A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2007. december 11.)
a Szlovák Köztársaság által a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozásnak nyújtani tervezett C 12/07 (ex N 799/06) számú Állami támogatásról
(az értesítés a C(2007) 6045. számú dokumentummal történt)
(csak a szlovák nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/551/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
A szlovák hatóságok a 2006. november 29-i elektronikus úton történt bejelentésükben - amelyet a Bizottság 2006. november 30-án az A/39718 referenciaszám alatt iktatott - az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás számára ad hoc regionális támogatást kíván nyújtani.
(2)
A Bizottság 2007. január 26-án kelt levelében (D/50360) további információkat kért. A szlovák hatóságok 2007. február 20-i levelükben (A/31585) válaszoltak.
(3)
2007. április 24-i levelében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát arról, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében az eljárás megindításáról határozott.
(4)
Az eljárás kezdeményezéséről szóló bizottsági határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(5)
A Bizottsághoz sem az érdekelt felek, sem pedig a Szlovák Köztársaság részéről nem érkeztek észrevételek.
II. AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA
II.1. Az intézkedés célja
(6)
A támogatási intézkedés célja a prešovi régió (Kelet-Szlovákia) regionális fejlődésének támogatása. Ez a térség az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a Szlovák Köztársaság bejelentés időpontjában alkalmazandó regionális támogatási térképe (3) szerinti támogatott terület volt, és esetében a regionális támogatás felső határát a nettó támogatástartalom 50 %-ában szabták meg.
(7)
A tervezett program a Szlovák Köztársaság által bejelentett ad hoc támogatást jelent. A támogatás nyújtására nem egy létező támogatási program keretében kerül sor (azaz jogalapja nem szerepel a csatlakozási szerződésben létező támogatási programként, az úgynevezett az ideiglenes eljárás hatálya alá sem tartozik, illetve a Bizottság sem hagyta jóvá e jogi rendelkezések alapján a támogatási programot Szlovákia EU-csatlakozását követően).
II.2. A támogatás formája és típusa:
(8)
A bejelentett támogatás adókedvezmény formájában nyújtandó, amelyre éves alapon kerül sor a 2007-2010 közötti időszakban a kedvezményezett Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás társasági adókötelezettségének 100 %-áig terjedően. A teljes adókedvezmény nem haladhatja meg a 42 millió SKK-t jelenlegi értéken (4) (megközelítőleg 1,15 millió EUR). A támogatás nem halmozódhat ugyanazon beruházási projektre felvett, más forrásokból származó támogatásokkal.
II.3. Az ad hoc támogatás jogalapja
(9)
Az ad hoc támogatás jogalapja az állami támogatásokról szóló 231/1999 Z. z. sz. módosított törvény; a jövedelemadóról szóló 595/2003 Z. z. sz. módosított törvény és a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. törvény 2003. december 31-én érvényes változata, és különösen a jövedelemadóról szóló 595/2003 Z. z. sz. módosított törvény 52 §-ának 3. bekezdése, a 2003. december 31-én érvényes 366/1999 Z. z. sz. jövedelemadó-törvény 35a §-ában meghatározott feltételek mellett (5).
II.4. Kedvezményezettek
(10)
A kedvezményezett Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás nagyvállalat, azaz nem tekinthető KKV-nak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (6) értelmében. A Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás a Ringstede-i (Dánia) központú Glunz&Jensen A/S (a továbbiakban: Glunz&Jensen) vállalat szlovákiai leányvállalata. Az anyavállalat a bejelentés idején további leányvállalatokkal rendelkezett Virginiában (USA) és Thetfordban (Egyesült Királyság).
(11)
A Glunz&Jensen a világ egyik vezető gyártója és szállítója az ofszetnyomó lapok számára történő előkészítést végző grafikai berendezések és azok tartozékai terén, megközelítőleg […] %-os (7) piaci részesedéssel Európában.
II.5. Beruházási folyamat
(12)
2004-ben a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat a kezdeti beruházásokon kezdett dolgozni Szlovákiában, amelyek összesen 213 millió SKK-t (körülbelül 5,8 millió EUR) tettek ki. E beruházási projekt a szlovák hatóságok szerint a 2004-2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004-2006 és 2007-2009 között.
(13)
E projekt célja az, hogy a 2004-ben az Egyesült Királyságban és Dániában működő termelési tevékenységeket Prešovba helyezze. Az áthelyezési projekt eredményeként Thetfordban már 2006. végéig megszűnt a termelési tevékenység.
(14)
A vállalkozás fő termelési központja a prešovi üzem lesz. Valójában, ahogy azt a szlovák hatóságok jelezték, valamennyi gépi berendezést, amelyeket a szlovákiai üzemben kell elhelyezni, közvetlenül Dániából és az Egyesült Királyságból szállítják át. A projekt támogatható költségei tehát csak az épületeket és bizonyos kiegészítő berendezéseket foglalják magukban.
(15)
A 2004-2006 közötti beruházási szakasz első lépése a gyártócsarnok és a jövőbeli bővítéshez szükséges beépítetlen telek megvásárlása volt. A második lépés a helyiségek renoválása és a gyártással közvetlenül össze nem függő berendezések megvásárlása. Az első beruházási szakasz teljes összege 128 millió SKK-t (körülbelül 3,5 millió EUR) tesz ki. A bejelentéshez csatolt nyilatkozatok szerint a projekt e részéhez nem nyújtottak állami támogatást a Glunz&Jensen s.r.o. számára, és erre a cég kérelmet sem nyújtott be.
(16)
A beruházás második szakasza, amelynek 2007-2009 között kell megvalósulnia, a szlovák hatóságok által 2006. november 29-én bejelentett projekt. Ez a szakasz a kezdeti projekt folytatását jelenti, amely keretében további épületeket építenek és további berendezéseket vásárolnak (IT, tehergépkocsik és irodai berendezések) összesen 84 millió SKK jelenlegi értékben (körülbelül 2,3 millió EUR).
(17)
A szlovákiai termelőegységet 2005 áprilisában nyitották meg. Az üzemben azóta a termelés számottevően nőtt, a termelékenység pedig jelentősen javult (8).
III. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(18)
A Bizottság az ez ügyben való hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kifejtette, hogy a következő okok miatt kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (9) (a továbbiakban: az 1998. évi RTI) alapján:
-
Először is úgy tűnt, hogy a beruházás mindkét szakasza ugyanazon beruházási projekt részét képezi, mivel a Dániából és az Egyesült Királyságból fokozatosan áthelyezendő gyártósorok elhelyezésére vonatkozó teljes terv részét képezik. A bejelentésben a szlovák hatóságok maguk is egyetlen beruházási projektként jelölték meg e két szakaszt. „A Glunz&Jensen vállalat előterjesztett beruházási projektje a 2004-2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004-2006, 2007-2009”.
Ezen felül a támogatás kedvezményezettje által a szlovák hatóságoknak benyújtott, és a bejelentéshez mellékelt, az adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás iránti kérelem 6. oldalán a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat jelezte, hogy a beruházási időszak 2004-től 2008-ig tart (10), valamint a beruházási költségek teljes összege „több mint 200 millió SKK-t” tesz ki, amely összeg megfelel a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat által megvalósított szlovákiai beruházások összegének.
A fentiek alapján úgy tűnt, hogy a bejelentett projekt egyetlen olyan komplex beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, amely már 2004-ben megkezdődött.
Ezenfelül - mivel a támogatási kérelemben maga a kedvezményezett nem tett különbséget a beruházás két szakasza között - a Bizottság nem zárhatta ki, hogy a beruházás időtartamát mesterségesen osztották két szakaszra, azért, hogy a kedvezményezett jogosulttá váljon arra, hogy 2006-ban támogatás iránti kérelmet nyújtson be.
-
Másodszor, a szlovák hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján a 2006. június 29-én aláírt támogatási kérelmet csak 2006 novemberében nyújtották be, tehát azt követően, hogy 2004-ben megkezdődött a beruházás első szakasza.
Ennek következményeként a Bizottságnak kétségei támadtak afelől, hogy teljesült-e a támogatás ösztönző hatására vonatkozó feltétel, amelyet az 1998. évi RTI 4.2. pontja határoz meg. A Bizottság hangsúlyozta, hogy elvben csak akkor hagyható jóvá olyan állami támogatás, amely torzítja a gazdasági versenyt vagy magában hordozza a verseny torzulásának veszélyét, illetve befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben e negatív hatásokat több mint ellensúlyozzák azok a pozitív hatások, amelyek hozzájárulnak valamely közösségi célkitűzés (jelen esetben a regionális fejlődés) eléréséhez. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az a támogatás, amely iránt 2006 végén nyújtottak be kérelmet, visszamenőlegesen nem válthat ki olyan beruházásra vonatkozó döntéseket, amelyek a munkálatok 2004-ben történt megkezdéséhez és a termelési tevékenység 2005 áprilisában történt elindításához vezettek.
-
Harmadszor, a támogatás kedvezményezettjének a - tevékenysége Szlovákiába történő áthelyezésének okait tisztázó - támogatási kérelmében tett saját kijelentése megerősíteni látszik a gondolatot, amely szerint a kedvezményezett számára a támogatás hozzáférhetősége nem volt döntő kritérium, amikor az áthelyezési munkálatok megkezdéséről határozott. „A (Glunz&Jensen) vezetőség 2003 folyamán úgy határozott, hogy megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a termelőegységet alacsony termelési költségű országba helyezze. A cél a termelési költségek csökkentése, közép- és kelet-európai beszállítói hálózat kialakítása volt(…) A Glunz&Jensen összehasonlító elemzést végzett 11 közép- és kelet-európai országban annak érdekében, hogy leányvállalata számára megtalálja a legmegfelelőbb székhelyet (…). E 11 ország közül Csehországot, Szlovákiát és Bulgáriát vizsgálták alaposabban. Arra a következtetésre jutottunk, hogy a Szlovák Köztársaság bizonyult a legmegfelelőbb helyszínnek a Glunz&Jensen üzleti tevékenysége és az értékelt piacokon fennálló tényezők kombinációja tekintetében (11).”
-
Negyedszer, a szlovák hatóságok tisztázták az okokat, amelyek miatt a támogatás kedvezményezettje nem nyújtott be támogatási kérelmet a beruházási projekt első szakasza tekintetében. A magyarázat szerint a vállalat úgy vélte, hogy a Szlovák Köztársaság uniós csatlakozása előtt nem volt szükség adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás jóváhagyása iránti kérelemre. Véleményük szerint a támogatás iránti kérelmet csak azon évi adóbevallásba kellett belefoglalni, amikor a vállalkozásnak először keletkezett adófizetési kötelezettsége.
A szlovák hatóságok szerint ez azt jelenti, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat már a beruházási projekt megvalósításának elejétől, azaz 2004-től tervezte az állami támogatás iránti kérelem benyújtását.
A Bizottság megítélése szerint nem vehető figyelembe, hogy a támogatás kedvezményezettje nem volt tájékozott a vonatkozó eljárás tekintetében. Fontos kiemelni, hogy a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. módosított törvény 35a §-a szerint nyújtott támogatást nem nyújtották automatikusan Szlovákia csatlakozása előtt, illetve jelenleg sem nyújtják automatikusan, mivel nem létezik olyan támogatási program, amely a fent említett szakaszra hivatkozik. Ennek következtében a támogatás e típusát egyedileg, ad hoc támogatásként be kellett, illetve továbbra is be kell jelenteni a Bizottságnak, ezt bizonyítja a Szlovák Köztársaság által bejelentett közel 40 ad hoc támogatás, amelyekre az úgynevezett ideiglenes eljárás keretében alkalmazták e jogalapot.
-
Végül akkor is jelentős kételyeket kellene megfogalmazni, ha a támogatásnak lett volna ösztönző hatása. Valójában az 1998. évi RTI (annak 2. pontja) negatív álláspontra helyezkedik az ad hoc támogatásokat illetően, kivéve, ha bizonyítható, hogy az intézkedés regionális fejlődésre gyakorolt hatása ellensúlyozza a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást. Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következőket jegyzi meg:
-
Bár az intézkedés jelentős mértékben hozzájárul a regionális fejlődéshez (155 közvetlen munkahely, és körülbelül 30 közvetett munkahely), a negatív hatásai épp annyira jelentősek.
-
A kedvezményezett esetében az érintett termékpiac az előkészítést végző grafikai berendezések, főként a CtP (computer-to-plate) processzorok piaca. A Bizottság megjegyezte, hogy e támogatás olyan vállalkozásnak nyújtandó, amely […] %-os piaci részesedéssel rendelkezik Európában. A Glunz&Jensen legszorosabb versenytársai Európában, és azok piaci részesedése: Height Design, Egyesült Királyság […] %, Agfa (Lastra), Belgium […] %, E-graf, Olaszország […] %, Haase, Németország […] %, valamint Ovit, Olaszország […] %. A kedvezményezett piaci helyzetére tekintettel a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tervezett intézkedés komoly hatással lehet az azon a nagyon specifikus piacon zajló gazdasági versenyre, amelyen a támogatás kedvezményezettje tevékenykedik.
-
Ezek kívül a projekt a termelési berendezések Dániából és az Egyesült Királyságból történő áttelepítésére vonatkozik. Mivel kizárólag termelőüzemről van szó, az Egyesült Királyságbeli Thetfordban található üzemet a termelés Szlovákiába történt áthelyezése után 2006 végén bezárták. A vállalat honlapján elérhető információ alapján Thetfordban 77 alkalmazott veszítette el munkahelyét. A dániai vállalat a jövőben az értékesítési tevékenységgel, az ügyfélszolgálattal, kutatással és fejlesztéssel, valamint a próbaüzem irányításával fog foglalkozni. Az áthelyezés ezért jelentős hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre.
IV. A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(19)
Sem a Szlovák Köztársaság, sem pedig harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket, amelyek eloszlatták volna azokat a kételyeket, amelyek a hivatalos vizsgálat megkezdése idején merültek fel.
V. AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE
V.1. Az intézkedés jogszerűsége
(20)
A szlovák hatóságok teljesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti előírásokat azáltal, hogy a Bizottságnak bejelentették a bizottsági jóváhagyásig való felfüggesztésre vonatkozó záradékot tartalmazó támogatási intézkedést.
V.2. Az intézkedés állami támogatás jellege
(21)
A Bizottság úgy véli, hogy a következő okok miatt, amelyeket már az eljárás megindításáról szóló határozatban is jeleztek, az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül.
V.2.1. Állami források felhasználása
(22)
Mivel jogi személynek nyújtott jövedelemadó-kedvezményről van szó, állami források kerülnek felhasználásra.
V.2.2. Gazdasági előny
(23)
Az intézkedés révén a támogatás kedvezményezettje mentesül azon terhektől, amelyeket rendes piaci feltételek mellett viselnie kellene. Az intézkedés ezért a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat előnyben részesítését jelenti más vállalkozásokkal szemben.
V.2.3. Szelektivitás
(24)
Az intézkedés szelektív, mivel csak egyetlen vállalkozásra vonatkozik.
V.2.4. A verseny és a kereskedelem torzulása
(25)
Az intézkedés hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel i. a támogatás kedvezményezettje olyan ágazatban tevékenykedik, amelyben nagyon intenzív kereskedelem folyik a Közösségen belül, valamint ii. a tevékenység áthelyezése Dániából és az Egyesült Királyságból jelentős hatással van az ágazat kereskedelmi forgalmára.
V.3. Összeegyeztethetőség
(26)
Mivel az intézkedés állami támogatásnak minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, összeegyeztethetőségét meg kell vizsgálni az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében rögzített kivételek fényében. Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében meghatározott kivételek - a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területei számára nyújtott támogatás - erre az esetre nem vonatkoznak. A támogatás nem tekinthető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint közös európai érdeket szolgáló projektnek, sem Szlovákia gazdaságában bekövetkezett komoly zavar elhárítására nyújtott támogatásnak. Az intézkedés a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételek érvényesítésének feltételeit sem teljesíti, amely pont szerint engedélyezhető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekekkel ellentétes mértékben. Ugyanakkor az intézkedés nem szolgál a kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítására az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.
(27)
A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint engedélyezhető azon térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. A prešovi régió (Kelet-Szlovákia) e kivétel tekintetében támogatható régiónak minősül.
(28)
A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában felsorolta azokat az okokat (amelyeket e határozat III. szakasza foglal magában), amelyek miatt kétségei támadtak afelől, hogy az intézkedés teljesíti a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés feltételeit. Tekintettel arra, hogy sem a Szlovák Köztársaság, sem pedig harmadik felek nem tették meg észrevételeiket, a Bizottság csak arra tud következtetni, hogy kétségei megalapozottak.
VI. KÖVETKEZTETÉS
(29)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szlovák Köztársaság által bejelentett - a (6)-(9) bekezdésekben ismertetett - intézkedés az EK-Szerződésben meghatározott egyetlen kivétel szerint sem egyeztethető össze a közös piaccal, ezért meg kell tiltani. A szlovák hatóságok szerint a támogatás nyújtására nem került sor, ezért nem szükséges visszatéríteni.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A bejelentett adókedvezmény az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
A 42 millió SKK (1,15 millió EUR) összegű állami támogatás, amelyet a Szlovák Köztársaság a Glunz&Jensen s.r.o. vállalatnak kívánt nyújtani, nem egyeztethető össze a közös piaccal.
A támogatás ezért nem nyújtható.
2. cikk
A Szlovák Köztársaság e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az e határozat betartása érdekében hozott intézkedésekről.
3. cikk
E határozat címzettje a Szlovák Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 11-én.