A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. május 20.)
a Hessische Staatsweingüter Hessen tartomány általi finanszírozásával kapcsolatos C 57/06 (korábbi NN 56/06 és N 451/06) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2008) 1626. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/394/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
miután az említett cikknek (1) megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, tekintettel ezekre az észrevételekre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI), miután 2003 októberében és 2004 novemberében panaszok érkeztek be hozzá, megvizsgálta a Hessische Staatsweingüter (hesseni tartományi borgazdaságok) Hessen tartomány általi finanszírozását.
(2)
Ezzel összefüggésben két megbeszélésre került sor, mégpedig 2005. január 26-án a hesseni hatóságok és a DG AGRI tisztviselői között, valamint 2005. szeptember 29-én Koch hesseni miniszterelnök és a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos között. A 2005. szeptember 29-i megbeszélést követően a DG AGRI 2005. október 13-án levelet intézett a hesseni hatóságokhoz.
(3)
A hesseni hatóságok a 2005. január 25-én, 2005. április 25-én és a 2005. december 12-én kelt leveleikben írásbeli tájékoztatást nyújtottak a DG AGRI számára, amelyekre a Bizottság e határozatában hivatkozik.
(4)
Németország a 2006. július 6-án kelt e-mailben, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével összhangban bejelentette egy új borpincészet sajáttőke-finanszírozását a Bizottságnak. A benyújtott tájékoztatás szerint a bejelentésre a jogbiztonság érdekében került sor. Mivel a források egy részét már a bejelentés előtt kifizették, az intézkedést NN 56/06. szám alatt a be nem jelentett állami támogatások között vették nyilvántartásba. Németország 2006. szeptember 21-én és 2006. november 14-én kelt e-mailekben további tájékoztatást küldött.
(5)
A Bizottság 2006. december 20-án kelt levelében (C(2006) 6605 végleges) tájékoztatta Németországot azon határozatáról, amely szerint a szóban forgó állami támogatás tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(6)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felszólította a többi érdekelt felet, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket.
(7)
A Bizottsághoz egy érdekelt féltől érkeztek be észrevételek, aki 2007. február 15-én kelt levelében először bizalmas kezelést kért.
(8)
Az észrevételeket 2007. március 2-án kelt levélben továbbították Németországnak, anélkül, hogy felfedték volna az érdekelt fél kilétét. Az érdekelt fél 2007. március 7-én kelt levelében visszavonta a bizalmas kezelésre vonatkozó kérését. Németország a 2007. április 4-én kelt e-mailben további tájékoztatást küldött.
II. AZ ÜGY LEÍRÁSA
(9)
A benyújtott tájékoztatás szerint az Eltville am Rhein székhelyű Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach 190 hektáros szőlőterületével Németország legnagyobb borgazdaságát működteti, és fő tevékenysége a minőségi, főként rizling szőlőből készült borok, valamint növekvő mértékben vörösborok előállítása. A borgazdaság 100 %-os tulajdonosa Hessen tartomány.
(10)
Hessen tartomány borüzletágát eredetileg 1998-ig a közigazgatás részeként („kincstári gazdálkodás” - Kameralistische Wirtschaftsführung), majd 2003-ig tartományi közüzemként (Landesbetrieb) működtették. A Hessische Staatsweingüter finanszírozásával kapcsolatban több intézkedést kell megvizsgálni:
(11)
A Hessische Staatsweingüter 2003 előtt esetenként veszteséges volt. A veszteségeket a tartomány viselte.
(12)
A Németország általi bejelentés előtt a hesseni hatóságok részletes információkat nyújtottak be a Hessen tartomány által az 1995-2002-es években a Hessische Staatsweingüter részére nyújtott pénzügyi juttatásokról.
(13)
A kincstári gazdálkodás keretében a Hessische Staatsweingüter működését a tartományi költségvetésben a 09 35., illetve a 03 35. fejezetekben alatt tartották nyilván. A Hessische Staatsweingüter hiányait Hessen tartomány globálisan, a mindenkori éves költségvetés keretében egyenlítette ki.
(14)
A továbbított információk szerint ebben az időszakban az eberbachi kolostor - építészeti és kulturális műemlék, egykori cisztercita apátság - is a Hesseni Staatsweingüterhez tartozott. A kolostor fenntartásának és hasznosításának költségeit ezért a Hessische Staatsweingüterre terhelték rá. A megadott információk szerint a kolostort jelenleg független közjogi alapítványként működtetik.
(15)
A továbbított információk szerint a Hessische Staatsweingüter az 1995-től 1997-ig tartó időszakban a következő eredményeket érte el:
DEM-ben
1995
1996
1997
Bevételek
10 424 594
10 970 002
12 043 717
Kiadások
11 637 419
11 889 731
12 330 538
Eredmény
-1 212 825
- 919 729
- 286 821
(16)
A hesseni hatóságok előadták, hogy az eberbachi kolostor fenntartására és hasznosítására elszámolható kiadásokat a Hessen tartomány által nyújtott juttatás Hessische Staatsweingüter borüzletágára elszámolható teljes összegének meghatározásakor nem lenne szabad figyelembe venni.
(17)
Az eberbachi kolostor bevételeit és kiadásait, amelyeket a Hessische Staatsweingüterre számoltak el, a továbbított információk szerint külön jogcímcsoporthoz (72. jogcímcsoport) rendelték, és ezek ezért egyértelműen különválaszthatók.
(18)
A hesseni hatóságok szerint a Hessische Staatsweingüter elszámolási számlái ezen túlmenően tartalmaztak a borgazdaság működtetésébe közvetlenül be nem számítható, egyéb közszolgáltatásokhoz, különösen a tartományi parlament és a tartományi kormány reprezentációs célú borkóstolóihoz kapcsolódó kiadásokat, valamint birtokrendezési intézkedésekkel összefüggő beruházásokkal kapcsolatos kiadásokat is. A továbbított információk szerint ezeket a kiadásokat az éves beszámoló 09 35., illetve 03 35. fejezetéhez tartozó kiegészítő melléklet felsorolta.
(19)
Mindezek alapján Hessen tartomány azon juttatásait, amelyek a Hessische Staatsweingüter borüzletágára számolhatók el, a hesseni hatóságok szerint a következőképpen kell helyesbíteni:
DEM-ben
1995
1996
1997
Eredmény
-1 212 825
- 919 729
- 286 821
Az eberbachi kolostor bevételei
570 825
826 672
966 948
Az eberbachi kolostor kiadásai
1 344 793
1 331 987
1 533 826
Helyesbítés az eberbachi kolostor tekintetében
773 968
505 315
566 878
Reprezentációs célú borkóstolók (átalány)
140 000
140 000
140 000
Birtokrendezés
63 918
99 568
47 963
A nem működési kiadások helyesbítése
203 918
239 568
187 963
Helyesbített teljes összeg
- 234 939
- 174 846
468 020
Helyesbített juttatások EUR-ban
120 122
89 397
-
(20)
A továbbított információk szerint a Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (amelyet 1998. január 1-jével a tartományi közigazgatás jogilag nem önálló, elkülönített részeként alapítottak) olyan működési juttatásokban részesült, amelyek működési támogatásokat és a tartomány reprezentációs feladataival kapcsolatos támogatásokat (átalányok a hesseni tartományi parlament és a hesseni tartományi kormány borkóstolóira) tartalmaztak.
(21)
A hesseni hatóságok adatai szerint az 1998 és 2002 közötti időszakban a következő összegek tekinthetők a Hessische Staatsweingüter számára nyújtott figyelembe veendő juttatásnak:
DEM-ben
1998
1999
2000
2001
2002
Működési juttatások
145 000
670 000
100 000
120 000
61 400
ebből reprezentációs feladatokhoz nyújtott támogatások
65 000
100 000
100 000
120 000
61 400
Figyelembe veendő juttatások EUR-ban
80 000
570 000
-
-
-
Figyelembe veendő juttatások EUR-ban
40 903
291 436
-
-
-
(22)
A hesseni hatóságok megítélése szerint az 1995 és 2002 közötti időszak figyelembe veendő juttatásai a következőképpen foglalhatók össze:
EUR
Kincstári gazdálkodás
1995-1997
209 520
Tartományi közüzem
1998-2002
332 339
összesen
1995-től 2002-ig
541 859
(23)
A borüzletág szerkezetátalakításának előkészítéseképpen a Hessische Staatsweingüter Hessen tartomány felszólítására 2001 augusztusától novemberéig a geisenheimi kutatóintézettel (Forschungsanstalt Geisenheim) közösen kidolgozott egy stratégiai dokumentumot „Helyzetelemzés és fejlesztési perspektívák” címmel, amely különböző forgatókönyveket ismertetett a tartományi borgazdaság lehetséges továbbfejlesztésére. Ebben a dokumentumban a borüzletág tekintetében két lehetséges jogi formát határoztak meg (kft vagy alapítvány). A vállalati stratégia vonatkozásában lehetőségként a régi borpincészet teljes felújítása, illetve egy új borpincészet építése merült fel.
(24)
2002 júniusában az említett dokumentum alapján üzleti tervet dolgoztak ki az egyes forgatókönyvekhez. A „status quo” forgatókönyv a régi eltville-i helyiségek fokozatos helyreállítását irányozta elő a következő tíz év során mintegy 6,7 millió EUR költséggel. A „status quo” lehetőség azonban nem segítette volna hozzá a borüzletágat ahhoz, hogy ismét életképessé váljon. Az üzleti terv szerint a tartományi borgazdaság finanszírozásához szükség lett volna tíz évre elosztva összesen mintegy 14,3 millió EUR juttatásra Hessen tartománytól (beleértve a 2000 óta folytatott, korábbi üzleti tevékenységből származó pénztári hiány fedezését), valamint a működéshez nem szükséges eszközvagyon elidegenítéséből mintegy 7,7 millió EUR bevételre. A borüzletág még a 2011. évben is mintegy 2 millió EUR éves hiányt termelt volna.
(25)
A második stratégiai lehetőséget - vagyis egy új borpincészet építését a régi eltville-i területen - találták a gazdaságilag legkevésbé kedvező lehetőségnek, így azt a továbbiakban nem mérlegelték.
(26)
Az egyetlen stratégiai lehetőség, amely az üzleti terv szerint hosszú távú életképességet eredményezne, a Steinberg-birtok üzemi területén egy új borpincészet építése, valamint a Hessische Staatsweingüter igazgatásának és vinotékájának az eberbachi kolostorba való áthelyezése volt. E lehetőség esetében abból indultak ki, hogy a tartománynak kellene átvállalnia a borüzletág 2002 végéig felhalmozódott kötelezettségeit. Az új borpincészet beruházási költségeit összesen 15 millió EUR-ra becsülték, és ezeket részben a működéshez nem szükséges földterületek eladásából, részben pedig idegen tőkéből kívánták finanszírozni. Az üzleti terv modellje szerint a Hessische Staatsweingüter az első pozitív fedezeti hozzájárulást a 2006/07-es üzleti évben, az első pozitív cash-flow-t pedig a 2008/2009-es üzleti évben érte volna el. A tartomány likviditási szükséglet fedezéséhez szükséges juttatásai a szerkezetátalakítás első éveiben, 2003-tól kezdődően összesen mintegy 4,3 millió EUR-t tettek volna ki.
(27)
A piaci helyzet és egyéb feltételek megváltozása alapján (többek között Németország általános gazdasági helyzete és egy árvíz következtében) szükségessé vált 2002 szeptemberében a 2002. júniusi üzleti terv aktualizálása és a pénzügyi modell átdolgozása. Az átdolgozott modell szerint amiatt, hogy a Hessische Staatsweingüter később válik életképessé, mintegy 3,4 millió EUR összegű további tartományi juttatásra tett volna szükség.
(28)
A hesseni tartományi kormány 2002. december 10-i kormányhatározattal úgy döntött, hogy 2003. január 1-jei hatállyal korlátolt felelősségű társasággá - Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (a továbbiakban „GmbH”) - alakítja át borüzletágát. Ezt az eljárást a hesseni hatóságok „formális privatizációnak” nevezik. A kormány ezen felül határozott egy új borpincészet építéséről a Steinberg-birtok üzemi területén, valamint az igazgatás Eltville-ből Eberbachba való áthelyezéséről (az üzleti tervben ismertetett harmadik stratégiai lehetőség megvalósítása).
(29)
A GmbH-ra ruházták át az egykori Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter forgóeszközeit és működéshez szükséges ingó állóeszközeit összesen mintegy 7,3 millió EUR értékben, valamint néhány rövid lejáratú kötelezettséget és céltartalékot. Az állóeszközök közé tartozó működéshez szükséges ingatlanokat (a megművelt földterületek és az épületek) egy úgynevezett kereskedelmi intézménybe (Betrieb gewerblicher Art) (a tartomány 100 %-os tulajdonában lévő közjogi gazdasági intézmény) vitték be vagyoni hozzájárulás formájában, és ezeket a GmbH bérli. A továbbított információk szerint a haszonbérleti díjat a haszonbérlet értékének megállapításáról szóló két szakvélemény alapján határozták meg, amelyeket a hesseni hatóságok bemutattak.
(30)
A hesseni hatóságok tájékoztatása szerint Hessen tartomány átfogó beruházási terv keretében elegendő tőkét kívánt a GmbH rendelkezésére bocsátani ahhoz, hogy állami finanszírozás nélkül biztosítsa közép- és hosszú távú életképességét a nemzetközi borpiacokon.
(31)
2002 végéig a tartományi közüzem Hessen tartománnyal szembeni kötelezettségei 1 792 000 EUR-ra nőttek. Ezeket a kötelezettségeket a tartomány 2002. december 31-ével a 2002. évi költségvetés pótköltségvetésében egy megfelelő előirányzattal kiváltotta.
(32)
A 2003. januári alapításkor Hessen tartomány indulásképpen 1 millió EUR-val látta el a GmbH-t (a társaság jegyzett tőkéje). Az eszközök (és néhány kötelezettség) átruházása, az adósságleírás és az induló tőkejuttatás révén az újonnan alapított GmbH mintegy 7,6 millió EUR saját tőkéhez jutott (a mérlegfőösszeg mintegy 91 %-a).
(33)
2003 végén egy második, 1,225 millió EUR összegű tőkejuttatásról határoztak. Ezt ténylegesen részletekben fizették ki, amelyek összege 2004. április 2-án400 000 EUR-t, június 28-án300 000 EUR-t, augusztus 11-én125 000 EUR-t és szeptember 15-én100 000 EUR-t tett ki. Az utolsó, 300 000 EUR összegű részletet végül 2006. február 27-én fizették ki. A juttatott tőkét a GmbH mérlegében tőketartalékként könyvelték el.
(34)
A 2002. szeptemberi üzleti tervet 2003 februárjában ismét naprakésszé tették (2003. február 26-i üzleti terv, kiegészítve egy teljes körű eredménykimutatás-tervvel), majd 2003 novemberében még egy további alkalommal aktualizálták (2003. november 28-i üzleti terv). A 2003. november 28-i üzleti terv az első pozitív EBITDA-t (3) már a 2007. üzleti évre, az első pozitív cash-flow-t 2010-re, éves nyereséget pedig 2014-től kezdődően irányzott elő. A továbbított információk szerint 2016-ban az alapul vett pénzügyi modell több mint 3 %-os (az adózás előtti eredményen alapuló) sajáttőke-hozamhoz vezetett volna, amely 2019-től több mint 7 %-os szintet ért volna el.
(35)
Ezzel összefüggésben a hesseni hatóságok bemutattak a Bizottságnak egy szakvéleményt a hasonló németországi és európai uniós borgazdaságok piaci helyzetére és gazdaságosságára vonatkozóan (rövid szakvélemény - A Hessische Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville borgazdasággal összemérhető németországi és európai uniós borgazdaságok piaci helyzete és gazdaságossága; szerző: Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, 2005. április; a továbbiakban „Hoffmann-szakvélemény”). E jelentéshez a geisenheimi kutatóközpont által több mint 130 borgazdaság tekintetében rendszeresen elvégzett vállalatelemzéseket használták fel, hogy megállapítsák az ágazat átlagos életképességi mutatóit.
(36)
A Hoffmann-szakvélemény szerint a borgazdaságok és a lehetséges ágazaton kívüli tulajdonosok a hosszú távú és értékálló sajáttőke-hozamban érdekeltek. Az elemzés az 1992-től 2003-ig tartó időszakra valamennyi vizsgált borgazdaság tekintetében 1,9 %-os átlagos sajáttőke-hozamot mutatott ki. Az élvonalbeli borgazdaságok 11,7 %-os átlagos sajáttőke-hozamot értek el. A továbbított információk szerint a vizsgált élvonalbeli borgazdaságok nem hasonlíthatók össze közvetlenül a Hessische Staatsweingüterrel, mivel az előbbiek családi vállalkozások, és a jövedelmezőségi mutatókat korrigálni kell a külső vezetés személyi költségeivel. E korrekció után (egy technikai és két gazdasági vezető költségeinek figyelembevételével) a jelentés szerint az élvonalbeli borgazdaságok esetében mintegy 2 %-os (1992-2003), illetve 3 %-os (1998-2003) sajáttőke-hozam adódik. A hesseni hatóságok véleménye szerint a Hessische Staatsweingüter finanszírozását illetően ezeket az értékeket kell összehasonlító mérceként figyelembe venni.
(37)
A Hoffmann-szakvélemény a fedezeti pont eléréséhez szükséges időtartamot a borgazdaságok szerkezetátalakítása vagy a nagyobb hosszú távú beruházások esetén legalább 10 évre, átlagosan pedig 10-15 évre becsüli.
(38)
A hesseni hatóságok azt állították, hogy az alapul szolgáló pénzügyi modellek nagyon konzervatív tervezési megközelítésen alapultak. A továbbított adatok szerint a 2003. február 26-i üzleti tervet megvizsgálta a KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG), amely azt nagyon konzervatívnak, a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvnek minősítette.
(39)
Hessen tartomány további tőkét bocsát a Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach rendelkezésére az új földalatti pincészet megépítéséhez. A továbbított információk szerint ez a beruházás döntő intézkedés a GmbH közép- és hosszú távú életképességének eléréséhez ((23)-(26) preambulumbekezdés), és - a régi eltville-i pincészet strukturális hiányosságaira tekintettel - szükséges a borminőség fenntartásához és a nemzetközi élelmiszer-ipari szabványok teljesítésének szavatolásához. Az új pincészetet a Steinberg-birtok üzemi területén építik meg.
(40)
A mintegy 15 millió EUR összegű teljes beruházást részben Hessen tartomány tőkejuttatásából finanszírozzák. A szerkezetátalakítási tervben eredetileg előirányzottól eltérően a 2006. július 6-án bejelentett 7,5 millió EUR összegű sajáttőke-finanszírozást nem egyszerű vagyoni hozzájárulásként, hanem tulajdonosi kölcsön formájában bocsátják rendelkezésre.
(41)
Ez a tulajdonosi kölcsön évi 3,7 %-os fix kamaton alapul, az éves kamatok 2014-ig, ill. 2015-ig történő tőkésítésének lehetőségével (vagyis a felhalmozódott kamatok és kamatos kamatok 50-50 %-ának törlesztése 2014-ben, ill. 2015-ben).
(42)
Ezen kívül a tulajdonosi kölcsön a tulajdonosi kölcsön GmbH jegyzett tőkéjéhez viszonyított arányának megfelelően, legfeljebb a kinnlevő kölcsönösszeg 25 %-ának mértékéig részesedik az éves nyereségben. 2006 októberében a nyereségrészesedés aránya 88 %-ot tett ki.
(43)
A tulajdonosi kölcsönt 2021-től évi 5 %-os kamattal törlesztik.
(44)
A tulajdonosi kölcsön kifizetése a GmbH üzletvezetésének lehívására történik annak megfelelően, ahogy a beruházási projekt építése halad.
(45)
A továbbított információk szerint már 2004 augusztusában kifizették a 300 000 EUR összegű első részletet az új pincészet tervezésével kapcsolatban. 2006 márciusa és szeptembere között összesen 2,3 millió EUR összegben további részleteket fizettek ki az új pincészet építésével kapcsolatban. Ezeket az összegeket a hesseni Környezetvédelmi, Vidékfejlesztési és Fogyasztóvédelmi Minisztérium 2004. december 22-én, illetve 2006. július 21-én kelt, 1,2 millió EUR, illetve 6,3 millió EUR teljes összegről szóló két határozatának keretében nyújtották támogatásként, amelyet az új pincészettel összefüggő kiadásokra szántak. A Németország által a 2006. november 14-én kelt e-mailben továbbított információk szerint ezt a két határozatot vissza kellett vonni, és az ezek alapján az új pincészettel összefüggésben már kifizetett összegeket be kellett vonni a tulajdonosi kölcsönbe, az abban foglalt feltételek mellett.
(46)
A GmbH 2006. október 16-ával aktualizált üzleti tervét, amely a 2004-2020 időszakra szóló eredeti tervre épül, és az új pincészet finanszírozási költségeit tükrözi, a 2006. november 16-án kelt e-mailben megküldték a Bizottságnak. Az üzleti terv szerint, amely a 2006-tól 2020-ig, ill. 2025-ig tartó időszakot fedi le, és a rendelkezésre bocsátott tőke tekintetében 3,7 %-os garantált fix kamatot határoz meg, 2010-től lehet az eredményből származó pozitív cash-flow-ra számítani (4). Nyereségre 2014 évtől számítanak.
(47)
Az üzleti terv a 2014. évre a tulajdonosi kölcsön összesen mintegy 4,3 %-os kamatozását mutatja (a 3,7 %-os fix minimális hozammal együtt), amely 2020-ban több mint 13 %-os szintet fog elérni.
(48)
A továbbított tájékoztatás szerint a GmbH működésének első két évében - 2004-ben és 2005-ben - jelentősen túlteljesítette a forgalomra és a nyereségre vonatkozó tervet.
(49)
Az új pincészet hiányzó finanszírozását egy kereskedelmi bank kölcsönével biztosítják. A Commerzbank AG megfelelő hitelajánlatát (a Kreditanstalt für Wiederaufbau általi refinanszírozással) a 2006. szeptember 22-én kelt e-mailben tájékoztatás céljából továbbították a Bizottságnak. Ez a piacon szokásos kikötéseket tartalmaz, köztük egy irányítás megváltozására vonatkozó záradékot (5), valamint a kölcsön futamideje alatt legalább 30 %-os sajáttőke-arányra vonatkozó követelményt.
(50)
A Bizottság 2006. december 20-án kelt levelében (C(2006) 6605 végleges), amelyben közölte Németországgal a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát, megállapította, hogy Hessen tartomány a borüzletágból származó veszteségeinek 2003 előtti időszakban történt folyamatos fedezésével előnyt biztosított a Hessische Staatsweingüter számára, és a kérdéses intézkedés ebből következően az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez.
(51)
Ezen kívül a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Hessen tartomány a két első, 1 millió EUR, ill. 1,225 millió EUR összegű tőkejuttatással összefüggésben piacgazdasági befektetőként járt el.
(52)
Megállapította továbbá, hogy le lehetne vonni azt a következtetést, miszerint Hessen tartomány a tulajdonosi kölcsön Hessische Staatsweingüter GmbH részére önálló befektetésként történő nyújtása során magánbefektetőként járt el.
(53)
A pincészet sajáttőke-finanszírozását azonban - folytatta okfejtését a Bizottság - a Hessen tartomány által végrehajtott nyomon követő befektetésnek kell tekinteni, és felmerül az a kérdés, hogy egy magánbefektető, miután kiegyenlítette egy vállalkozás múltból származó veszteségeit, majd annak még összesen 2,225 millió EUR összegű tőkét is juttatott, ezután sajáttőke-finanszírozást bocsátana-e rendelkezésre egy új pincészethez a tulajdonosi kölcsönben foglalt feltételek mellett, 7,5 millió EUR összegben.
III. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(54)
A Bizottsághoz 2007. február 15-én kelt levélben észrevételek érkeztek be az Interessensgemeinschaft der Rheingauer Winzer (Rheingau-i Borászok Érdekközössége - a továbbiakban: „érdekelt fél”) szervezettől, amely eredetileg bizalmas kezelést kért, de ezt a kérését 2007. március 7-én kelt levélben visszavonta.
(55)
Az érdekelt fél, aki kifogásolja a Hessische Staatsweingüter új borpincészetének építését, észrevételeiben négy területre tér ki: a 2002-2006-os előkészítési szakasz, az üzleti terv gyenge pontjai, az üzleti tervben nem szereplő beruházások és az EK-Szerződés 87. cikke szerinti kivételek.
(56)
Az érdekelt fél szerint már az új borpincészet finanszírozásának előzményeiből megállapítható volt, hogy Hessen tartományi kormánya nem szándékozott piacgazdasági befektetőként eljárni. Állításának alátámasztására az érdekelt fél a következőket adja elő:
a)
A GmbH felügyelő bizottságának tagjai szinte kizárólag a közigazgatásból érkeztek. Mindössze egy tag érkezett a szabad piacgazdaságból.
b)
Nem vettek figyelembe alternatívát (a régi pincészet felújítása) az új borpincészet megépítésével szemben.
c)
Az összehasonlítás céljából nem vettek figyelembe más német tartományi borgazdaságokat, különösen Rajna-vidék-Pfalz tartomány borgazdaságait, amelyeknek évtizedeken át nem sikerült életképessé válniuk, és amelyeket végül eladtak.
d)
A korábbi tőkejuttatásokat hozamkövetelmény nélkül nyújtották (ami arra utal, hogy a tartományi kormány és a felügyelő bizottság nem hitt a Hessische Staatsweingüter gazdasági teljesítőképességében).
e)
Az új pincészet finanszírozására szolgáló vagyoni hozzájárulást csak a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel után alakították át tulajdonosi kölcsönné.
(57)
Az érdekelt fél ezen túlmenően felveti azt a kérdést, hogy a GmbH 2005/2006-os teljesítménycéljának elérésében mennyiben játszottak szerepet esetleges rendkívüli bevételek.
(58)
Az érdekelt fél szerint a 2006. októberi üzleti terv alapján, amelyben a tulajdonosi kölcsön is szerepel, nem igazolható, hogy a 2003-as és 2004-es tőkejuttatásokra, valamint az új borpincészet sajáttőke-finanszírozására a piacgazdasági befektető alapelvének betartásával került sor. Állításának alátámasztására az érdekelt fél a következőket adja elő:
a)
Az üzleti tervben nem vették figyelembe a bevételek és a minőség ingadozásának lehetőségét.
b)
Az üzleti terv abból indul ki, hogy a teljes előállított mennyiséget el tudják adni (miközben az apadásra és a minőségi kockázatokra tekintettel 3 %-os levonást kellene alapul venni).
c)
Az üzleti tervben nem számoltak a szőlő, must és bor pótlólagos beszerzésével járó piaci ingadozások miatti kockázatokkal.
d)
Nem veszik figyelembe az ilyen pótlólagos külső beszerzések finanszírozását.
e)
Az üzleti tervben nem tesznek különbséget a saját termelésű borok, illetve a beszerzett alapanyagból előállított borok eladási árai között (az érdekelt fél szerint az üzleti tervben a beszerzett alapanyagból készített borok tekintetében legfeljebb 5 EUR átlagos eladási árat kellene alapul venni).
f)
Az eladott áruk beszerzési értékére vonatkozó feltevések nem reálisak, mivel nem tükrözik a palackozott termékek árának várható alakulását.
g)
Az érdekelt fél számára nem nyilvánvaló, hogy a pótló beruházások finanszírozását az üzleti tervben az értékcsökkenési leírások összegével vették-e figyelembe.
(59)
Ezen okfejtések alapján az érdekelt fél egy 2014. évre szóló alternatív számítást nyújtott be. 1,1 millió liter mennyiségű saját termelés után 3 %-os apadási levonásból, a 300 000 liter pótlólagos beszerzésből származó bor esetében 5 EUR eladási árból és az egy liter borra jutó 1,80 EUR összegű anyagköltségből kiindulva a GmbH szokásos üzemi/üzleti tevékenységből származó eredménye 2014-ben 900 000 EUR veszteséget mutatna, az előre jelzett 164 000 EUR összegű nyereség helyett. Az érdekelt fél szerint az üzleti terv nagyon labilis, és nem veszi elégséges mértékben figyelembe az esetleges ingadozásokat.
(60)
Az érdekelt fél által nyújtott tájékoztatás szerint a Hessische Staatsweingüter igazgatása és vinotékája az eberbachi kolostorban marad, amelyet restaurálni fognak. Az érdekelt fél kifogásolja, hogy e restaurálás költségeit az üzleti terv nem tartalmazza. Az érdekelt fél szerint nem zárható ki, hogy az alacsonyabb bérleti díjak révén kereszttámogatásra fog sor kerülni.
(61)
Az érdekelt fél kifogásolja továbbá, hogy a magánborászok a kolostorban található vinotékát csak korlátozott mértékben használhatják majd eladási helyként.
(62)
Az érdekelt fél szerint a hesseni tartományi kormány nem hivatkozhat a következő érvekre kifizetéseinek az EK-Szerződés 87. cikke szerint megengedhető állami támogatásként történő engedélyeztetése érdekében:
a)
a Hessische Staatsweingüter által vállalt mintaszerep a magánborászat számára (ezt az érdekelt fél vitatja);
b)
a geisenheimi tartományi kutatóintézet borászati kutatási feladatainak ellátása (az érdekelt fél tájékoztatása szerint ez magánvállalkozásokkal együttműködve is történhet);
c)
A megművelt terület és különösen a rézsűk megőrzésének szükségessége (az érdekelt fél tájékoztatása szerint a régióban található rézsűk mindössze 20 %-át műveli a Hessische Staatsweingüter).
IV. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(63)
A Bizottsághoz 2007. április 4-én érkeztek be Németország észrevételei. Ezek az érdekelt fél észrevételeinek tagolását követik, és négy területet érintő érveket tartalmaznak: a hesseni tartományi kormány, mint piacgazdasági befektető; az üzleti terv megalapozottsága; az eberbachi kolostorban való elhelyezést az üzleti terv figyelembe veszi; az indokok lényegtelensége az állami támogatás összeegyeztethetősége szempontjából. Ezen kívül tájékoztatást nyújtottak az egykori tartományi közüzem földterületeinek eladásáról.
(64)
Németország szerint a hesseni tartományi kormány már az új pincészet építését megelőzően is piacgazdasági befektetőként járt el. Az érdekelt fél észrevételeiben szereplő érvek szakmailag hibásak és jogilag lényegtelenek. Németország ezen állítás alátámasztása érdekében a következőket adja elő:
a)
Hessen tartomány a GmbH egyedüli tulajdonosaként a tartomány képviselőit delegálta a felügyelő bizottságba, ami megfelel a magánbefektetői magatartásnak. Ezen kívül egy gazdaságból érkezett képviselőt és ezáltal külső szakértelmet vettek fel a felügyelő bizottságba.
b)
A központ áthelyezésére és az új borpincészet építésére vonatkozó döntést gazdasági okból hozták, és az a lehetséges stratégiai koncepciók elemzésén alapult.
c)
A hesseni tartományi kormány a piacgazdasági befektető elvének megfelelően más átlagos, sőt, élvonalbeli magánborgazdaságokhoz (nem pedig, mint az érdekelt fél állítja, más nem életképes állami borgazdaságokhoz) igazodott.
(65)
Németország szerint a GmbH gazdasági fejlődése megfelel az üzleti tervnek. 2005-ben nem voltak rendkívüli bevételek. A tervezett forgalmat 500 000 EUR-val túlteljesítették. A biztosítók által az árvízkárok miatt nyújtott kártérítéseken alapuló magasabb egyéb működési bevételekkel az e károkkal összefüggésben felmerült magasabb személyi és dologi ráfordítások álltak szemben.
(66)
Németország tájékoztatása szerint a 2006-os eredmény a 2005-ös (a 2004-esnél 21 %-kal kevesebb) és 2006-os (a 2004-esnél 32 %-kal kevesebb) gyenge termés ellenére megfelelt az üzleti tervnek.
(67)
A továbbított tájékoztatás szerint visszavonták azt a két határozatot, amelynek keretében az új borpincészet finanszírozásának első részleteit kifizették, és a teljes 7,5 millió EUR összeget tulajdonosi kölcsönként nyújtják. A már kifizetett összegeket visszamenőleges hatállyal, azonos feltételek mellett a kölcsön részévé teszik. A tartományi költségvetést ennek megfelelően módosították.
(68)
Németország szerint az üzleti terv megalapozott, és konzervatív realista feltevéseken nyugszik. Ezen állítás alátámasztása érdekében a következőket adja elő:
a)
A termelési terv átlagos bevételeket tartalmaz átlagos termés esetén (mind a jó, mind a rossz termések, valamint az apadás figyelembevétele). A tervezett termelési mennyiség nem éri el Rheingau borgazdaságainak átlagos termelési mennyiségét.
b)
A pótlólagos beszerzésekre vonatkozó tervek megalapozottak. A GmbH haszonbérleti és művelési szerződések alapján nem bort, hanem szőlőt szerez be. E beszerzések költségét az üzleti tervben teljes mértékben figyelembe vették. A minőségi és mennyiségi kockázat pontosan megfelel a saját termelés kockázatának. A haszonbérleti és művelési szerződések keretében beszerzett szőlőből készített bort a GmbH neve és márkája alatt lehet forgalomba hozni (termelői palackozás). Az üzleti tervben figyelembe vették, hogy az új borpincészet 2007 és 2010 között átmenetileg részben üresen fog állni.
c)
Az eladott áruk beszerzési értékének kiszámítása helyes alapfeltevéseken nyugszik. A nagyság csökkentése és a hatékonyságnövelés költségmegtakarításokat fog eredményezni, amelyeket részben már 2005/2006-ban realizálni lehetett.
d)
Az üzleti terv - mint ahogyan a KPMG is megerősítette - reális és konzervatív alapfeltevéseken nyugszik. Az üzleti terv megvalósíthatóságát igazolja, hogy a Commerzbank kereskedelmi hitelt nyújt az új pincészet építésének részleges finanszírozása céljából.
e)
A pótló beruházásokat az üzleti tervben tőkekiadásként és értékcsökkenési leírásként figyelembe veszik.
(69)
A továbbított tájékoztatás szerint az eberbachi kolostor restaurálása, amely előreláthatólag több mint 25 éven át fog tartani, nem a GmbH gazdasági támogatását, hanem egy kulturális műemlék megőrzését szolgálja. A GmbH piaci feltételek szerint fog helyiségeket bérelni igazgatásának és vinotékájának elhelyezéséhez. A GmbH és az eberbachi kolostor alapítványa (Stiftung Kloster Eberbach) között egyelőre nem kötötték meg a szerződést. A becsült bérleti díj kifizetéseket az üzleti tervben figyelembe vették.
(70)
A továbbított tájékoztatás szerint az új borpincészet finanszírozása nem képez az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást, mert a hesseni tartományi kormány magánbefektetőként járt el. Ezért a jelen eset szempontjából azok az érvek, amelyeket az érdekelt fél állítása szerint Hessen az esetleges támogatás indokolásaképpen előadhat, nem lényegesek.
(71)
Ezen túlmenően Németország közölte a Bizottsággal, hogy az egykori tartományi közüzem telkeit 2 959 675 EUR értékben eladták, és az ebből származó bevétel visszakerült a tartomány költségvetésébe.
V. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(72)
A Hessische Staatsweingüter bor termelésével és forgalomba hozatalával foglalkozik. A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (6) 71. cikke szerint az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkét kell alkalmazni az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállítására és kereskedelmére. Ezért a szóban forgó intézkedéseket meg kell vizsgálni az állami támogatások szabályainak szempontjából.
(73)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(74)
Az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozásnak nyújtott állami támogatások érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet, ha ez a vállalkozás olyan piacon működik, amely a Közösségen belüli kereskedelem hatálya alá tartozik (7). A Hessische Staatsweingüter bor termelésével és forgalomba hozatalával foglalkozik, és ezért igen éles versennyel jellemezhető nemzetközi piacon működik (8). Az érintett intézkedések állami forrásokból (Hessen tartomány költségvetéséből) származnak és szelektívek, mivel egy meghatározott vállalkozást érintenek. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az érintett intézkedések olyan előnyben részesítették vagy részesítik-e a Hessische Staatsweingütert, amely torzítja a versenyt és érinti a kereskedelmet, és emiatt az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek-e. Annak megítéléséhez, hogy a mindenkori intézkedés előnyben részesít-e egy vállalkozást, a piacgazdasági befektető elvét kell alkalmazni (9).
(75)
A vizsgálat megerősítette, hogy Hessen tartomány előnyben részesítette veszteségeinek fedezése révén a Hessische Staatsweingütert, és a kérdéses intézkedés ebből adódóan az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül.
(76)
Meg kell vizsgálni, hogy a Hessische Staatsweingüter abban az időszakban, amikor azt a kincstári gazdálkodás keretében Hessen tartomány közigazgatásának részeként (1997 végéig), majd tartományi közüzemként, vagyis a közigazgatás elkülönített részeként, de továbbra is önálló jogi személyiség nélkül működtették, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak volt-e tekinthető.
(77)
Ha egy állam gazdasági tevékenységet folytat, úgy a Bíróság által a C-118/85. számú, Bizottság kontra Olaszország ügyben (10) hozott ítélete szerint az, hogy ezt a tevékenységet egy másik intézményen keresztül vagy az állami közigazgatáshoz tartozó szerven keresztül folytatja-e, nem lényeges abból a szempontból, hogy ezt az intézményt vagy szervet közvállalkozásnak lehessen tekinteni. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Hessische Staatsweingüter már a 2003 előtti időszakban az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak volt tekinthető.
(78)
A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás értékelése szempontjából figyelembe veendő időszak az 1995 és 2002 közötti időszak. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (11) 15. cikke szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. Ez a határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt.
(79)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy az első találkozás, amelyre 2005. január 26-án a hesseni hatóságok és a DG AGRI tisztviselői között sor került, a 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerinti határidőt megszakító eseménynek tekinthető.
(80)
Ezt az előzetes megállapítást sem az érdekelt fél eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat közzétételét követően beérkezett észrevételeiben, sem Németország észrevételeiben nem vitatták. A Bizottság ezért kitart álláspontja mellett, miszerint a hesseni hatóságok és a DG AGRI tisztviselői között 2005. január 26-án tartott első találkozó a jogvesztő határidőt megszakító eseményt képez.
(81)
A kérdéses támogatás, amelyet Hessen tartomány nyújtott a Hessische Staatsweingüter veszteségeinek folyamatos fedezéséhez, a borüzletágnak a kincstári gazdálkodás keretében az 1995-1997-es időszakban nyújtott vonatkozó juttatásokból (209 520 EUR), valamint az 1998-2002-es időszakban a tartományi közüzem számára nyújtott juttatásokból (332 339 EUR) tevődik össze, és összesen 541 859 EUR-t tesz ki (lásd a (22) preambulumbekezdést).
(82)
A Bizottság 2006. december 20-án kelt levelében (C(2006)6605 végleges) emellett megállapította, hogy a múltbeli támogatások tulajdonképpeni kedvezményezettjének a kereskedelmi intézmény tűnik.
(83)
Németország tájékoztatása szerint a kereskedelmi intézmény a Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter jogi és gazdasági utódja, mivel ez a Hessische Staatsweingüter eszközvagyonának jogi és gazdasági tulajdonosa, és a múltbeli támogatások tulajdonképpeni kedvezményezettjének tekinthető. A GmbH a működéshez szükséges ingatlan eszközvagyont a kereskedelmi intézménytől bérli. A haszonbérleti díjat a haszonbérlet értékének megállapításáról szóló két szakvélemény alapján határozták meg, amelyeket a hesseni hatóságok bemutattak (lásd a (29) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért megállapítja, hogy ezt az eszközvagyont piaci feltételek mellett bérlik.
(84)
A Bizottság azonban úgy véli, hogy a GmbH, amely átvette a borüzletág további működtetését, és megkapta a tartományi üzem forgóeszközeit és működéshez szükséges ingó állóeszközeit (lásd a (29) preambulumbekezdést), a 2002. december 31. előtti intézkedések révén előnyben részesült, és ezért e korábbi támogatások kedvezményezettjének is a GmbH-t kell tekinteni.
(85)
Ezzel azok a kétségek, amelyek alapján a Bizottság az eljárást megindította, valamint az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett előzetes megállapítások beigazolódtak.
(86)
A vizsgálat igazolta a Bizottságnak azokat a kétségeit, amelyek szerint Hessen tartomány az első, 1 millió EUR, majd ezt követően a további 1,225 millió EUR összegű tőkejuttatással nem viselkedett piacgazdasági befektetőként.
(87)
Németország tájékoztatása szerint a tőkét piaci feltételek mellett bocsátották rendelkezésre, mivel az elvárt hozamok - mint ahogyan azt a Hoffman-szakvélemény megerősíti - megfeleltek az ágazati átlagnak, ill. még meg is haladták azt, míg a GmbH üzleti terve a KPMG szerint konzervatív tervezési megközelítésen alapult.
(88)
A Bizottság megállapítja, hogy ez az értékelés a szerkezetátalakításra összességében vonatkozik, mivel Németország a sajáttőke-hozamot alkalmazta összehasonlító mérceként, és a GmbH saját tőkéje minden meghozott szerkezetátalakítási intézkedést tükrözött (vagyis nemcsak a tőkejuttatásokat, hanem az eszközök vagyoni hozzájárulásként való bevitelét és az adósságleírást is).
(89)
Az érdekelt fél észrevételeiben kijelenti (lásd az (54) preambulumbekezdést), hogy Hessen tartomány az új borpincészet finanszírozásának előkészítése során nem járt el piacgazdasági befektetőként. Az észrevételekben utalnak többek között a GmbH felügyelő bizottságának összetételére, más nem életképes borgazdaságok összehasonlítás céljából való figyelembevételének elmulasztására, valamint arra, hogy a tőkejuttatásokat hozamkövetelmények nélkül nyújtották. Az érdekelt fél ezen kívül kifogásolja az üzleti terv állítólagos gyenge pontjait, és kijelenti, hogy az üzleti terv nagyon labilis, és nem veszi elégséges mértékben figyelembe az esetleges ingadozásokat.
(90)
Németország észrevételeiben (lásd a (63) preambulumbekezdést) az érdekelt fél által előadott érveket tartalmilag hibásként és jogilag lényegtelenként visszautasítja.
(91)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél által előadott aggályokat Németország magyarázatai eloszlatták, és az üzleti terv megalapozott. Ezen kívül a Bizottság osztja Németország álláspontját, miszerint a piacgazdasági befektető kritériumához más összemérhető, életképes borgazdaságokat kell felhasználni összehasonlító mérceként (lásd a (64) preambulumbekezdést).
(92)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Hessen tartomány által a GmbH javára nyújtott szerkezetátalakítási intézkedések (eszközök bevitele vagyoni hozzájárulásként, adósságleírás és két tőkejuttatás) önmagukban véve a szokásos piaci feltételek mellett működő befektető részéről elfogadhatónak tekinthetők. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy a tőkejuttatásokat valamennyi meghozott intézkedést tekintetbe véve kell megítélni, beleértve a 2002. december 31. előtti időszakból származó veszteségek fedezését, amikor a borüzletágat Hessen tartomány közigazgatásának szerves részeként működtették, mivel a GmbH e borüzletág további működtetését vette át, és bizonyos fokig e korábbi támogatás kedvezményezettjének is tekinthető (lásd a (83) preambulumbekezdést) (12).
(93)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy különösen az adósság 1 792 000 EUR összegben történő leírása, amely a tartományi közüzem Hessen tartománnyal szembeni, múltbeli tevékenységből származó felhalmozódott kötelezettségeit érintette, ugyanazt a célt szolgálta, mint a 2002. december 31. előtti hiányok alkalmi fedezése. Ez ezért a múltbeli tevékenység utólagos szubvencionálásának tekinthető.
(94)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések nem választhatók megfelelően külön a 2002. december 31. előtti intézkedésektől. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a Hessen tartomány által a borüzletágának korábban nyújtott működési támogatások tekintetében Hessen tartomány nem lépett fel piacgazdasági befektetőként, amikor meghozta a GmbH javára a különböző szerkezetátalakítási intézkedéseket (eszközök bevitele vagyoni hozzájárulásként, adósságleírás, két tőkejuttatás), és hogy a szerkezetátalakítási intézkedések ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képeznek.
(95)
Ezzel azok a kétségek, amelyek alapján a Bizottság az eljárást megindította, valamint az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett előzetes megállapítások beigazolódtak.
(96)
Az új borpincészet sajáttőke-finanszírozása tekintetében a vizsgálat beigazolta a Bizottságnak azokat a kétségeit, amelyek szerint Hessen tartomány a tulajdonosi kölcsön Hessische Staatsweingüter GmbH részére történő nyújtásakor, tekintetbe véve korábbi beruházásait, nem lépett fel piacgazdasági befektetőként.
(97)
Az érdekelt félnek az üzleti terv állítólagos gyenge pontjaival kapcsolatos észrevételei az új borpincészet finanszírozását is érintik. Ezeket a magyarázatokat Németország észrevételeiben visszautasította (lásd az (58), ill. a (68) preambulumbekezdést). Az új borpincészet finanszírozása tekintetében a Bizottság szintén úgy véli, hogy az érdekelt fél által előadott aggályokat Németország magyarázatai eloszlatták, és hogy az üzleti terv megalapozott (lásd a (91) preambulumbekezdést), mivel figyelembe veszi a bevételi és minőségi ingadozások, valamint az apadás lehetőségét, és minden szükséges költségelemet magában foglal (lásd a (68) és (69) preambulumbekezdést). Ezenkívül az üzleti tervet a KPMG felülvizsgálta, és azt nagyon konzervatívnak minősítette (lásd a (38) preambulumbekezdést).
(98)
Az érdekelt fél nyilatkozik továbbá azzal kapcsolatban, hogy Hessen tartomány az új pincészet finanszírozására szolgáló vagyoni hozzájárulását csak a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel után alakította át tulajdonosi kölcsönné. Ezen kívül tájékoztatása szerint a Hessische Staatsweingüter igazgatásával és vinotékájával összefüggő ráfordítások nem szerepelnek az üzleti tervben. Az érdekelt fél szerint nem zárható ki, hogy az alacsonyabb bérleti díjak révén kereszttámogatásra fog sor kerülni.
(99)
Németország észrevételeiben közli, hogy az új borpincészettel összefüggésben már megtörtént kifizetéseket teljes mértékben bevonták a tulajdonosi kölcsönbe, és azokat visszamenőleges hatállyal az e kölcsönre érvényes feltételek hatálya alá vonták (lásd a (67) preambulumbekezdést). Ezenkívül Németország tisztázta, hogy az eberbachi kolostorban lévő, a Hessische Staatsweingüter igazgatásának és vinotékájának elhelyezése céljából bérlendő helyiségek tekintetében eszközölt kiadásokat az üzleti tervben teljes mértékben figyelembe vették (lásd a (69) preambulumbekezdést). A becsült bérleti díj kifizetéseket az üzleti tervben figyelembe vették. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél által előadott aggályokat Németország magyarázatainak sikerült eloszlatniuk.
(100)
A tulajdonosi kölcsön évi 3,7 %-os fix kamaton alapul, és részesedik az éves nyereségből (a finanszírozási feltételek részletes leírását lásd a (41)-(44) preambulumbekezdésekben). A Bizottság megítélése szerint ezek a feltételek az ilyen jellegű beruházások tekintetében elfogadható piaci feltételeket képeznek. A Bizottság ezen kívül megállapítja, hogy a hiányzó finanszírozást egy piaci feltételek melletti banki kölcsönnel biztosítják, ami a vállalkozás gazdasági életképességét jelzi.
(101)
A Bizottság ezért kitart a 2006. december 20-án kelt levélben (C(2006) 6605 végleges) kifejtett következtetése mellett, miszerint a tulajdonosi kölcsön önmagában véve a piacgazdasági befektető számára elfogadható feltételek mellett nyújtott kölcsönnek tekinthető, és így nem biztosít előnyt a GmbH számára.
(102)
Úgy véli azonban, hogy az új pincészet finanszírozása nem választható külön megfelelő módon azoktól a támogatásoktól, amelyeket a GmbH korábban kapott. Az új borpincészet a szerkezetátalakítási terv szerves alkotórésze volt, és a szerkezetátalakítási folyamat további intézkedésének tekinthető (amely az adósságleírást és a két tőkejuttatást követi). Ezen kívül a GmbH jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzete, amely lehetővé teszi számára, hogy a borpincészet részleges finanszírozásához kereskedelmi banki kölcsönt kapjon, a Hessen tartomány által a GmbH javára hozott szerkezetátalakítási intézkedésekből adódik, és azt ezért ezek ismeretében kell értékelni.
(103)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy Hessen tartomány az új borpincészet 7,5 millió EUR összegű sajáttőke-finanszírozásakor, amelyet tulajdonosi kölcsönként, annak feltételei mellett biztosítottak, a korábban nyújtott szerkezetátalakítási intézkedésekre tekintettel nem piacgazdasági befektetőként jár el, és ez a tulajdonosi kölcsön ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez.
(104)
Ezzel azok a kétségek, amelyek alapján a Bizottság az eljárást megindította, valamint az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett előzetes megállapítások beigazolódtak.
(105)
Az állami támogatások 87. cikk (1) bekezdése szerinti tilalma nem zárja ki, hogy a támogatások bizonyos fajtái az ugyanezen cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők legyenek.
(106)
Nem állítható, hogy a kérdéses intézkedések szociális jellegűek volnának, vagy természeti csapás által okozott károk helyreállítására szolgálnának, és így nem lehet hivatkozni az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára. Ugyanilyen nyilvánvaló, hogy az intézkedéseknek nem az a célja, hogy rendkívül alacsony életszínvonallal rendelkező térségek gazdasági fejlődését, közös európai érdekeket szolgáló fontos projekteket, illetve a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését támogassák. Ezért az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában meghatározott kivételek erre az esetre nem alkalmazandók.
(107)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételek alkalmazásában a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet támogatásokat, ha azok egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdítják, amennyiben az ilyen támogatások nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(108)
Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (2007-2013) (13) 15. pontja szerint a támogatásnak - annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön - tartalmaznia kell valamiféle ösztönző elemet, vagy a kedvezményezett részéről valamilyen mértékű ellentételezést kell megkövetelnie. A pusztán a termelők pénzügyi helyzetének javítására irányuló, de az ágazat fejlődéséhez semmilyen mértékben hozzá nem járuló állami támogatásra vonatkozó egyoldalú intézkedések a közös piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásoknak minősülnek.
(109)
A Bizottság megjegyzi, nem nyilvánvaló, hogy a Hessische Staatsweingüter a 2003 előtti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülhetett. Megfelel a valóságnak, hogy a Hessische Staatsweingüternek az 1995 és 2002 közötti időszakban Hessen tartomány által juttatott 541 859 EUR összeg működési támogatást képez. Ez nem feltételezi mindazonáltal szükségszerűen, hogy a Hessische Staatsweingüter egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, amely nem lett volna képes arra, hogy piaci feltételek mellett további pénzforrásokhoz jusson. Ezen kívül a veszteségek alkalomszerű fedezései eseti intézkedések voltak, és nem szerkezetátalakítási terven alapultak. Ezeket az intézkedéseket jóval a szerkezetátalakítási döntés előtt hajtották végre. Utolsó alkalommal 1999-ben került sor egy veszteség fedezésére, amely az 541 859 EUR összeg része (lásd a (21) preambulumbekezdést), miközben a szerkezetátalakítás előkészületei csak 2001-ben kezdődtek el, a szerkezetátalakítási tervet csak 2002 júniusától dolgozták ki, és a hivatalos szerkezetátalakítási döntést 2002. december 10-én hozták meg (lásd az átszervezés leírását a (23)-(38) preambulumbekezdésekben és különösen a (28) preambulumbekezdésben). Ezért a veszteségek fedezése nem tekinthető a szerkezetátalakítási folyamat részének, amely ténylegesen 2002. december 31-én kezdődött el.
(110)
Ez a támogatás nem kapcsolódott beruházásokhoz, képzéshez, munkahelyek teremtéséhez vagy a kedvezményezettől kért ellenszolgáltatáshoz sem. A támogatás célja pusztán a kedvezményezett pénzügyi helyzetének erősítése volt.
(111)
A Bizottság megítélése szerint ezért ez a támogatás működési támogatást képez, amely nem egyeztethető össze a közös piaccal.
(112)
A Bizottság sajnálja, hogy Németország nem jelentette be a támogatást az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint, hanem jogellenesen végrehajtotta.
(113)
Mivel megállapítást nyert, hogy az új borpincészet sajáttőke-finanszírozása a korábban nyújtott szerkezetátalakítási intézkedésekre tekintettel az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez (lásd a (103) preambulumbekezdést), ezt a továbbiakban a szerkezetátalakítási intézkedések részeként értékelik.
(114)
A nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokat rendszerint a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004-es közösségi iránymutatás (14) alapján kell vizsgálni. Ezen iránymutatás 103. és 104. pontja szerint azonban a Bizottság a 2004. október 10. előtt bejelentett támogatásokat, valamint a be nem jelentett megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokat azon iránymutatás alapján vizsgálja meg, amely a bejelentés, ill. a támogatás nyújtásának időpontjában érvényben volt.
(115)
Az alapítandó GmbH javát szolgáló szerkezetátalakítási intézkedésekről hivatalosan a 2002. december 10-i kormányhatározattal határoztak (lásd a (28)-(33) preambulumbekezdést). Ezért ezt a dátumot kell a támogatás nyújtása időpontjának tekinteni. Ebben az időpontban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 1999-es közösségi iránymutatás (15) (a továbbiakban szerkezetátalakítási iránymutatás) volt érvényben. Az iránymutatás 3.2. fejezete tartalmazza a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó különös előírásokat.
(116)
A szerkezetátalakítási irányelv 30. pontja szerint a vállalkozásnak nehéz helyzetben lévőnek kell minősülnie ahhoz, hogy jogosult legyen szerkezetátalakítási támogatásra.
(117)
A szerkezetátalakítási iránymutatás 4. pontja szerint a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen - akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén - arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét.
(118)
A jelen esetben a GmbH alapításának időpontjában, 2003 elején szilárd pénzügyi alappal rendelkezett (lásd a (32) preambulumbekezdést). A nyitómérleg azonban már a legtöbb szerkezetátalakítási intézkedés (eszközök vagyoni hozzájárulásként történő bevitele, adósságleírás és az első tőkejuttatás) végrehajtása utáni helyzetet tükrözte. A GmbH még ilyen körülmények között sem lett volna képes arra, hogy az előirányzott fedezeti pont eléréséig saját pénzügyi forrásaival megállítsa veszteségeinek halmozódását. A 2002. júniusi üzleti tervben a szerkezetátalakítás első éveiben a cash-flow-szükséglet fedezéséhez szükséges juttatásokat mintegy 4,3 millió EUR-ra becsülték (lásd a (26) preambulumbekezdést). A 2002. szeptemberi átdolgozott modell szerint további 3,4 millió EUR-ra lett volna szükség (lásd a (27) preambulumbekezdést). A vállalkozás ezért - a GmbH viszonylag erős sajáttőke-ellátottsága ellenére (összesen mintegy 7,6 millió EUR összegű saját tőke, ami a mérlegfőösszeg mintegy 91 %-a) -minden valószínűség szerint nem lett volna képes arra, hogy cash-flow-szükségletét az életképesség eléréséig saját pénzügyi forrásokból fedezze. Ezenkívül valószínűtlen, hogy a GmbH folyó tevékenységéhez Hessen tartomány kezessége nélkül idegen forrásokhoz juthatott volna. Mivel bizonyítást nyert, hogy a tulajdonosok hozzájárulásait a szerkezetátalakítási intézkedések keretében nem olyan feltételek mellett nyújtották, amelyek elfogadhatóak lennének egy piacgazdasági befektető számára (lásd a (94) preambulumbekezdést), erre tekintettel a Hessen tartomány által rendelkezésre bocsátott forrásokat támogatási elemet tartalmazónak kellene tekinteni, és ezek nem használhatók fel annak bizonyítására, hogy a vállalkozás képes lenne arra, hogy állami beavatkozás nélkül életben maradjon.
(119)
A GmbH ennek következtében alapításának időpontjában a szerkezetátalakítási iránymutatás 4. pontja szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinthető.
(120)
A szerkezetátalakítási irányelv 7. pontja szerint az újonnan alapított vállalkozások még akkor sem jogosultak megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Mindazonáltal a szerkezetátalakítási iránymutatás 9. lábjegyzete szerint egy leányvállalat alapítása, amely csak az eszközöket és adott esetben a passzívákat veszi át, nem minősül új vállalkozás alapításának.
(121)
A jelen esetben a GmbH-t 2003. január 1-jével alapították, és ezzel a szerkezetátalakítási intézkedések meghozásának időpontjában az újonnan alapított vállalkozás fogalommeghatározásába esne. Jóllehet, az ingatlan eszközvagyon Hessen tartománynál maradt (ezt vagyoni hozzájárulásként bevitték a kereskedelmi intézménybe), és azt a GmbH számára haszonbérbe adják, a forgóeszközöket és a működéshez szükséges ingó eszközöket összesen mintegy 7,3 millió EUR értékben, valamint néhány rövid lejáratú kötelezettséget és céltartalékot átruháztak a GmbH-ra. A GmbH ezért leányvállalatnak tekinthető, amelyet csak azért alapítottak, hogy átvegye a tartományi közüzem bizonyos eszközeit és passzíváit. A Bizottság úgy véli, hogy a GmbH ezzel a szerkezetátalakítási iránymutatás 9. lábjegyzete szerinti kivételbe tartozik, és ezért alapvetően ugyanezen iránymutatás 30. pontja szerint jogosult szerkezetátalakítási támogatásra.
(122)
A szerkezetátalakítási iránymutatás 31-34. pontja szerint a támogatás nyújtása szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kötött. A szerkezetátalakítási tervnek - amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie - a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét. A szerkezetátalakítási tervben olyan fordulatot kell javasolni, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható sajáttőke-hozamnak elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon.
(123)
A jelen esetben a szerkezetátalakítás előkészítéseképpen 2001 augusztusától novemberéig egy stratégiai dokumentumot dolgoztak ki („Helyzetelemzés és fejlesztési perspektívák”), amely különböző forgatókönyveket ismertetett a tartományi borgazdaság lehetséges továbbfejlesztésére (lásd a (23) preambulumbekezdést). 2002 júniusában e dokumentum alapján üzleti tervet dolgoztak ki az egyes forgatókönyvekhez. Az egyetlen stratégiai lehetőség, amely a Hessische Staatsweingütert hosszú távú életképességhez segítené, egy új borpincészet építése volt a Steinberg-birtok üzemi területén, valamint a Hessische Staatsweingüter igazgatásának és vinotékájának áthelyezése az eberbachi kolostorba. E lehetőség esetében abból indultak ki, hogy a tartománynak kellene átvállalnia a borüzletág 2002 végéig felhalmozott kötelezettségeit. Az új borpincészet beruházási költségeit összesen 15 millió EUR-ra becsülték, és ezeket részben a működéshez nem szükséges földterületek eladásából, részben pedig idegen tőkéből kívánták finanszírozni. Az üzleti terv modellje szerint a Hessische Staatsweingüter az első pozitív fedezeti hozzájárulást a 2006/2007-es üzleti évben, az első pozitív cash-flow-t pedig a 2008/2009-es üzleti évben érte volna el. A piaci helyzet és egyéb feltételek megváltozása alapján a pénzügyi modellt 2002 szeptemberében felül kellett vizsgálni, és eszerint a Hessische Staatsweingüter a 2002. júniusi modellel szemben csak egy valamivel későbbi időpontban vált volna életképessé. A hesseni tartományi kormány a 2002. december 10-i kormányhatározattal e stratégiai lehetőség mellett döntött (lásd a (24)-(28) preambulumbekezdést).
(124)
A 2002. szeptemberi üzleti tervet 2003 februárjában újólag naprakésszé tették (kiegészítve egy teljes körű eredménykimutatás-tervvel), majd 2003 novemberében ismét. A 2003. novemberi üzleti terv már a 2007. üzleti évre irányozta elő az első pozitív EBITDA-t (16), 2010-re az első pozitív cash-flow-t, 2014-től kezdődően pedig nyereséget feltételezett. A továbbított információk szerint 2016-ban az alapul vett pénzügyi modell több mint 3 %-os (az adózás előtti eredményen alapuló) sajáttőke-hozamhoz vezetett volna, amely 2019-től több mint 7 %-os szintet ért volna el.
(125)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hesseni tartományi kormány által 2002 decemberében elhatározott szerkezetátalakítási terv a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül lehetővé teszi a GmbH hosszú távú életképességének helyreállítását.
(126)
Úgy véli továbbá, hogy az átalakított vállalkozás várható sajáttőke-hozama elégséges ahhoz, hogy saját erejéből is versenyképes legyen a piacon. A Bizottság ezzel összefüggésben hivatkozik a hesseni hatóságok által bemutatott Hoffmann-szakvéleményre is. Ez a szakvélemény a Hessische Staatsweingüterrel összemérhető borgazdaságok tekintetében mintegy 2-3 %-os sajáttőke-hozamot mutat ki. Továbbá a fedezeti pont eléréséhez szükséges időtartamot a borgazdaságok szerkezetátalakítása vagy nagyobb léptékű hosszú távú beruházások esetén legalább 10 évre, átlagosan pedig 10-15 évre becsüli (lásd a (35)-(37) preambulumbekezdést). A továbbított tájékoztatás szerint a 2003. februári üzleti tervet megvizsgálta a KPMG, amely azt nagyon konzervatívnak, a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvnek minősítette (lásd a (38) preambulumbekezdést).
(127)
A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a tervben a vállalkozás olyan átalakítására tesznek javaslatot, amely lehetővé teszi számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is, és helyre tudja állítani életképességét (lásd a (30) preambulumbekezdést).
(128)
Az alapul szolgáló szerkezetátalakítási terv így összhangban van a szerkezetátalakítási iránymutatás 31-34. pontjának rendelkezéseivel.
(129)
A szerkezetátalakítási iránymutatás 35-39. pontja szerint intézkedéseket kell hozni, hogy lehetőség szerint csökkentsék a támogatás hátrányos hatásait a versenytársakra; ezekre az intézkedésekre legtöbbször a vállalkozás saját piacán vagy piacain való jelenlétének korlátozása formájában kerül sor a szerkezetátalakítási szakasz lezárása után. Amennyiben azonban a vállalkozás részesedése a vonatkozó piacon jelentéktelen, a Bizottság abból indul ki, hogy nem alakul ki túlzott versenytorzulás (lásd a szerkezetátalakítási iránymutatás 36. pontját).
(130)
A Hessische Staatsweingüter a továbbított tájékoztatás szerint mintegy 190 hektáros szőlőterületével Németország legnagyobb borgazdasága. A GmbH értékesítési mennyiségét a 2002. júniusi üzleti tervben mintegy évi 1 millió literre becsülték. A tájékoztatás szerint a Hessische Staatsweingüter 2003 előtt főként a rizling fajtát termelte. Uniós szinten (EU-25) 2002/2003-ban összesen mintegy 15,6 milliárd liter bort állítottak elő (17). A Hessische Staatsweingüter részesedése e teljes termelésben nem érte el a 0,01 %-ot. A német hatóságok tájékoztatása szerint az Európai Unió rizlingtermelő területe összesen 26 413 hektár (ebben 21 197 hektárral Németországra jut a legnagyobb rész). A Hessische Staatsweingüter 190 hektáros szőlőterületével az Európai Unió teljes rizlingtermő területéből mintegy 0,7 %-ban részesedik. Ezért abból lehet kiindulni, hogy a vonatkozó piacon fennálló részesedése jelentéktelen, és a jelen esetben el lehet tekinteni az előírt kompenzációs intézkedésektől.
(131)
A Bizottság azonban a szerkezetátalakítási iránymutatás 42. pontjának iii. alpontjában meghatározott lehetőségnek megfelelően mindenesetre abból indul ki, hogy a Hessische Staatsweingüter a szerkezetátalakítási szakasz alatt (vagyis a 2003 novemberében aktualizált üzleti tervet követve 2014-ig) nem részesül további támogatásban.
(132)
A szerkezetátalakítási iránymutatás 40. és 41. pontja szerint a támogatás nagyságát és intenzitását a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimális mértékűre kell korlátozni. Ezért a támogatás kedvezményezettjeinek saját forrásból - akár eszközök eladásán keresztül is, ha ezek a vállalkozás további fennállásához nem nélkülözhetetlenek, vagy piaci feltételek melletti idegen finanszírozás révén - jelentősen hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási tervhez. Nem nyújtható támogatás olyan összegben vagy formában, hogy a vállalkozás olyan forrástöbblethez jusson, amelyet a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó agresszív, piactorzító hatású tevékenységre használhat fel. A támogatás nem fordítható olyan új beruházás finanszírozására, amely nem elengedhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához. A Bizottság számára bizonyítani kell, hogy a támogatás csak a vállalkozás életképességének helyreállítására szolgál, és nem ad lehetőséget a támogatás kedvezményezettjének arra, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása alatt bővítse termelőkapacitásait, kivéve akkor, ha ez szükséges a vállalkozás életképességének helyreállításához, és nem torzítja a versenyt.
(133)
A szerkezetátalakítás előkészítése során három stratégiai opció jött szóba, mégpedig a régi eltville-i helyiségek fokozatos felújítása, egy új pincészet építése Eltville-ben, illetve egy új borpincészet építése a Steinberg-birtok üzemi területén (lásd a (24)-(26) preambulumbekezdést). A Bizottság elismeri, hogy az egyetlen stratégiai lehetőség, amely a Hessische Staatsweingütert hosszú távú életképességhez segítené, egy új borpincészet építése volt a Steinberg-birtok üzemudvarának területén, valamint a Hessische Staatsweingüter igazgatásának és vinotékájának áthelyezése az eberbachi kolostorba (lásd a (26) preambulumbekezdést). Az új pincészet a továbbított tájékoztatás szerint lehetővé tenné a Hessische Staatsweingüter számára, hogy minőségi vörösborokat állítson elő. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a termelőkapacitások szerkezetátalakítási tervben meghatározott bővítése szükséges a vállalkozás életképességének helyreállításához. Továbbá úgy ítéli meg, hogy a támogatás a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimális mértékre korlátozódik. A GmbH 2003. január 1-jei alapításakor egy 1 millió EUR összegű első tőkejuttatásban részesült. Ezen túlmenően a bemutatott mérleg szerint mintegy 538 000 EUR összegű likviditással rendelkezett. A GmbH az üzleti terv szerint ezzel szemben csak a 2008/2009-es üzleti évben fogja elérni az első pozitív cash-flow-t. A GmbH működésének első éveiben a cash-flow-szükséglet fedezését szolgáló juttatásokat összesen további 4,3-7,7 millió EUR-ra becsülték. Így megállapítható, hogy a vállalkozás az első tőkejuttatás ellenére sem rendelkezett felesleges likviditással, amelyet a szerkezetátalakítási folyamat által nem érintett tevékenységi területeken agresszív, piactorzító magatartásra használhatott volna fel.
(134)
Az új borpincészetet, amelynek teljes beruházási volumene körülbelül 15 millió EUR, részben a 7,5 millió EUR összegű tulajdonosi kölcsönből finanszírozzák. Az új pincészet hiányzó finanszírozását egy kereskedelmi hitelből biztosítják (lásd a (49) preambulumbekezdést). A Bizottság megállapítja, hogy ez a kereskedelmi hitel jelentős saját hozzájárulást képez. Így a jelen esetben teljesülnek a szerkezetátalakítási iránymutatás 40. és 41. pontjában foglalt rendelkezések.
(135)
A szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja szerint a vállalkozásnak teljes mértékben végre kell hajtania a szerkezetátalakítási tervet.
(136)
A Bizottság megítélése szerint ez a feltétel teljesült. A továbbított tájékoztatás szerint a GmbH működésének első két évében jelentősen túlteljesítette a forgalomra és a nyereségre vonatkozó tervet. A GmbH alapítását és az első tőkejuttatást követően a tartomány még egy további, 1,225 millió EUR összegű tőkejuttatást nyújtott (lásd a (33) preambulumbekezdést). Az új borpincészetet (összesen 15 millió EUR becsült beruházási költség) részben a tartomány által rendelkezésre bocsátott, garantált fix minimális kamatozású tulajdonosi kölcsönből (lásd a (40)-(45) preambulumbekezdést), részben pedig egy kereskedelmi banki kölcsönből (lásd a (49) preambulumbekezdést) finanszírozzák. Az igazgatást és a vinotékát az eberbachi kolostor helyiségeibe kívánják áthelyezni.
(137)
A szerkezetátalakítási iránymutatás 48. pontja szerint szerkezetátalakítási támogatás csak tízévente egyszer nyújtható (a szerkezetátalakítási szakasz lezárásától vagy a terv végrehajtásának leállításától számítva), hogy elkerüljék a vállalkozások támogatásával való visszaélést. Ugyanezen iránymutatás 49. pontja szerint a vállalkozás tulajdoni viszonyaiban a támogatás engedélyezése után bekövetkező változások semmilyen módon nem érintik e szabály alkalmazását.
(138)
A Bizottság megítélése szerint az „először és utoljára” elv jelen esetben teljesül, mivel a Hessische Staatsweingüter az utóbbi tíz évben nem részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban. Mint a (109) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság nem állapította meg, hogy a Hessische Staatsweingüter, amikor az még a közigazgatás része volt, majd tartományi közüzemként működött, nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült volna. A veszteségek alkalmankénti fedezései az 1995-2002-es időszakban ehelyett mindössze nem megengedhető működési támogatást képeztek (lásd a (111) preambulumbekezdést).
(139)
A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Hessen tartomány által a Hessische Staatsweingüternek nyújtott szerkezetátalakítási intézkedések összhangban vannak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás idevágó előírásaival, és így összeegyeztethetők a közös piaccal.
(140)
A Bizottság sajnálja, hogy Németország nem jelentette be a támogatást az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint, hanem jogellenesen végrehajtotta.
VI. KÖVETKEZTETÉS
(141)
A Bizottság megállapítja, hogy Németország jogellenesen intézkedéseket hajtott végre azzal, hogy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét megsértve a veszteségek folyamatos fedezésének formájában, 541 859 EUR összegben támogatásokat nyújtott a Hessische Staatsweingüter részére. Ezek a támogatások mind a kereskedelmi intézményt, mind a GmbH-t előnyben részesítették. Az ügy különleges körülményeire tekintettel megállapítható, hogy a kapott előny a korábbi Landesbetrieb Hessische Staatsweingütertől mindenkor átvett üzemi vagyonnal arányos mértékű.
(142)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Hessen tartomány által a GmbH-nak nyújtott szerkezetátalakítási intézkedések az EK-Szerződéssel összeegyeztethető állami támogatást képeznek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által az 1995-től 2002-ig tartó időszakban a Hessische Staatsweingüter számára jogellenesen, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve nyújtott 541 859 EUR összegű állami támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal.
A Németország által a 2002 utáni időszakban a Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach számára jogellenesen, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve, szerkezetátalakítási intézkedések formájában nyújtott állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal.
2. cikk
(1) Németország az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást a kapott támogatásnak megfelelő arányban visszaköveteli a kereskedelmi intézménytől és a Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachtól.
(2) A visszakövetelt összeg magában foglalja a támogatás kifizetésétől annak tényleges visszafizetéséig felszámított kamatokat.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (18) V. fejezetének rendelkezései szerint a kamatos kamat képlete alapján számítják ki.
3. cikk
(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást haladéktalanul és hatályosan visszakövetelik.
(2) Németország biztosítja, hogy ezt a határozatot a közzétételét követően négy hónapon belül végrehajtsák.
4. cikk
(1) Németország e határozat közzétételét követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a következő információkat:
-
a teljes összeg (főkövetelés és kamatok), amelyet az egyes kedvezményezettektől vissza kell követelni,
-
az e határozat végrehajtására irányuló meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása,
-
dokumentumok, amelyekkel a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Amíg be nem fejeződik az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett támogatás visszafizetése, Németország tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtását célzó intézkedéseinek előrehaladásáról. Németország a Bizottság kérésére haladéktalanul tájékoztatást nyújt be az e határozat végrehajtása céljából meghozott és tervezett intézkedésekről. Továbbá részletes tájékoztatást nyújt azokról az összegekről, amelyeket a kedvezményezettek a támogatás és a kamatok tekintetében már visszafizettek.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2008. május 20-án.