A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. október 21.)
a rotterdami önkormányzatnak az Ahoy-komplexumba való beruházásáról (C 4/08 (korábbi N 97/07, illetve CP 91/07) számú állami támogatás)
(az értesítés a C(2008) 6018. számú dokumentummal történt)
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2009/713/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérték az érdekelteket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg (1), és e megjegyzésekre figyelemmel,
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság és a holland hatóságok között 2006. december 20-án a támogatás bejelentését megelőzően találkozóra került sor a rotterdami önkormányzatnak az Ahoy-komplexumba való beruházásával kapcsolatban. A találkozó után a holland hatóságok 2007. február 22-én levélben hivatalosan is bejelentették a beruházást a Bizottságnál. A levelet ugyanaznap iktatták.
(2)
Kapcsolódó eljárás (CP 91/07) keretében 2007. március 22-én közös panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a Mojo Concerts B.V. (a továbbiakban: Mojo) és az Amsterdam Music Dome Exploitatie B.V. (a továbbiakban: Music Dome), amely egyrészt a rotterdami önkormányzatnak az Ahoy-komplexumba való beruházására vonatkozott, másrészt az önkormányzat által már végrehajtott ügyletekre irányult, nevezetesen az Ahoy Rotterdam N.V. (a továbbiakban: az üzemeltető) birtokában lévő üzemeltetési jog magánkézbe adására, valamint az Ahoy-komplexumnak a privatizált üzemeltető részére történt bérbeadására. A panaszosok 2007. szeptember 14-én és 2007. október 5-én további dokumentumokat nyújtottak be.
(3)
A Bizottság 2007. április 16-i levelében felkérte a holland hatóságokat, hogy tegyék meg észrevételeiket az említett panasszal kapcsolatban. A holland hatóságok 2007. június 20-án küldték meg észrevételeiket. A Bizottság 2007. augusztus 10-én és november 16-án kiegészítő információkat kért a holland hatóságoktól. A holland hatóságok 2007. szeptember 17-én, november 15-én és 2007. december 7-én küldtek további információkat.
(4)
A Bizottság 2008. január 30-i levelében közölte Hollandiával, hogy úgy határozott, a bejelentett támogatást illetően megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást.
(5)
A bizottsági szolgálatok 2008. február 12-én találkoztak a holland hatóságokkal. A holland hatóságok 2008. február 15-i levelükben megerősítették, hogy a 2008. január 30-i bizottsági határozat nem tartalmaz bizalmas információt. Ennek megfelelően a Bizottság 2008. február 18-án elektronikus levél útján megküldte a határozatot a panaszosoknak és közzétette azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket.
(6)
A holland hatóságok február 28-i levelükben kérelmezték, hogy a bizottsági határozattal kapcsolatos észrevételek benyújtási határidejét hosszabbítsák meg 2008. április 1-jéig. A Bizottság 2008. március 12-i, ugyanaznap iktatott levelében jóváhagyta a kérést.
(7)
A vizsgálat keretében 2008 áprilisában független szakértőt, az ECORYS Nederland B.V.-t kértek fel az ügy bizonyos aspektusainak vizsgálatára. A szakértői jelentést 2008. május 30-án hagyta jóvá a Bizottság (3).
(8)
A holland hatóságok 2008. április 1-jén iktatott levelükben ismertették a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozattal kapcsolatos észrevételeiket.
(9)
Az eljárás megindítását követően a Bizottság három érdekelttől kapott észrevételeket: a feltételezett állami támogatás kedvezményezettjétől, az Ahoy Rotterdam N.V.-től (4); a Mojótól és a Music Dome-tól (5), amelyek közösen nyújtották be észrevételeiket; és egy magánszemélytől (6). 2008. április 17-én találkozóra került sor az Ahoy Rotterdam N.V.-vel. A Bizottság egy 2008. május 15-én iktatott levélben küldte meg a holland hatóságoknak az érdekeltek észrevételeit. A hatóságok 2008. június 20-án levélben reagáltak, amelyet június 24-én iktattak.
(10)
A független szakértői jelentés bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát egy 2008. június 24-én iktatott levélben küldték meg a holland hatóságoknak, akik egy 2008. július 14-én iktatott levélben válaszoltak.
II. HÁTTÉR-INFORMÁCIÓ ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
(11)
A sportcsarnokból, hat kiállítási csarnokból és egy nagy kongresszusi központból álló rotterdami Ahoy-komplexum (Hollandia) célja, hogy számos különböző rendezvénynek - kiállítások, konferenciák, vásárok, koncertek, sport- és társadalmi rendezvények - otthont nyújtson. A komplexum üzemeltetője, az Ahoy Rotterdam N.V. a nemzetközi piacon is tevékeny, és exportálja saját vásárkoncepcióit (7).
(12)
2006. július 1-jéig a rotterdami önkormányzat 100 %-os tulajdonában lévő Ahoy Rotterdam N.V. irányította az Ahoy-komplexumot. A tulajdon és az üzemeltetés szétválasztásával kapcsolatos döntés után a komplexum az önkormányzat tulajdonában maradt; az önkormányzat 2006. július 1-jén a vezetőség részéről történő kivásárlással, 1,7 millió EUR-ért értékesítette az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogát. Nyilvános pályázati eljárás hiányában a vételárat a rotterdami Deloitte Financial Advisory Services B.V., Real Estate Valuation (a továbbiakban: Deloitte) független szakértő által meghatározott piaci érték alapján állapították meg.
(13)
Ezzel egyidejűleg az önkormányzat 2006. július 1-jével kezdődően 15 évre - hosszabbítási lehetőséggel - bérbe adta az Ahoy-komplexumot a privatizált Ahoy Rotterdam N.V.-nek. A bérleti szerződés szigorú feltételeket szabott az Ahoy-komplexum bérlő általi karbantartására és többfunkciós jellegének elősegítésére vonatkozóan (8). A bérleti szerződésben rögzített évi 2,6 millió EUR összegű kezdeti bérleti díj (9) közvetlenül az Ahoy-komplexum Deloitte által kiszámolt, a piaci viszonyoknak megfelelő bérbeadási értékén alapult.
(14)
A bérleti szerződés keretében a rotterdami önkormányzat ígéretet tett, hogy legfeljebb 42 millió EUR beruházással hozzájárul a sportcsarnok korszerűsítéséhez/bővítéséhez. Ez a beruházás képezi a bejelentett projekt tárgyát. Az önkormányzati beruházást részben a sportcsarnok karbantartására, részben a felújításra/bővítésre kell fordítani. Ennek során a sportcsarnok következő elemeinek átalakítására helyezték a hangsúlyt: az akusztika javítása, a légkondicionáló rendszer, a beosztás és a megközelíthetőség, a tetőszerkezet megerősítése a hangsugárzók és videokijelzők rögzítése érdekében, a színpad mögötti berendezések fejlesztése és az ülőhelyek számának növelése. Az eredeti elképzelések szerint 5 000 ülőhellyel kívánták bővíteni a sportcsarnokot, de jelenleg már csak […] ülőhelyről van szó.
(15)
A vezetőség megítélése szerint a beruházás szükséges volt a komplexum értékének megőrzéséhez, viszont nem jelent többletbevételt az üzemeltető számára. A vezetőség ezért amellett érvelt az önkormányzattal folytatott megbeszélések során, hogy az Ahoy Rotterdam N.V. részvényei árának, illetve az Ahoy-komplexum bérleti díjának megállapításakor ezt a beruházást ne vegyék figyelembe.
(16)
A rotterdami önkormányzat elfogadta a fenti érvelést, és nem kérte az Ahoy Rotterdam N.V. részvényei árának, valamint az Ahoy-komplexum bérleti díjának módosítását. Annak érdekében, hogy a bérleti díj a tervezett beruházás után is megfeleljen a piaci áraknak, az önkormányzat nyereségmegosztási rendelkezést foglaltatott a bérleti szerződésbe, amely szerint az üzemeltető Ahoy Rotterdam N.V. bérletidíj-pótlékot fizet abban az esetben, ha a bruttó árrés meghaladja az előre meghatározott szintet. A pótlékfizetés akkor válik esedékessé, ha a bruttó árrés - a szóban forgó évre vonatkozó bérleti díj kifizetése után - meghaladja a 16,5 millió EUR-t. A pótlék kiszámítása az alábbi rendszer szerint történik:
Sáv
Bruttó árrés (mínusz bérleti díj)
Pótlék
1. sáv
16,5-18,0 millió EUR
50 %
2. sáv
18,0-21,0 millió EUR
35 %
3. sáv
21,0-25,0 millió EUR
20 %
A három sáv halmozódik. Amennyiben például egy adott évben az önkormányzatnak megfizetett bérleti díj összegével csökkentett bruttó árrés 20 millió EUR-t tesz ki, akkor a bérleti díj pótléka az első sávba eső 1,5 millió EUR 50 %-ából és a második sávba eső maradék összeg - 2 millió EUR - 35 %-ából tevődik össze, azaz összesen 1,45 millió EUR-t tesz ki.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(17)
2008. január 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel a holland hatóságok által benyújtott dokumentumokból nem lehetett egyértelműen megállapítani, hogy a rotterdami önkormányzat által bejelentett beruházás nem minősül állami támogatásnak, vagy ha mégis, akkor ez a támogatás összeegyeztethető az EK-Szerződéssel.
(18)
A Bizottságnak különösen azzal kapcsolatban voltak kételyei, hogy az Ahoy Rotterdam N.V. és az önkormányzat között létrejött bérleti szerződésbe foglalt nyereségmegosztási rendelkezés eredményeképpen és a bejelentett beruházásból következően az Ahoy-komplexum üzemeltetője nem jut a rendes piaci viszonyokat meghaladó gazdasági előnyhöz.
(19)
Az eljárás keretében a Bizottság vizsgálta továbbá az Ahoy Rotterdam N.V. eladását, valamint az Ahoy-komplexumnak a privatizált üzemeltető számára történt bérbeadását, azaz azokat az ügyleteket, amelyeket a rotterdami önkormányzat hajtott végre, a holland hatóságok azonban nem jelentettek be a Bizottságnak. Mivel ezek az ügyletek szorosan kapcsolódtak a bejelentett beruházáshoz, a Bizottság szükségesnek tartotta megvizsgálni, hogy az ügyletek állami támogatást jelentenek-e. Erre vonatkozóan a Bizottság megjegyezte, hogy az ügyletek alapját képező Deloitte-értékelések bizonyos mértékben az Ahoy Rotterdam N.V. vezetősége által benyújtott információkon alapultak, a cég viszont lehetséges vásárlóként/bérlőként érdekkonfliktusban állt.
(20)
Végezetül a Bizottság azért indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, hogy lehetőséget adjon a holland hatóságok és az érdekeltek számára az ismertetett intézkedésről hozott előzetes értékelésével kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint azért, hogy az intézkedéssel kapcsolatban releváns információk birtokába jusson.
IV. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(21)
Az eljárás megindítását követően a Bizottság három érdekelttől kapott észrevételeket: a feltételezett támogatás kedvezményezettjétől, az Ahoy Rotterdam N.V.-től; a Mojótól és a Music Dome-tól, amelyek közösen nyújtották be észrevételeiket; és egy magánszemélytől (10).
(22)
Az Ahoy Rotterdam N.V. szerint az Ahoy Rotterdam N.V. eladása, valamint az Ahoy-komplexum bérbeadása a piaci viszonyoknak megfelelően történt, sőt, a rotterdami önkormányzat szempontjából akár még előnyös is lehet. A feltételezett kedvezményezett ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy a bérleti és az adásvételi szerződésben meghatározott korlátozások és feltételek jelentősen csökkentik a bérleti díj és a vételár értékét.
(23)
Az Ahoy Rotterdam N.V. kijelentette, hogy a sportcsarnokban tervezett beruházás elsősorban a karbantartásra és a felújításra irányult, és csak korlátozott mértékben irányoztak elő kapacitásbővítést (11). Azt illetően, hogy a kapacitásbővítés jobb üzemeltetési lehetőségeket biztosít, az Ahoy Rotterdam az adott pénzügyi feltételek alapján hangsúlyozza, hogy a nyereségmegosztási rendelkezésből következően az önkormányzat haszna meghaladja a piaci magánbefektető elve alapján egy piacgazdaságban elvárt hasznot.
(24)
A Mojo és a Music Dome megmaradnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása előtt benyújtott panaszukban (12) megfogalmazott véleményük mellett, miszerint az Ahoy-komplexumba tervezett beruházás, illetve az azzal összefüggő ügyletek (az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának magánkézbe adása, valamint a bérleti szerződés) jogellenes állami támogatást jelentenek.
(25)
A Mojo és a Music Dome kitart azon állításuk mellett, hogy a tervezett beruházás előnyt jelent a komplexum üzemeltetőjének, mivel a sportcsarnok befogadóképességének bővítéséből következően az üzemeltető bevételei növekednek. Azzal érvelnek, hogy ha a bevételek nem emelkednek is, a berendezések fejlesztése még akkor is versenyelőnyt biztosít az Ahoy Rotterdam N.V.-nek, amely a berendezések ingyenes fejlesztéséből - amit minden más magánvállalkozónak magának kellene megfizetnie - haszonra tesz szert. Véleményük szerint a fejlesztés segíti az üzemeltetőt piaci pozíciójának megtartásában, sőt akár javításában is. Azt állítják továbbá, hogy a szóban forgó beruházás nem jövedelmező a rotterdami önkormányzat számára, ennélfogva nem felel meg a piacgazdasági befektetői próbán.
(26)
A Mojo és a Music Dome úgy véli, hogy a nyereségmegosztási rendelkezés nem szünteti meg az üzemeltető előnyét. Hangsúlyozzák: tény, hogy a végső nyereségmegosztási rendelkezést soha nem vizsgálta független szakértő. Kijelentik továbbá, hogy a rendelkezés nem felel meg a piaci viszonyoknak, ugyanis a gazdasági előny akkor sem vész el, ha az üzemeltető a nyereségmegosztási rendelkezés alapján visszafizeti a beruházás teljes összegét, mivel a rotterdami önkormányzat viseli a teljes beruházási kockázatot. Ha a beruházás nem vezet bevételnövekedéshez, az önkormányzat nem kap semmit. A rotterdami önkormányzat beruházása kizárólag akkor térül meg részben, ha többletbevétel jelentkezik. A Mojo és a Music Dome szerint egyetlen magánbefektető sem fogadna el ilyen rendelkezést.
(27)
Az Ahoy Rotterdam N.V. részvényeinek árát és az Ahoy-komplexum bérleti díját illetően a Mojo és a Music Dome kijelenti, hogy a vezetőség és a lehetséges vásárló közötti érdekkonfliktus oda vezetett, hogy a Deloitte-hoz benyújtott adatok eredményeként az Ahoy Rotterdam N.V. részvényeit alulértékelték. A Mojo és a Music Dome kétli, hogy az Ahoy Rotterdam vezetősége által benyújtott és a Deloitte által a vállalkozás részvényértékének megállapításához használt előrejelzések megbízhatóak.
(28)
Véleményük szerint a 2004/2005. évi éves pénzügyi beszámolót kísérő igazgatósági jelentés azt mutatja, hogy az Ahoy forgalmának alakulásában mutatkozó tendenciában „jó” és „középszerű” évek váltakoznak. A Mojo és a Music Dome kifejti, hogy az üzemeltető a Deloitte-nak is hasonló tendenciát vázolt fel, ez azonban nem tekinthető hitelesnek, ha figyelembe vesszük az éves programban szereplő rendezvények számai közötti kis különbséget (13). Azt állítják továbbá, hogy a tendencia nem felel meg a tényleges forgalomnak, mivel a feltételezetten „középszerű” 2005/2006-os pénzügyi év végezetül „jó” évnek bizonyult, ugyanis a 2005/2006-os év üzemi eredménye jobb volt a „jó” évnek tekintett 2004/2005-ösénél. Véleményük szerint nem realisztikus az az elképzelés, hogy az üzemeltető nem láthatta előre a 2005/2006-os év magas forgalmát, ugyanis az Ahoyban szervezett rendezvényeket jóval hamarabb lefoglalják.
(29)
A Mojo és a Music Dome kifejti továbbá, hogy a Deloitte jelentésében szereplő, elméleti jövőbeli pénzforgalom-alakulást mesterségesen határozták meg. A Deloitte jelentése olyan előrejelzést tartalmaz, amely „rossz” évvel kezdődik és „jó” évvel zár. Ha a jelentés „jó” évvel kezdődött volna és „rossz” évvel végződik, akkor a jövőbeli pénzforgalom készpénzértéke, azaz a részvények értéke kedvezőbben alakult volna.
(30)
Végezetül a Mojo és a Music Dome kijelenti, hogy amennyiben a Deloitte pontos előrejelzést adott volna a 2005/2006-os pénzügyi év várt eredményéről, akkor a vállalkozás értékét jóval magasabban állapítják meg. Véleményük szerint megállapítható, hogy változatlan feltételek mellett az 5,745 millió EUR értékű realizált bruttó nyereség (EBITDA) és az 1,252 millió EUR értékű prognosztizált bruttó nyereség (EBITDA) különbsége pótlólagos pénzforgalmat jelent az előrejelzés első évében, ami 4,493 millió EUR-val növelné a vállalkozás indikatív értékét (14).
V. A HOLLAND HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJA
(31)
A holland hatóságok egy 2008. április 1-jén iktatott levélben ismertették a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozattal kapcsolatos észrevételeiket. A holland hatóságok egyrészt választ adtak az érdekelteknek a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire, másrészt ismertették az ECORYS N.V. által készített jelentés bizalmas adatokat nem tartalmazó változatával kapcsolatos álláspontjukat.
(32)
A holland hatóságok valamennyi észrevételükben tartják magukat a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása előtt kifejtett azon álláspontjukhoz (15), hogy sem a rotterdami önkormányzat Ahoy-komplexumba való beruházása, sem az Ahoy Rotterdam N.V. értékesítése, illetve a komplexum bérbeadása nem minősül állami támogatásnak.
(33)
A holland hatóságok kitartanak azon álláspontjuk mellett, hogy a tervezett beruházás nem tartalmaz állami támogatást. Ennek során utaltak az eljárást megindító határozatot megelőzően benyújtott információkra. Ismételten utalnak arra, hogy a beruházást közcélú infrastruktúrába történő beruházásnak kell tekinteni, és hogy a beruházás nem biztosít szelektív előnyt egyetlen vállalkozás számára sem, valamint biztosítja a komplexum multifunkcionális jellegét. A beruházás kivitelezőjét nyílt pályázati eljárás keretében választják ki. Ezenfelül a holland hatóságok kifejtik, hogy a beruházás - a bővítést is beleértve - szükséges az Ahoy-komplexum értékének megőrzéséhez, valamint utalnak arra, hogy az összesen 42 millió EUR-s összegből csak 7 millió EUR-t fordítanak majd a sportcsarnok befogadóképességének bővítésére.
(34)
A holland hatóságok megerősítik továbbá, hogy a Deloitte jelentéseiben meghatározott bérleti díj és részvényár megfelel a piaci viszonyoknak. A hatóságok szerint a Deloitte megerősítette, hogy elemzését a rendelkezésre álló információk alapján készítette, és hogy következtetései számos pontban eltértek a vezetőség megállapításaitól. Ebből következően a Deloitte jelentései alapján megalapozott következtetés vonható le arra vonatkozóan, hogy a bérleti díj és a részvényár megfelel a piaci viszonyoknak.
(35)
A holland hatóságok ismételten kijelentik továbbá, hogy a nyereségmegosztási rendelkezéssel a beruházás befejezése után is hatékonyan megelőzhető a jogtalan előnyszerzés. Ezzel kapcsolatban megjegyzik, hogy a nyereségmegosztási rendelkezés alkalmazási küszöbe nominális összeg, amelyet nem indexálnak. Azzal érvelnek továbbá, hogy ha az Ahoy Rotterdam N.V. legfrissebb eredményeit 2 %-nyi várt éves inflációval növelik, akkor a nyereségmegosztási rendelkezés alapján 2010/2011-től többlet bérleti díj folyik majd be. Ennek tényleges érvényesülésével az Ahoy Rotterdam N.V. által fizetett bérleti díj összege 2013/2014-től meghaladja a panaszosok, azaz a Mojo és a Music Dome által kiszámított összeget. A holland hatóságok szerint a nyereségmegosztási rendelkezés hatékonyan garantálja a piaci viszonyoknak megfelelő bérleti díjat.
(36)
A holland hatóságok kijelentik, hogy a Mojo és a Music Dome állításával ellentétben igenis mutatkozik tendencia az Ahoy Rotterdam N.V. forgalmának alakulásában. A hatóságok szerint a rendezvények száma nem jelzi e tendencia létezését, mivel nem veszi figyelembe az egyes rendezvények kereskedelmi értékét. Érvelésük szerint a rendezvények döntő részére kétévente kerül sor; néhányból jelentős kiegészítő bevétel származik (16). A holland hatóságok kifejtik továbbá, hogy a rendezvényekből származó tényleges forgalom eltérhet a várttól, emiatt vitatják a Mojo és a Music Dome álláspontját.
(37)
A független szakértői jelentést illetően a holland hatóságok rámutatnak, hogy az ebben foglalt észrevételek nagyrészben azonosak a Deloitte jelentéseiben foglaltakkal. Különösen azt emelik ki, hogy a jelentésben megfogalmazott következtetések szerint a nyereségmegosztási rendelkezés biztosítja, hogy a tervezett beruházás nem jár gazdasági előnnyel az üzemeltető számára. A holland hatóságok szerint a jelentés megerősíti, hogy a megkötött szerződések megfeleltek a piaci viszonyoknak.
VI. A FÜGGETLEN SZAKÉRTŐI VIZSGÁLAT
(38)
A vizsgálat keretében a Bizottság független szakértőt (ECORYS Nederland B.V.) választott arra, hogy vizsgálja meg a Deloitte azon értékbecslési jelentéseit (17), amelyek alapján az önkormányzat lebonyolította az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának értékesítését és az Ahoy-komplexum bérbeadását. A szakértőt arra is felkérték, hogy vizsgálja meg a panaszosok által a vizsgálati eljárás megindítása előtt benyújtott, a DTZ Zadelhoff (a továbbiakban: DTZ) által készített értékbecslési jelentést (18), valamint azt, hogy megfelelt-e a piaci viszonyoknak az Ahoy Rotterdam N.V. és az önkormányzat között létrejött bérleti szerződésben megfogalmazott nyereségmegosztási rendelkezés. A szakértőt felkérték továbbá, hogy valamennyi értékbecslési jelentéssel kapcsolatban foglaljon állást az abban alkalmazott módszer megfelelőségéről.
(39)
A szakértő megfelelőnek értékelte a Deloitte jelentéseiben az Ahoy Rotterdam N.V. részvényértékének és az Ahoy-komplexum bérbeadási értékének megállapítására használt módszert. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a Deloitte ésszerűen járt el, amikor felhasználta a vezetőség által benyújtott információt, ugyanakkor a végső értékmegállapításnál saját, a vezetőség elvárásaitól különböző előrejelzéseire támaszkodott.
(40)
A szakértő szerint az Ahoy-komplexum bérleti díjának megállapításánál a Deloitte és a DTZ értékbecslésében mutatkozó különbség az értékbecslők által alkalmazott módszerek közötti eltérésből adódott. A szakértő a Deloitte által alkalmazott megközelítést ítélte helyesnek (19). A szakértő hangsúlyozta, hogy szoros kapcsolat áll fenn az Ahoy Rotterdam N.V. részvényeinek Deloitte általi értékelése és a komplexum bérleti díjának megállapítása között, és megállapította, hogy a Deloitte - tekintve a részvényértékelés ésszerűségét - értékelési módszeréből következően pontosabban becsülte meg az Ahoy-komplexum piaci viszonyoknak megfelelő bérleti díját.
(41)
A szakértői jelentés védhetőnek nyilvánította a Deloitte azon feltevését, hogy a sportcsarnok befogadóképességének a tervezett beruházásból eredő bővítése nem jelent szükségszerűen hozzáadott értéket az üzemeltető számára (20). A nyereségmegosztási rendelkezést illetően a szakértő arra a következtetésre jutott, hogy az a rotterdami önkormányzat által tervezett beruházásért cserébe a piaci viszonyoknak megfelelő ésszerű bérletidíj-emelést biztosít. A szakértő szerint, mivel a nyereségmegosztási rendelkezés küszöbértékét nem indexálják, az önkormányzat (bérbeadó) nyereségre tehet szert akkor is, ha az üzemeltető (bérlő) nem profitál a komplexumba való befektetésből.
VII. ÉRTÉKELÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOKKAL ÖSSZEVETVE
(42)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak tekinthető-e. Az említett bekezdés szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.
(43)
Ahhoz tehát, hogy a rotterdami önkormányzat bejelentett beruházása állami támogatásnak minősüljön, valamennyi alábbi feltételnek teljesülnie kell: 1. az intézkedésnek tartalmaznia kell állami források felhasználását; 2. gazdasági előnnyel kell járnia a vállalkozás számára; 3. az előnynek szelektívnek kell lennie, és torzítania a versenyt, vagy azzal fenyegetnie; valamint 4. az intézkedésnek hátrányosan kell befolyásolnia a tagállamok közötti kereskedelmet.
1. Az állami források megléte
(44)
A szóban forgó ügyben a rotterdami önkormányzat legfeljebb 42 millió EUR összegben kíván beruházni az Ahoy-komplexum részét képező sportcsarnok felújításába és bővítésébe. Tekintve, hogy az önkormányzat a kormányzat részének tekintendő, a beruházás állami forrással megvalósuló beruházásnak tekintendő az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(45)
Ugyanígy tartalmazhatnak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrást az önkormányzat egyéb ügyletei, nevezetesen az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának a vezetőség részére történő eladása, valamint a (magántulajdonú) üzemeltetővel kötött bérleti szerződés.
2. Előny
(46)
Az eljárást megindító határozatban ismertetett módon az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának értékesítése és az Ahoy-komplexum bérbeadása csak akkor járt volna gazdasági előnnyel a vevő/bérlő számára, ha az Ahoy Rotterdam N.V. részvényeinek árát vagy az Ahoy-komplexum bérleti díját a piaci ár alatt állapították volna meg. Az eljárást megindító határozatában a Bizottság megjegyezte, hogy mind az Ahoy Rotterdam N.V. árát, mind az Ahoy-komplexum bérleti díját független értékbecslő, a Deloitte által készített értékbecslési jelentések alapján állapították meg. Az említett ügyletek és a bejelentett beruházás közötti szoros összefüggésre tekintettel a Bizottság szükségesnek tartotta az ügyletekre vonatkozó feltételek vizsgálatát. Ennek során figyelembe vette, hogy a Deloitte jelentései bizonyos mértékig az Ahoy Rotterdam N.V. vezetősége által benyújtott információkon alapultak, amely potenciális vevőként/bérlőként érdekellentétben állt.
(47)
A Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat keretében független szakértőt kér fel az önkormányzat által végrehajtott ügyletek közvetlen alapját jelentő Deloitte-jelentések megbízhatóságának megállapítására. A (38), (39) és (40) preambulumbekezdésben ismertetett módon a független szakértő által végzett vizsgálat megerősítette, hogy a jelentésekben megfelelő módszert alkalmaztak, és hogy a Deloitte a végleges értékelést saját előrejelzéseire alapozta (21). Ezzel kapcsolatban a holland hatóságok is hangsúlyozták, hogy a Deloitte megerősítette: a rendelkezésre álló információk alapján saját vizsgálatot végzett, és saját következtetései számos pontban eltértek a vezetőségétől.
(48)
A Bizottság is részletesen megvizsgálta a jelentéseket, és arra a következtetésre jutott, hogy a Deloitte helyesen alkalmazta a diszkontált készpénzforgalmi elszámolás módszerét (22) az Ahoy Rotterdam N.V. részvényei értékének megállapításánál, illetve a jövedelemmegközelítés módszerét a komplexum bérleti értékének megállapításánál. A Bizottság azt is megállapította, hogy a jelentések jogosan vették figyelembe, hogy az üzemeltető társaság olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek megnehezítik a más vállalkozásokkal és ügyletekkel való összehasonlítást. Végezetül a Bizottság megállapította, hogy a Deloitte kellő mértékben figyelembe vette az üzemeltetési jog értékesítése és az Ahoy-komplexum bérbeadása közötti szoros kapcsolatot. Saját értékelése és a független szakértő megállapításai alapján a Bizottság szerint nem megalapozott a Deloitte-jelentések tartalmát vitatni.
(49)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása előtt és után a Mojo és a Music Dome által felhozott érvek, vagyis az, hogy a Deloitte-jelentések eredményeit megkérdőjelezi az a tény, hogy a vállalkozás nem a megfelelő módszert alkalmazta, és hogy a vezetőség által benyújtott elfogult információkat vette alapul, nem megalapozottak. Amint azt a fentiekben kifejtettük, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Deloitte a megfelelő módszereket alkalmazta, értékbecslése pedig a vezetőség meglátásaitól különböző, saját előrejelzésein alapult.
(50)
A Mojo és a Music Dome kifejti továbbá, hogy az Ahoy Rotterdam N.V. bizonyos eredményei különböznek a Deloitte által az Ahoy Rotterdam N.V. részvényárára vonatkozó becslésben (23) megállapítottaktól, és hogy ezek aktualizálása esetén a kiszámított érték, ezáltal pedig az Ahoy Rotterdam N.V. részvényára jóval magasabb lenne. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az értékmegállapítás a Deloitte által a rendelkezésre álló információk alapján készített előrejelzéseken alapult. Nem bizonyított, hogy a Deloitte az Ahoy Rotterdam N.V. piaci értékének megállapításakor nem megfelelő információt használt fel. Az a tény, hogy néhány pénzügyi mutató az eredetileg megállapítottól eltérő eredményhez vezet, nem befolyásolja az értékbecslési jelentés elkészítésekor a Deloitte rendelkezésére álló információkat és az akkori körülményeket, ezért az értékbecslés eredményére sincs hatással. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az előrejelzések és a Mojo és a Music Dome által később benyújtott pénzügyi mutatók közötti eltérések nem befolyásolják a Deloitte által készített becslés helyességét.
(51)
Ezen értékelésre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Deloitte értékelési jelentései megbízható alapot kínáltak az áraknak az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának önkormányzat általi értékesítése és az Ahoy-komplexum bérbeadása miatt szükséges megállapítására. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó ügyleteket - az önkormányzat által a bérleti szerződésben meghatározott kötelezettségekre való tekintettel - a piaci viszonyoknak megfelelően hajtották végre, és azok nem biztosítanak jogtalan gazdasági előnyt a komplexum üzemeltetőjének.
(52)
A bejelentett beruházásnak a sportcsarnok korszerűsítésére/kapacitásbővítésére vonatkozó részét illetően a Bizottság az eljárást megindító határozatban nem zárta ki annak lehetőségét, hogy a beruházás - az Ahoy Rotterdam N.V. és az önkormányzat között létrejött bérleti szerződésbe foglalt nyereségmegosztási mechanizmus kínálta biztosíték ellenére - az Ahoy-komplexum üzemeltetője számára a rendes piaci viszonyokat meghaladó szelektív előnyt biztosít.
(53)
A Bizottság kezdetben úgy ítélte meg, hogy a holland hatóságok érvei nem támasztották alá azt az állítást, hogy a beruházás után a nyereségmegosztási rendelkezés garantálja a bérleti díj piackonform jellegét, ezért nem zárta ki annak lehetőségét, hogy a beruházást követően a komplexum üzemeltetője gazdasági előnyhöz juthat.
(54)
A Bizottság a vizsgálat keretében, a holland hatóságok és az érdekeltek által benyújtott kiegészítő információk figyelembevételével részletesen megvizsgálta a nyereségmegosztási mechanizmust. Ezenfelül felkérte a független szakértőt is annak vizsgálatára, hogy a bérleti szerződésbe foglalt nyereségmegosztási rendelkezés megfelelt-e a piaci viszonyoknak.
(55)
A (15) és (16) preambulumbekezdésben ismertetett módon az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának magánkézbe adása és a komplexum bérbeadása azon a feltevésen alapult, hogy a tervezett beruházásra (24) a komplexum értékének megtartása miatt van szükség, és ebből az üzemeltető számára nem származik többletbevétel (25). Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a független szakértő megállapítása szerint - a rendezvénypiac dinamikáját, az új versenytársak piacralépésének lehetőségét és az ezzel kapcsolatos bizonytalanságokat és kockázatokat tekintve - védhető a Deloitte jelentésében szereplő azon feltevés, hogy a sportcsarnoknak a beruházást követő kapacitásbővülése nem jelent szükségképpen hozzáadott értéket az üzemeltető számára. A Bizottság egyetért a független szakértő megállapításaival, és indokoltnak ítéli ezt a feltevést, tekintettel az Ahoy különleges piaci helyzetére, a többi piaci versenytárs magatartására (26), valamint arra a tényre, hogy a komplexum üzemeltetését hosszú időn keresztül hátrányosan érinthetik a felújítási munkálatok.
(56)
A Bizottság rámutat továbbá, hogy az önkormányzat garanciaként nyereségmegosztási rendelkezést foglaltatott a bérleti szerződésbe. A rendelkezés célja annak biztosítása, hogy a komplexum bérleti díja emelkedjen abban az esetben, ha a bejelentett beruházásból következően az üzemeltető számára növekszik a komplexum értéke. A Bizottság megjegyzi, hogy a független szakértő szerint a nyereségmegosztási rendelkezés a rotterdami önkormányzat tervezett beruházásáért cserébe a piaci viszonyoknak megfelelő, ésszerű bérletidíj-emelkedést biztosít. A szakértő egyaránt ésszerűnek ítélte a rendelkezés degresszív jellegét és a bérleti díj emelkedési ütemének differenciálását. A szakértő megjegyezte továbbá, hogy mivel a nyereségmegosztási rendelkezés küszöbértékét nem indexálják, az önkormányzat (bérbeadó) nyereségre tehet szert akkor is, ha az üzemeltető (bérlő) nem profitál a komplexumba való befektetésből.
(57)
A rendelkezés eredményeként a bérleti díj akkor emelkedik, ha - a fentiekben ismertetett módon - az üzemeltető által alkalmazott bruttó árrés meghaladja a 16,5 millió EUR küszöbértéket. A küszöbérték megfelelőségének megállapítása érdekében a Bizottság összehasonlította a bérleti szerződés időtartama alatti küszöbértéket a Deloitte-jelentésben foglalt előrejelzések szerint egy adott pénzügyi évben a nyereségmegosztási rendelkezésnek megfelelően az önkormányzatnak fizetendő bérleti díj levonása után az üzemeltetőnél jelentkező bruttó árréssel (27).
[…]
(58)
[…] A bérleti szerződés időtartama alatt a Deloitte által becsült (a bérleti díj összegével csökkentett) bruttó árrés a beruházás tervezett befejezése utáni pénzügyi években átlagban akkor is meghaladja a 16,5 millió EUR küszöbértéket, ha nem veszik figyelembe a komplexum értéknövekedéséből valószínűleg keletkező bruttóárrés-többletet. Ezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a küszöbérték alkalmas az üzemeltetőnél fennálló bruttó árrés esetleges növekedésének megakadályozására, amely abban az esetben következne be, ha a beruházás eredményeképpen a komplexum értéke nem azonos szinten marad, hanem hozzáadott érték keletkezik.
(59)
Ha a bruttó árrés meghaladja a 16,5 millió EUR-s küszöbértéket, a bérletidíj-pótlék - ha degresszív módon is (28) - jelentősen növekszik mindaddig, amíg az üzemeltető el nem érte a 25 millió EUR bruttó árrést. Ebben az esetben az önkormányzat a Deloitte által megállapított bérletidíj-érték kétszeresének megfelelő (5,2 millió EUR) bérleti díjhoz jut (29). Tekintve, hogy a sportcsarnok korszerűsítésének/kibővítésének az üzemeltető bevételeire gyakorolt hatása várhatóan korlátozott, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez esetben joggal alkalmaznak differenciált bérletidíj-emelést, és joggal maximálják a bérletidíj-pótlékot (30).
(60)
A fentiekre tekintettel a Bizottság elfogadja a független szakértő véleményét, és arra a következtetésre jut, hogy a bérleti szerződésbe foglalt nyereségmegosztási rendelkezésből származó jövedelem összhangban áll a piaci viszonyokkal, és eredményesen biztosítja, hogy a bérleti díj a tervezett beruházás megvalósítása után is megfeleljen a piaci viszonyoknak.
(61)
A Bizottság véleménye szerint nem helytálló a Mojo és a Music Dome azon érve sem, hogy a beruházás, konkrétan a sportcsarnok bővítésének eredményeként az üzemeltető a többletbevétel elmaradása esetén is versenyelőnyhöz jut, mivel profitál a berendezések ingyenes fejlesztéséből, amelyet más magánvállalkozónak magának kellene megfizetnie. A Deloitte értékbecsléseiben ugyanis rendszeresen abból a helyzetből indult ki, hogy a beruházás nem eredményez többletbevételt, hanem a komplexum értékének megőrzéséhez szükséges. Az Ahoy Rotterdam N.V. árának és a komplexum bérleti díjának megállapítása során figyelembe vették a beruházást. Ebből következően a beruházás nem jár gazdasági előnnyel az üzemeltető számára.
(62)
A Mojo és a Music Dome kifejtette továbbá, hogy a rendelkezés nem felelhet meg a piaci viszonyoknak, mivel az üzemeltető - akkor is, ha a nyereségmegosztási rendelkezés eredményeként teljes mértékben visszafizeti a beruházás összegét - gazdasági előnyhöz jut azáltal, hogy a rotterdami önkormányzat vállalja magára a beruházás teljes kockázatát. Véleményük szerint az önkormányzat a beruházásból eredő többletbevétel elmaradása esetén semmit sem kap, a beruházása csak akkor térül meg, ha többletbevétel keletkezik. Ezen érvvel kapcsolatban a Bizottság nem zárhatja ki, hogy az önkormányzat azon döntése során, hogy beruház a projektbe, nem nyereségmaximalizálásra törekvő magánbefektetőként viselkedett. Az üzemeltető számára a komplexum multifunkcionális jellegére és a megrendezendő rendezvények jellegére vonatkozóan előírt feltételek ugyanis a valóságban csökkentik a beruházás értékét. A bizottsági értékelésből inkább az derült ki, hogy a szerződésekben meghatározott kötelezettségeit figyelembe véve az üzemeltető nem jut jogosulatlan előnyhöz az önkormányzattal szembeni szerződéses viszonyból. A fentieknek megfelelően az Ahoy Rotterdam N.V. részvényeinek ára és a bérleti díj a piaci viszonyoknak megfelelően került megállapításra. A nyereségmegosztási rendelkezés kiegészítő garanciát nyújt az abban az esetben keletkező jogosulatlan előny megelőzésére, ha a beruházás eredményeképpen az Ahoy nem csak megtartja értékét, hanem hozzáadott értéket eredményez az üzemeltető számára.
(63)
A fentiek alapján, figyelembe véve azt, hogy a sportcsarnok korszerűsítése/bővítése nem jár biztos előnnyel az üzemeltető számára, és tekintettel az önkormányzat által előírt, végrehajtandó nyereségmegosztási rendelkezés formájában biztosított hatékony garanciára, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tervezett beruházás nem biztosít a rendes piaci viszonyokat meghaladó gazdasági előnyt az üzemeltető számára.
(64)
A holland hatóságok ígéretet tettek arra, hogy a beruházási munkálatokat végző vállalkozó kiválasztása a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (31) megfelelően nyílt pályázati eljárás keretében történik. Amint azt a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást megindításáról szóló határozatában kifejtette, ezen ígéret betartása esetén kizárható, hogy a vállalkozás a rendes piaci viszonyokat meghaladó gazdasági előnyhöz jutna.
(65)
Meg kell állapítani, hogy az Ahoy-komplexum üzemeltetőjének szolgáltatásait igénybe vevő vállalkozások számára a beruházás nem jár a rendes piaci viszonyokat meghaladó gazdasági előnnyel. Mivel a beruházás célja a sportcsarnok felújítása és fejlesztése, az érintett vállalkozások koncerteket, fesztiválokat, sporteseményeket és társadalmi rendezvényeket szervező cégek. Tekintettel arra, hogy az Ahoy-komplexum üzemeltetője magánvállalkozás, nincs okunk kétségbe vonni, hogy ügyfelei piaci árat fognak fizetni.
(66)
Az eljárást megindító határozatban a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján - figyelembe véve a bérleti szerződésben az üzemeltető számára előírt, a komplexum többcélú felhasználására és a multifunkciós jelleg megőrzésére és elősegítésére vonatkozó előírásokat - kizárta, hogy bizonyos vállalkozás(csoport)ok vagy speciális tevékenységek szelektív előnyhöz jutnának.
(67)
A holland hatóságok által a vizsgálati eljárás keretében benyújtott észrevételek megerősítették az Ahoy-komplexum többfunkciós jellegét és az ottani rendezvények sokféleségét. A bérleti szerződés valóban arra kötelezi az üzemeltetőt, hogy biztosítsa a komplexum különböző felhasználók és tevékenységek számára való rendelkezésre bocsátását. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az Ahoy sportcsarnokába való beruházás célja a komplexum multifunkciós jellegének megőrzése, azaz a különböző jellegű tevékenységek támogatása, amelyekből egyetlen konkrét vállalkozás(csoport) vagy speciális tevékenység sem profitál. A sportcsarnokba való beruházás célja az is, hogy közérdekű tevékenységeknek otthont adó platformot hozzon létre. A multifunkciós jelleget megtartva egy ilyen sportlétesítmény megvalósítását a lakosságra való tekintettel a hatóságok felelősségi körébe sorolhatjuk. Ezenfelül nincsenek arra vonatkozó adataink, hogy a többi tevékenység és rendezvény tekintetében az Ahoy-komplexumot nem a piaci viszonyoknak megfelelően üzemeltetnék majd.
(68)
Ezen értékelés alapján megállapítjuk, hogy a beruházás nem részesít előnyben konkrét vállalkozásokat, illetve gazdasági tevékenységeket, ezáltal nem szelektív.
(69)
A fentiekre való tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy sem az Ahoy-komplexumba való tervezett beruházás, sem az üzemeltetési jog ehhez kapcsolódó eladása, illetve az Ahoy-komplexum önkormányzat általi bérbeadása nem biztosít a rendes piaci viszonyokat meghaladó előnyt a komplexum üzemeltetője vagy egy másik vállalkozás számára. Megállapítjuk továbbá, hogy a beruházás nem részesít szelektív előnyben egy vállalkozást vagy gazdasági tevékenységet sem.
VIII. ZÁRÓ KÖVETKEZTETÉS
(70)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a holland hatóságok és a független szakértő kielégítő módon válaszolták meg a Bizottság által az eljárást megindító határozatban kifejtett kétségeket. A nyereségmegosztási rendelkezés működéséről benyújtott kiegészítő információk lehetővé tették a Bizottság számára a mechanizmus részletes elemzését. Azt, hogy az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának értékesítése és az Ahoy-komplexum bérbeadása megfelelt a piaci viszonyoknak, megerősítette az ezen ügyletek alapját jelentő Deloitte-értékelések megbízhatóságának vizsgálata.
(71)
Ennek megfelelően a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett, az Ahoy-komplexum felújítására és korszerűsítésére/bővítésére irányuló beruházás, valamint az Ahoy Rotterdam N.V. üzemeltetési jogának azzal összefüggő értékesítése és a komplexum bérbeadása nem minősül állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A rotterdami önkormányzat által előirányzott, a Bizottságnak egy 2007. február 22-i levél útján bejelentett, az Ahoy-komplexumba történő beruházás (a későbbi módosításokkal együtt) az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.
Ennek megfelelően a Bizottság engedélyezi az intézkedés végrehajtását.
2. cikk
E határozat címzettje a Holland Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2008. október 21-én.