A BIZOTTSÁG 1516/2007/EK RENDELETE
(2007. december 19.)
az Európai Parlament és a Tanács 842/2006/EK rendelete alapján az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó helyhez kötött hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések általános szivárgásellenőrzési követelményeinek megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2006. május 17-i 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 842/2006/EK rendelet értelmében a hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések adataiban bizonyos információkat fel kell tüntetni. A 842/2006/Ek rendelet hatékony alkalmazása érdekében célszerű további információkat rögzíteni a berendezés adataiban.
(2)
A fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kapcsolatos információknak meg kell jelenniük a berendezés adataiban. Amennyiben a fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyisége ismeretlen, az érintett berendezés üzemeltetőjének biztosítania kell, hogy ezt a mennyiséget megfelelő képesítéssel rendelkező személyzet határozza meg, a szivárgás ellenőrzését megkönnyítendő.
(3)
A szivárgás-ellenőrzés végrehajtása előtt a megfelelő képesítéssel rendelkező személyzetnek alaposan tanulmányoznia kell a berendezés adatait és a korábbi jelentéseket, hogy a lehetséges korábbi problémákat meghatározzák.
(4)
A hatékonyság érdekében a szivárgás-ellenőrzés során a berendezés azon részeire kell összpontosítani, amelyeknél a legnagyobb a szivárgás valószínűsége.
(5)
A szivárgás-ellenőrzés közvetett vagy közvetlen mérési módszerek alkalmazásával hajtandó végre. A közvetlen mérési módszerek olyan jelzőberendezéseket használnak, amelyek észlelik, ha a rendszerből fluortartalmú üvegházhatású gáz távozik. A közvetlen mérési módszerek a rendszer normálistól eltérő tevékenységének azonosításán és a vonatkozó paraméterek elemzésén alapulnak.
(6)
Közvetett mérési módszereket akkor kell alkalmazni, ha a szivárgás lassú, és a berendezés jól szellőző környezetben található, ahol a fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgását nehéz észlelni. A szivárgás pontos helyének meghatározásához közvetlen mérési módszerek szükségesek. A használt mérési módszerről megfelelően képesített személy dönt, aki rendelkezik a legmegfelelőbb mérési módszer eseti alapon történő meghatározásához szükséges végzettséggel és tapasztalattal.
(7)
Ha feltételezhető szivárgás, meg kell határozni a helyét, majd megszüntetni.
(8)
A kijavított rendszer biztonságának érdekében a 842/2006/EK rendelet értelmében végrehajtott követő ellenőrzések során a rendszer korábban szivárgó és azzal szomszédos részeire kell összpontosítani.
(9)
Az új rendszerek nem megfelelő üzembe helyezése megnövekedett szivárgásveszélyt jelent. Ennélfogva az újonnan üzembe helyezett rendszereken beüzemelésük után azonnal szivárgás-ellenőrzést kell végezni.
(10)
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet megállapítja, a 842/2006/EK rendelet alapján, a működő vagy átmenetileg üzemen kívül helyezett, legalább 3 kg fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó helyhez kötött hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések általános szivárgás-ellenőrzési követelményeit.
Ez a rendelet nem vonatkozik azokra a hermetikusan zárt rendszerekkel rendelkező berendezésekre, amelyek erre utaló szövegű címkével vannak ellátva és 6 kg-nál kevesebb fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaznak.
2. cikk
A berendezés-nyilvántartás
(1) Az üzemeltető a 842/2006/EK rendelet 3. cikkének (6) bekezdésében meghatározott nyilvántartásban (a továbbiakban: a berendezés nyilvántartása) feltünteti a nevét, postacímét és telefonszámát.
(2) A hűtő-, légkondicionáló illetve hőszivattyú-berendezésekben található fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyiségét fel kell tüntetni a berendezés nyilvántartásában.
(3) Amennyiben a hűtő-, légkondicionáló illetve hőszivattyú-berendezésekben található fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyiségét a gyártó műszaki leírása vagy a rendszer címkéje nem jelzi, az üzemeltetőnek biztosítania kell, hogy ezt a mennyiséget megfelelő képesítéssel rendelkező személyzet határozza meg.
(4) Ha a szivárgás oka ismert, azt fel kell tüntetni a berendezés nyilvántartásában.
3. cikk
A berendezés nyilvántartásának ellenőrzése
(1) A szivárgás-ellenőrzés előtt a megfelelően képzett személyzet elvégzi a berendezés nyilvántartásának ellenőrzését.
(2) Különösen figyelni kell többször előforduló rendellenességekkel és problémás területekkel kapcsolatos releváns információkra.
4. cikk
Rendszeres ellenőrzés
A hűtő-, légkondicionáló, illetve hőszivattyú-berendezések alábbi részeit rendszeresen ellenőrizni kell:
1.
illesztések;
2.
szelepek és szelepszárak;
3.
tömítések, beleértve a cserélhető szárítók és szűrők tömítéseit is;
4.
a rendszer rázkódásnak kitett részei;
5.
a biztonsági vagy üzemeltető készülékekhez kapcsolódó csatlakozók.
5. cikk
A mérési módszer kiválasztása
(1) A hűtő-, légkondicionáló, illetve hőszivattyú-berendezésekkel kapcsolatos szivárgás-ellenőrzések során a megfelelő képesítéssel rendelkező személy a 6. cikkben meghatározott közvetlen, illetve a 7. cikkben meghatározott közvetett mérési módszereket alkalmazza.
(2) Közvetlen mérési módszerek mindig alkalmazhatók.
(3) A közvetett mérési módszerek csak akkor alkalmazhatók, ha a berendezés 7. cikk (1) bekezdésében felsorolt vizsgálandó paraméterei megbízható információt nyújtanak a fluortartalmú üvegházhatású gáznak a berendezés nyilvántartásában rögzített mennyiségéről és a szivárgás valószínűségéről.
6. cikk
Közvetlen mérési módszerek
(1) A megfelelő képesítéssel rendelkező személyzet az alábbi közvetlen mérési módszerek segítségével azonosítja a szivárgást:
a)
szivárgásveszélyt jelentő hűtőkörök és alkatrészek ellenőrzése, a rendszerben található hűtőközegnek megfelelő gázjelző berendezésekkel;
b)
ultraibolya (UV) jelzőfolyadék vagy más megfelelő festés használata a hűtőkörben;
c)
bejegyzett habzó oldatok/szappanfőzetek.
(2) A megfelelő működés érdekében az (1) bekezdés a) pontjában említett gázjelző berendezéseket 12 havonta ellenőrizni kell. A hordozható gázjelző berendezés érzékenysége legalább évi 5 gramm.
(3) UV jelzőfolyadék vagy más megfelelő festés csak akkor használható a hűtőkörben, ha a berendezés gyártója igazolja, hogy e módszer alkalmazása technikailag lehetséges. A módszert csak olyan személy alkalmazhatja, akit képesítése feljogosít arra, hogy tevékenysége során fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó hűtőkörök működésébe beavatkozzon.
(4) Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében meghatározott módszerek nem azonosítanak szivárgást, és így a 4. cikkben említett részekben szivárgásra utaló jel nem található, a megfelelő képesítéssel rendelkező személy azonban szivárgást feltételez, úgy meg kell vizsgálnia a berendezés többi részét.
(5) A fluortartalmú üvegházhatású gázokat az ehhez szükséges megfelelő képesítéssel rendelkező személy eltávolítja a rendszer egészéből, mielőtt a szivárgás ellenőrzésére szolgáló, oxigénmentes nitrogént vagy más megfelelő gázt használó nyomásvizsgálatot elvégezné.
7. cikk
Közvetett mérési módszerek
(1) A szivárgás azonosítása érdekében a megfelelő képesítéssel rendelkező személyzet szemrevételezi és manuálisan ellenőrzi a berendezést, és elemzi a következő tényezőket:
a)
nyomás;
b)
hőmérséklet;
c)
kompresszoráramlás;
d)
folyadékszintek;
e)
töltőtérfogat.
(2) Ha feltételezhető, hogy fluortartalmú üvegházhatású gáz szivárog, a 6. cikkben foglaltak szerinti közvetlen módszerrel szivárgásvizsgálatot kell végezni.
(3) Ha a következő esetek bármelyike fennáll, feltételezhető szivárgás:
a)
a rögzített szivárgásérzékelő rendszer szivárgást jelez;
b)
a berendezés a normálistól eltérő hangokat ad vagy rázkódik, jeget képez vagy hűtőkapacitása nem megfelelő;
c)
korrózió, olajszivárgás és alkatrész- vagy anyagkárosodás jelei észlelhetők a lehetséges szivárgási helyeken;
d)
a betekintőablak, szintjelző vagy más vizuális segédeszköz szivárgást jelez;
e)
a biztonsági kapcsolókon, nyomáskapcsolókon, nyomásmérőkön és szenzorcsatlakozókon kár jelei észlelhetők;
f)
az elemzett tényezők által jelzett, a rendeltetésszerűtől eltérő üzemi körülmények;
g)
egyéb, a hűtőközeg mennyiségének csökkenésére utaló jelek.
8. cikk
A szivárgás megszüntetése
(1) Az üzemeltető biztosítja, hogy a javítást az ehhez szükséges megfelelő képesítéssel rendelkező személy végzi.
Javítás előtt a hűtőközeget szükség esetén el kell távolítani.
(2) Az üzemeltető biztosítja, hogy az oxigénmentes nitrogént vagy más alkalmas gázt használó nyomásvizsgálattal a szivárgás-ellenőrzést szükség esetén végrehajtották, ezt követően a hűtőközeg-kivonást, az újratöltést és a szivárgás-ellenőrzést elvégezték.
Az oxigénmentes nitrogénnel vagy más alkalmas gázzal történő nyomásvizsgálat előtt a fluortartalmú üvegházhatású gázokat szükség esetén az alkalmazás egészéből ki kell vonni.
(3) A szivárgás okát lehetőség szerint azonosítani kell, megismétlődését elkerülendő.
9. cikk
Követő ellenőrzés
A 842/2006/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt, megfelelő képesítéssel rendelkező személyzet által végzett követő ellenőrzések során a korábban szivárgó és megjavított, valamint az azokkal szomszédos területekre kell különös figyelmet fordítani, amennyiben a javítás során nyomást alkalmaztak.
10. cikk
Újonnan beszerzett berendezésekre vonatkozó követelmények
Az újonnan üzembe helyezett berendezéseken beüzemelésük után azonnal szivárgás-ellenőrzést kell végezni.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 19-én.