. pontja a) alpontjának harmadik francia bekezdésében megállapított feltételek melletti édesítést engedélyezni kell a Madeira m.t. minőségi likőrborra.
V. FEJEZET
Házasítás
38. cikk
Meghatározás
(1) „Házasítás” az 1493/1999/EK rendelet 46. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében: olyan borok vagy mustok keverése, amelyek:
a)
különböző államokból;
b)
a Közösség különböző szőlőtermő övezeteiből, az 1493/1999/EK rendelet III. melléklet értelmében, vagy egy harmadik ország különböző termőterületeiről;
c)
a Közösség azonos szőlőtermő övezetéből vagy egy harmadik ország azonos termőterületéről származnak, de különbözik a földrajzi eredetük, vagy a szőlőfajtájuk, vagy a szüretelésük éve, feltéve hogy az érintett termék leírásán feltüntetik, vagy kötelező feltüntetni a földrajzi eredetet, a szőlőfajtát vagy a szüretelési évet;
d)
különböző bor- vagy mustkategóriák.
(2) A következőket különböző bor- vagy mustkategóriáknak kell tekinteni:
a)
vörösbor, fehérbor és olyan mustok vagy borok, amelyek alkalmasak e kategóriák közül valamelyiknek az előállítására;
b)
asztali bor, m. t. minőségi bor és azok a mustok vagy borok, amelyek alkalmasak e kategóriák közül valamelyiknek az előállítására.
E bekezdés alkalmazásában a rozét vörösbornak kell tekinteni.
(3) A következő eljárások nem tekintendők házasításnak:
a)
sűrített szőlőmust vagy finomított mustsűrítmény hozzáadása a szóban forgó termék természetes alkoholtartalmának növelésére;
b)
az édesítés:
i.
asztali bor esetében;
ii.
m. t. minőségi bor esetében, ha az édesítő anyag arról a meghatározott termőhelyről származik, amelynek a nevét viseli vagy finomított mustsűrítmény;
c)
az 1493/1999/EK rendelet VI. melléklete D.2. pontjában említett hagyományos eljárással készült m. t. minőségi bor készítése.
39. cikk
A házasításra vonatkozó általános szabályok
(1) Az alábbiak házasítása vagy keverése tilos, amennyiben bármelyik összetevő nem felel meg az 1493/1999/EK rendeletnek vagy e rendeletnek:
a)
asztali borok egymás között; vagy
b)
asztali borok készítésére alkalmas borok egymás között vagy asztali borokkal; illetve
c)
m. t. minőségi borok egymás között.
(2) Amennyiben a friss szőlő, a szőlőmust, az részben erjedt szőlőmust vagy a még erjedésben lévő újbor közül bármelyik nem rendelkezik az asztali borra, vagy asztali bor készítésére alkalmas borra előírt jellemzőkkel, ezek olyan termékekkel, amelyek alkalmasak ilyen borok készítésére, vagy asztali borral történő összekeverésük eredményét nem lehet asztali bornak vagy asztali bor készítésére alkalmas bornak tekinteni.
(3) Amennyiben házasítás történik, a következő bekezdésekre is figyelemmel, az egyetlen termék, amely asztali bornak tekinthető az, amelyet asztali borok egymással való házasítása vagy asztali borok asztali borok készítésére alkalmas borokkal való házasítása eredményezett, ha az ilyen, asztali borok készítésére alkalmas borok összes térfogatban számított természetes alkoholtartalma nem haladja meg a 17 térfogatszázalékot.
(4) Az 1493/1999/EK rendelet 44. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül asztali bor készítésére alkalmas bor házasítása:
a)
asztali borral csak akkor eredményezhet asztali bort, ha a műveletet abban a szőlőtermő övezetben végzik, ahol az asztali bor készítésére alkalmas bort termelték;
b)
egy másik asztali bor készítésére alkalmas borral csak akkor eredményezhet asztali bort, ha
i.
a második, asztali bor készítésére alkalmas bort ugyanabban a szőlőtermő övezetben termelték; és
ii.
a műveletet ugyanabban a szőlőtermő övezetben hajtották végre.
(5) Tilos olyan szőlőmust vagy asztali bor házasítása, amelyet az 1493/1999/EK rendelet IV. melléklete 1. pontjának n) alpontjában említett borászati kezelésnek vetettek alá, olyan szőlőmusttal vagy borral, amelyet ilyen kezelésnek nem vetettek alá.
VI. FEJEZET
Egyéb termékek hozzáadása
40. cikk
Párlat hozzáadása likőrborokhoz és egyes m. t. minőségi likőrborokhoz
E rendelet XX. melléklete tartalmazza az olyan, borból vagy szárított szőlőből készült párlat jellemzőit, amelyek az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.2.a) pontja i. alpontja második francia bekezdésének megfelelően likőrborokhoz és egyes m.t. minőségi likőrborokhoz adhatók.
41. cikk
Más termékek hozzáadása, illetve szőlőmust felhasználása egyes m.t. minőségi likőrborok előállítása során
(1) E rendelet XXI. mellékletének A. része tartalmazza azoknak az m.t. minőségi likőrboroknak a listáját, amelyek előállítása szőlőmust felhasználásával vagy annak borral való keverésével jár az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.1. pontjának megfelelően.
(2) E rendelet XXI. mellékletének B. része tartalmazza azoknak a m.t. minőségi likőrboroknak a listáját, amelyekhez az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.2. pontjának b) alpontjában említett termékek hozzáadhatók.
42. cikk
Alkohol hozzáadása gyöngyöző borhoz
Az 1493/1999/EK rendelet 42. cikkének (3) bekezdése értelmében alkohol hozzáadása gyöngyöző borhoz nem vezethet a gyöngyöző bor térfogatban számított összes alkoholtartalmának több mint 0,5 térfogatszázalékos növekedéséhez. Alkohol hozzáadására csak expedíciós likőr formájában kerülhet sor, feltéve hogy a termelő tagállamban hatályos szabályozás szerint ez a módszer megengedett, és erről a szabályozásról tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot.
VII. FEJEZET
Az érlelésre vonatkozó követelmények
43. cikk
Egyes likőrborok érlelése
Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete J.6. pontjának c) alpontjában meghatározott feltételek melletti érlelés a Madeira m.t. minőségi borra engedélyezett.
IV. CÍM
ÚJ BORÁSZATI KEZELÉSEK KÍSÉRLETI JELLEGŰ ALKALMAZÁSA
44. cikk
Általános szabályok
(1) Az 1493/1999/EK rendelet 46. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett kísérleti célra minden tagállam engedélyezheti egyes olyan borászati eljárások és kezelések alkalmazását, amelyekről az említett vagy e rendelet nem rendelkezik, legfeljebb három éves időtartamra, az alábbi feltételekkel:
a)
a szóban forgó kezeléseknek és eljárásoknak meg kell felelniük az 1493/1999/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdésben megállapított előírásoknak;
b)
ezeket a kezeléseket és eljárásokat az egyes kísérletek esetében nem alkalmazzák évi 50 000 hektoliternél nagyobb mennyiségre;
c)
az előállított termékeket nem szállítják ki azon tagállamon kívülre, amelynek területén a kísérletet végezték;
d)
az érintett tagállam értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a kísérlet kezdetekor az engedély feltételeiről.
A „kísérlet” olyan művelet vagy műveletek, amelyeket pontosan meghatározott kutatási projekt keretében végeznek, önálló kísérleti jegyzőkönyvvel.
(2) Az (1) bekezdésben említett időszak vége előtt az érintett tagállam továbbítja a jelentést a Bizottságnak az engedélyezett kísérletről, és a Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot annak eredményeiről. Ezektől az eredményektől függően az érintett tagállam kérheti a Bizottságtól a kísérlet meghosszabbításának engedélyezését, esetleg nagyobb mennyiség erejéig, mint az eredeti kísérletben, legfeljebb újabb hároméves időszakra. A tagállam kérelme alátámasztására megfelelő anyagot nyújt be.
(3) Az 1493/1999/EK rendelet 75. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően eljárva, a Bizottság határoz az e cikk (2) bekezdésében említett kérelemről. Egyúttal dönthet arról, hogy a kísérlet más tagállamokban, azonos feltételek mellett folytatódhat.
(4) Az (1) bekezdésben vagy adott esetben a (2) bekezdésben említett időszak végén, miután minden információt összegyűjtöttek a kísérletről, a Bizottság - amennyiben ez szükséges - javaslatot terjeszthet a Tanács elé a kísérleti borászati kezelés vagy eljárás végleges engedélyezésére.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
45. cikk
A 2000. augusztus 1. előtt termelt borok
A 2000. augusztus 1. előtt termelt borok közvetlen emberi fogyasztásra kínálhatók ha megfelelnek az ezen időpontot megelőzően hatályban lévő közösségi vagy nemzeti szabályoknak.
46. cikk
Az 1493/1999/EK rendeletnek vagy e rendeletnek nem megfelelő termékek lepárlására, mozgatására és felhasználására vonatkozó követelmények
(1) Az 1493/1999/EK rendelet 45. cikkének (1) bekezdése értelmében a közvetlen emberi fogyasztásra nem kínálható termékeket meg kell semmisíteni. A tagállamok azonban lehetővé tehetik egyes olyan termékek felhasználását lepárlók vagy ecetgyárak részére vagy ipari célokra, amelyek jellemzőit ők határozzák meg.
(2) Ilyen termékeket a termelők vagy a kereskedők törvényes jogcím hiányában nem tárolhatnak, és azokat kizárólag lepárlókhoz, ecetgyárakhoz vagy olyan intézményekhez lehet szállítani, ahol ipari célra vagy ipari termékekhez használják, vagy megsemmisítő telepekre.
(3) A tagállamok rendelkezhetnek denaturáló hatóanyagokkal vagy indikátorokkal, amelyeket a borhoz adnak az (1) bekezdésben említettek szerint, hogy azokat könnyebben lehessen azonosítani. Indokolt esetben a tagállamok megtilthatják az (1) bekezdésben említett felhasználást, és megsemmisíthetik a termékeket.
47. cikk
Az alkalmazandó közösségi analitikai módszerek
A 2676/90/EGK rendeletet alkalmazni kell az 1493/1999/EK rendelet hatálya alá tartozó termékekre.
48. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1622/2000/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre a rendeletre vonatkoznának, és azokat a XXIII. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.
49. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. május 8-án.