A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2004. október 20.)
a Hellenic Shipyards ΑΕ-nek nyújtott állami támogatásra vonatkozó C 40/02 (ex N 513/01) állami támogatásról
(az értesítés a C(2004) 3919. számú dokumentummal történt)
(Csak a görög nyelvű változat hiteles)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2005/246/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikk (2) bekezdése első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra és különösen annak 62. cikk (1) bekezdése a) pontjára,
tekintettel a hajógyártás támogatására vonatkozó új szabályok létrehozásáról szóló, 1998. június 29-i 1540/98/EK tanácsi rendeletre (1),
miután az érdekelt feleket felkérték megjegyzéseik benyújtására (2) a fent hivatkozott rendelkezések alapján, és tekintettel a megjegyzéseikre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
Görögország a hajógyártás támogatására vonatkozó új szabályok létrehozásáról szóló 1540/98/EK rendelet alapján 2001. július 16-án kelt levelében bejelentette a Bizottságnak a Hellenic Shipyards A.E.-nak szánt több állami támogatásra vonatkozó intézkedését. A bejelentést a görög hatóságokkal történt egyeztetéseket követően vették át, miután a Bizottság a kérdéses intézkedésekről tudomást szerzett.
(2)
A Bizottság 2002. június 5-én kelt, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (3) a hiteles nyelven megfogalmazott levelében (4) értesítette a Görög Köztársaságot határozatáról, miszerint néhány érintett állami támogatási intézkedést jóváhagy, illetve néhány egyéb intézkedés (a „megtámadott intézkedések”), nevezetesen a Hellenic Shipyards-zal kapcsolatos kérdések szabályozásáról szóló 2941/2001 törvény 5. cikk (2) bekezdésében és 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott intézkedések vonatkozásában kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást.
(3)
A görög hatóságok 2002. szeptember 16-án és 2002. december 13-án kelt levelükben válaszoltak a Bizottságnak. A Bizottság egy érdekelt fél 2002. szeptember 6-án kelt levele által is vett át megjegyzéseket. Ezeket a megjegyzéseket 2002. október 2-án kelt levélben tudatták a görög hatóságokkal.
(4)
2002. szeptember 16-án kelt levelükben a görög hatóságok az érdekelt felek megjegyzéseire való válaszadás határidejének meghosszabbítását kérték, és tájékoztatták a Bizottságot, hogy a görög kormány fontolóra vette a megtámadott állami támogatási intézkedések kiegészítő szabályozással történő visszavonását. Azonban kérték a Bizottság vizsgálati eljárására való válaszadás határidejének meghosszabbítását három hónappal.
(5)
A görög hatóságok 2003. január 30-án kelt levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a görög kormány a két megtámadott intézkedés visszavonásáról határozott, és további három hónap haladékot kértek e határozat végrehajtására. A görög hatóságok 2003. április 3-án kelt levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a két intézkedés visszavonását tartalmazni fogja egy „elkövetkező” törvénytervezet.
(6)
2003. augusztus 1-jén kelt levelében a Bizottság felkérte a görög hatóságokat az intézkedéseket visszavonó törvény szövegének, illetve annak a dátumnak a megadására, amikor a görög parlament várhatóan szavaz arról. 2003. október 1-jén kelt levelükben a görög hatóságok azt válaszolták a Bizottságnak, hogy a megtámadott intézkedéseket kiegészítő szabályozással vissza fogják vonni.
(7)
2003. november 11-én kelt levelében a Bizottság a görög hatóságokhoz intézett kérését megismételte a két intézkedést visszavonó törvény szövegére és elfogadásának dátumára vonatkozóan. 2004. január 24-én kelt levelükben a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a két intézkedés visszavonását tartalmazó törvényt várhatóan 2004. február 13-ig a görög parlament elé terjesztik.
(8)
2004. március 17-én kelt levelében a Bizottság felkérte Görögországot, hogy tájékoztassa az intézkedések visszavonásában elért előrelépésről. A görög hatóságok 2004. április 29-én kelt levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy az „új kabinet” szándékában áll a két intézkedést visszavonni. A Bizottság tisztviselői és a görög hatóságok között 2004. június 28-án Athénban lefolytatott ülés alkalmával a Bizottság szintén élt a lehetőséggel, hogy emlékeztesse a görög hatóságokat a megtámadott intézkedések visszavonására vállalt kötelezettségükről.
(9)
A Bizottság információi szerint azonban a görög hatóságok eddig még nem tettek lépéseket a megtámadott intézkedések visszavonására. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy továbblép és a két megtámadott intézkedés tekintetében, az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást befejezi elutasító határozatával.
II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES ISMERTETÉSE
A. Jogalap
(10)
A 2941/2001 törvény (a továbbiakban: a „törvény”), amely szabályozta többek között a Hellenic Shipyards-zal kapcsolatos kérdéseket. A törvényt 2001 augusztusában fogadták el és a görög Kormány Közlöny A kötetében 2001. szeptember 12-én hirdették ki.
B. Jóváhagyott támogatás
(11)
2002. június 5-én kelt levelében (5) a Bizottság 29,5 millió eurót kitevő olyan támogatást engedélyezett, amelyet Görögország, a fent említett törvénnyel összhangban azért szándékozott nyújtani, hogy a polgári hajógyártásban részt vevő alkalmazottakat ösztönözze a Hellenic Shipyards önkéntes elhagyására. A Bizottság úgy találta, hogy ez a támogatás teljesítette az 1540/98/EK rendelet 4. cikkének feltételeit, és ezért összeegyeztethető a közös piaccal.
C. Eljárás a Szerződés 88. cikk (2) bekezdése szerint
(12)
Ezzel egy időben a Bizottság az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezéséről határozott, és felkérte az érdekelt feleket megjegyzéseik benyújtására (6) az EK-Szerződés 93. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 6. cikkével (7) összhangban. A Bizottság kétségét fejezte ki két támogatási intézkedés 1540/98/EK rendelettel való összeegyeztethetőségéről.
(13)
Tekintettel az 1540/98/EK rendeletnek a megtámadott intézkedések értékelésére vonatkozó alkalmazására, a Bizottság megállapítja, hogy azok nem tekinthetőek bejelentett támogatásnak. Mivel a megtámadott intézkedések olyan törvény rendelkezései, amely már 2001. szeptember 12-én hatályba lépett, és amennyiben az intézkedéseket időközben nem függesztették fel, azok jogellenes támogatásnak tekintendőek.
(14)
Bár az 1540/98/EK rendelet 2003. december 31-én lejárt, és a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (8) nem érinti, a következetes gyakorlat érdekében a Bizottság ezen esetben alkalmazni fogja ezt a rendeletet. Mindenesetre a Bizottság ugyanarra a következtetésre jutott volna akkor is, ha az intézkedéseket a jelenlegi, a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabálya (9) alapján értékeli.
a) A törvény 5. cikk (2) bekezdése
(15)
A törvény 5. cikk (2) bekezdése szerint az állam fedezi a társaság jövőbeli nyugdíj kötelezettségeinek egy részét. A görög jog szerint a nyugdíjba vonuló személy egyszeri átalányösszeget kap, amely általában egy személy elbocsátásakor kapott összeg 40 %-ával egyenlő. E rendelkezés szerint az állam fedezi e költség azon részét, amely arányos az alkalmazott által a Hellenic Shipyards-nál, az új részvényeseknek való eladását megelőzően ledolgozott évek számával. A társaságnak a vonatkozó összeget kérelmére folyósítják. Ez a rendelkezés így biztosítja, hogy az egyszeri átalányösszeg egy részét az állam fizeti 2035. évig, amikor is az utolsó alkalmazottak, akiket az új részvényeseknek történő átruházás előtt alkalmaztak, nyugdíjba vonulhatnak.
b) A törvény 6. cikk (4) bekezdése
(16)
A törvény 6. cikk (4) bekezdése a társaság 1999.12.31-i mérlege három tételét érinti: „adómentes tartalékok”, „elkülönített tartalékok” és „alaptőke emelésére szánt összegek”. Ezeket bármely adó- vagy vámkötelezettség alól mentesítették, hogy az előző évek veszteségeit ellentételezhessék velük.
(17)
A görög hatóságok szerint az adómentes tartalékok tőkésítési adókulcsa olyan korlátolt felelősségű társaságok esetében, amelyeknek nincs részvényük a tőzsdén, 10 %. Ez azt jelenti, hogy az adómentes tartalékok nettósítása régi veszteségek ellenében az érintett összeg 10 %-os adóját vonja maga után. A görög hatóságok szerint az adómentes tartalékok összege 112 millió euró és a vonatkozó adó összege ennek következtében 11,2 millió euró.
III. A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG MEGJEGYZÉSEI
(18)
2002. szeptember 16-án kelt levelükben a görög hatóságok benyújtották első, a megtámadott intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket (10). Nevezetesen a görög hatóságok megmagyarázták, hogy a görög jogszabályoknak (11) megfelelően az elkülönített tartalékok tőkésítését 5 %-os adókulccsal (amennyiben létrehozásuk időpontjában azokat már megadóztatták), és nem 10 %-os adókulccsal, amint azt a Bizottság állítja, külön adóztatják. Ezért a kérdéses összeg 171 282 euró és nem 342 564 euró.
(19)
Továbbá a görög hatóságok megjegyezték, hogy tőkésítéskor a tőke emelésére szánt összegekre csak 1 %-os tőkeilleték vonatkozik, és így nem a Bizottság levelében megállapított 10 %-kal adóznak. Ezért a vonatkozó összeg 255 906 euró, és nem a Bizottság által a vizsgálati eljárás megnyitásakor kiszámított 2,55 millió euró.
(20)
A görög hatóságok így azt a következtetést vonták le, hogy a Bizottság levelében az adómentes tartalékok tekintetében említett 11,2 millió euró teljes összeget 8,69 millió euróra kell javítani, a következő számítás alapján:
Adómentes tartalékok tőkésítése
43 544 350 euró × 10 %
4 354 435 euró
Elkülönített tartalékok
39 155 498 euró × 10 %
Ingatlan eladása
3 525 645 euró × 5 %
3 915 550 euró
171 282 euró
A létrehozásakor adózott tartalék esetében
Névérték feletti részvények (12)
Nem adózik
-
Tulajdonosi hitel
25 590 609 euró × 1 %
255 906 euró
Összesen
8 697 173 euró
(21)
A vonatkozó összegek kiszámításával kapcsolatos kifogásaik ellenére a görög hatóságok ugyanabban a levélben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a görög kormány fontolóra vette azon jogi rendelkezések visszavonását, amely alapján a Bizottság kezdeményezte az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást. 2003. január 30-án kelt levelükben a görög hatóságok hivatalosan tájékoztatták a Bizottságot a két rendelkezés visszavonására vonatkozó döntésükről. Ezt az információt a görög hatóságok minden ezt követő, 2003. április 3-án, 2003. október 1-jén, 2004. január 24-én és 2004. április 29-én kelt levelükben megerősítették.
(22)
A Bizottság ezért értelmezheti ezt úgy, hogy a görög hatóságok egyetértenek a következtetéssel miszerint a megtámadott intézkedések összeegyeztethetetlen állami támogatást képeznek.
IV. AZ ÉRDEKELT FELEK MEGJEGYZÉSEI
(23)
2002. szeptember 9-én a Bizottság a Hellenic Shipyards közvetlen versenytársától, az Elefsis Shipbuilding and Industrial Enterprises S.A. képviselőitől megjegyzéseket vett át, válaszként a Bizottság közleményére, amely az érdekelt feleket felkérte a támogatás tekintetében a Bizottság által kezdeményezett kérdéses eljárásra vonatkozó megjegyzéseik benyújtására. A megjegyzéseket 2002. október 2-án kelt levélben tudatták a Görög Köztársasággal.
(24)
Az Elefsis hajógyár úgy vélte, hogy a Bizottság megállapításai további vizsgálatot indokolnak, különös tekintettel a Hellenic Shipyards tőketartalékai pontos jellegére, és a Hellenic Shipyards pontos kapacitás szintjére vonatkozóan, a hadi (75 %), illetve a kereskedelmi (25 %) hajógyártásban és hajójavításban.
(25)
Tekintettel az ebben az esetben a bizottsági vizsgálat tárgyát képező tőketartalékokra, az Elefsis hajógyár megjegyezte, miszerint a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy ha a 2941/2001 törvényt nem hozták volna meg, az adókulcs, amely a görög jogszabályok szerint általában az ilyen tőketartalékok veszteség ellentételezésére való felhasználásakor alkalmazandó, 10 %-kal egyenlő lett-e volna.
V. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(26)
Az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerint, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az Európai Bíróságok megalapozott joggyakorlata alapján a kereskedelem befolyásolásának feltétele akkor valósul meg, ha a kedvezményezett társaság a tagállamok közötti kereskedelmet magába foglaló gazdasági tevékenységet folytat.
(27)
A Bizottság megjegyzi, hogy a hajógyártás olyan gazdasági tevékenység, amely tagállamok közötti kereskedelmet foglal magába. Ezért a kérdéses támogatás az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá esik.
(28)
Az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés e) pontja szerint a támogatás olyan fajtái, amelyeket a Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel hozott határozatával határoz meg, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. A Bizottság megjegyzi, hogy a Tanács ilyen alapon fogadta el az 1540/98/EK rendeletet.
(29)
A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény szerint, a jogellenes állami támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos jogi aktus alapján kell értékelni. Bár ez a közlemény nem alkalmazandó erre az esetre, a következetes megközelítés érdekében a Bizottság ezen esetben is alkalmazza a rendeletet, különösképpen miután az értékelést nem változtatná meg az sem, ha az a jelenlegi, a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabályán alapulna (13).
(30)
A Bizottság megjegyzi, hogy az 1540/98/EK rendelet szerint a „hajógyártás” önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártását jelenti. A Bizottság továbbá azt is megjegyzi, hogy a Hellenic Shipyards gyárt ilyen hajókat, és következésképpen az 1540/98/EK rendelet által szabályozott vállalkozás.
(31)
A Bizottságnak ezért az 1540/98/EK rendelet alapján a megtámadott intézkedéseket értékelnie kellett aszerint, hogy torzítják-e, vagy fenyegetnek-e a verseny torzításával a polgári hajógyártásban, illetve a polgári hajójavításban. Amint az fent megállapításra került, a görög hatóságok szerint a Hellenic Shipyards hajógyártási tevékenységének 75 %-a a katonai tevékenységeket érinti, és ennek a törvény 5. cikk (2) bekezdése alá eső állami támogatások tekintetében vannak következményei.
a) A törvény 5. cikk (2) bekezdése
(32)
E rendelkezés szerint az állam fedezi az egyszeri nyugdíjazási összeg költségének egy részét, amely arányos az alkalmazott által a Hellenic Shipyards-nál, annak eladását megelőzően ledolgozott évek számával, az ezután ledolgozott évek számával összevetve. A rendelkezés így biztosítja, hogy az egyszeri átalányösszeg egy részét az állam fizeti a nyugdíjba vonuló alkalmazottaknak 2035. évig, amikor is az utolsó jelenleg alkalmazott alkalmazottak nyugdíjba vonulhatnak.
(33)
A görög hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint, ezen intézkedés maximális költsége körülbelül 7 millió euró lenne, de annak következtében, hogy egyes munkavállalók nem maradnának a nyugdíjazásig, a becsült költség 4 millió euró lehet. Mivel a görög hatóságok megállapították, hogy az intézkedés által érintett alkalmazottak 75 %-a katonai hajógyártással foglalkozik, ezen intézkedés alapján az állami támogatás teljes összege a polgári hajógyártásban és hajójavításban körülbelül 1 millió euró lehet (az intézkedés által érintett alkalmazottak 25 %-ának megfelelően).
(34)
A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés működési támogatást képez, mivel a tevékenységek működtetésének szokásos költségeit csökkentené a társaság részére. Mivel az 1540/98/EK rendelet nem rendelkezett ilyen támogatásról, a Bizottság megállapítja, hogy ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal.
(35)
A Bizottság megjegyzi, hogy a katonai, illetve polgári hajógyártás és hajójavítás tekintetében a 75 %-25 % arányra való hivatkozás a görög hatóságok megállapításain alapszik. Ebben az esetben erre az arányra nem vonatkozott a hivatalos vizsgálati eljárás. Mindazonáltal e határozat ebből a szempontból nem érinti a Bizottság által, más eljárások összefüggésében levonható bármilyen későbbi következtetéseket.
b) A törvény 6. cikk (4) bekezdése
(36)
E rendelkezés szerint a társaság több adómentes tartalékot átsorolhat az alaptőkébe a kötelező 10 % adó megfizetése nélkül, amennyiben azok az előző évek veszteségeit ellentételezik. Ezek mentesülnek bármely egyéb adó vagy illeték kötelezettségtől, az előző évek veszteségeinek ellentételezése érdekében.
(37)
A törvény 6. cikk (4) bekezdése a társaság három mérlegtételét érinti: „adómentes tartalékok”, „elkülönített tartalékok” és „alaptőke emelésére szánt összegek”. A görög hatóságok szerint az adómentes tartalékok tőkésítési adókulcsa olyan korlátolt felelősségű társaságok esetében, amelyeknek nincs részvényük a tőzsdén, 10 %. Ez azt jelenti, hogy az adómentes tartalékok nettósítása régi veszteségek ellenében az érintett összeg 10 %-os adóját vonja maga után. A görög hatóságok szerint az adómentes tartalékok 112 millió eurót tesznek ki és a vonatkozó adó összege 11,2 millió euró, az általános görög adószabályok szerint.
(38)
Az érintett tartalékok régi veszteségek ellenében való nettósításának javasolt adómentessége a társaság előnyére van, és így állami támogatásnak kell tekinteni. Az 1540/98/EK rendelet nem rendelkezett ilyen támogatásról, ezért a Bizottság megállapítja, hogy ez a rendelkezés nem összeegyeztethető a közös piaccal. Részletesebben kifejtve:
(39)
A görög hatóságok úgy vélik, hogy a Hellenic Shipyards adómentes tartalékai egy részének (körülbelül 43 millió euró) adómentessége nem tekinthető a társaság esetében leírt összegek 10 %-ával egyenlő nyereség létrehozásának. Az indoklás az, hogy a társaságok részleges privatizációjáról és reformjáról szóló 2367/95 törvény, amelyen egy korábbi, 1997-ből való adósság leírásról szóló bizottsági határozat (14) alapszik, a társaság minden meglévő adóssága 99 %-ának leírásáról rendelkezett. A rendelkezés attól függetlenül, hogy az adósságot említették-e a könyvekben vagy sem, valamint az 1996. január 31-ig létrehozott adósságokra is alkalmazandó volt.
(40)
A görög hatóságok állítása szerint, ha a Hellenic Shipyards 1996. január 31-ig ellentételezte volna az elmúlt évek veszteségeit az adómentes tartalékokkal, az ebből következő, az érintett 43 millió euróra vonatkozó, 10 % adóból adókötelezettség keletkezett volna, amely 99 %-át a 2367/95 törvény alapján leírták volna. Továbbá azt is állítják, hogy a társaság akár most is előterjesztheti az e rendelkezésen alapuló szabályozási dokumentumokat. Következésképpen a társaságnak az adómentes tartalékok 100 %-ának az előző évek veszteségeivel való ellentételezéséből származó egyetlen mostani előnye 43 000 euró (43 millió euró 10 %-ának 1 %-a).
(41)
A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a Bizottság két problematikus kérdést jelölt meg ezzel az érveléssel kapcsolatban. Először is a vonatkozó 1997-es bizottsági határozat a Hellenic Shipyards számára engedélyezett adósság leírás pontos összegét megállapítja. A Bizottság nem engedélyezhet további adósság leírást az 1997-es bizottsági határozat alapján, mivel a határozatban megállapított maximális összeget nem lehet meghaladni. Továbbá az 1997-es határozat nem állapítja meg bármely további adósság későbbi leírhatóságát, akkor sem, ha az az 1996 vége előtti időszakhoz kapcsolható.
(42)
A Bizottság ezért a számára rendelkezésre álló információk alapján megállapítja, hogy az érintett tartalékok régi veszteségek ellenében való nettósítására javasolt adómentesség értéke 4,3 millió euró, amely a társaság előnyére válik, és ezért állami támogatást képez. Az 1540/98/EK rendelet nem rendelkezett ilyen támogatásról, és a Bizottság megállapítja, hogy az nem nyilvánítható a közös piaccal összeegyeztethetőnek.
(43)
Az „adómentes tartalékok” másik fele, körülbelül 39 millió euró, a görög hatóságok állítása szerint egy 1956-os szálloda eladásból származik, és az akkori törvényeknek megfelelően nem adózott. Az ezen összeggel kapcsolatos 3,9 millió euró adómentesség szintén támogatásnak tűnik, amely nem összeegyeztethető a közös piaccal.
(44)
A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárása egy másik, névérték feletti részvény kibocsátásra vonatkozó 0,2 millió eurós tételre is kitért. A görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy ezek a szintén tőkeemelésre szánt hozzájárulások általában nem adóznak.
(45)
A 3,4 millió euró elkülönített tartalékok esetében a görög hatóságok állítása szerint ezek a létrehozásuk idején hatályos adótörvényeknek megfelelően adóztak, így semmilyen adó előny nem származik a régi veszteségek ellenében való nettósításukból. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az elkülönített tartalékok összegét a mérleg tartalmazza tartalékok alatt. A Bizottság ezért felveti, hogy ezen összeg régi veszteségek ellenében való nettósításának az általános adótörvények szerint szintén 10 %-kal kell adóznia.
(46)
A 340 000 euró értékű, rendkívüli tartalékokkal kapcsolatos adómentességről szintén megállapítható, hogy támogatás, és ezért a fenti indokok alapján, a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetetlennek találta.
(47)
A 25,6 millió euró „alaptőke emelésére szánt összeg”, a görög hatóságok szerint azt az összeget képviseli, amelyet a görög állam azért fizetett a Hellenic Shipyards-nak, hogy ellentételezze az alkalmazottak létszámának körülbelül 1 000 fővel történő csökkentéséből származó költségeket 1996. és 1997. között. A görög hatóságok szerint ez az összeg adómentes, mivel a régi veszteségek összegének nettósítására használják.
(48)
Amennyiben a társaságot a fent említett összeg 10 %-ával meg kellett volna adóztatni, a Bizottság megállapítása szerint a 2,56 millió euró támogatási összeg a régi veszteségekkel kapcsolatos összeg nettósításának adómentessége formájában nem összeegyeztethető a közös piaccal.
(49)
A Bizottság megjegyzi, hogy a törvény 6. cikk (4) bekezdése a régi veszteségek felhasználását számviteli célokra időbeli korlátozás nélkül engedélyezi. Ezen eset vizsgálati eljárása megnyitásakor a Bizottság tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy ez az elem önmagában a Hellenic Shipyards-nak előnyt nyújt-e az általános görög adótörvényekhez viszonyítva.
(50)
A görög hatóságok nem nyújtottak erre vonatkozóan tájékoztatást. Azonban a tény, hogy Görögország többször nyilatkozott elkötelezettségéről a törvény 6. cikk (4) bekezdésének teljes egészében történő visszavonására, elegendő bizonyítékot nyújt arra vonatkozóan, hogy ezt az intézkedést is állami támogatásnak kell tekinteni, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal.
(51)
Általában véve a megtámadott intézkedéseknek a Bizottságtól a Görög Köztársaságnak címzett, 2002. június 5-én kelt levélben leírtak szerinti értékelését, nem befolyásolta a Görögország által nyújtott tájékoztatás. Továbbá úgy tűnik, hogy Görögország egyetért a Bizottság elemzésével a megtámadott intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetetlenségéről, és ezért többször (15) elkötelezte magát a két megtámadott intézkedés kiegészítő szabályozással történő visszavonása mellett.
VI. PANASZ A HELLENIC SHIPYARDS-NAK NYÚJTOTT ÁLLÍTÓLAGOS TÁMOGATÁSRÓL
(52)
A Bizottság olyan hivatalos panaszt kapott, amely azt állítja, hogy a görög állam állami támogatást nyújthatott a Hellenic Shipyards-nak. Az állításokat, amelyeket ez a panasz tartalmaz, jelenleg vizsgálják. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a határozat nem ítélkezik előzetesen e vagy bármely más általa a múltban vagy a jövőben vállalt vizsgálat kimeneteléről a Hellenic Shipyards-nak nyújtott állítólagos állami támogatással kapcsolatosan.
(53)
Tekintettel a panaszos igényére a törvény 6. cikk (4) bekezdése (16) szerint nyújtható támogatási összegek kiszámítására vonatkozóan, a Bizottság megjegyzi, hogy ez célját vesztette, mivel ezen határozat a rendelkezés visszavonását rendeli el.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(54)
A görög hatóságok hallgatólagosan egyetértettek a Bizottság értékelésének következtetésével, miszerint a két megtámadott intézkedés állami támogatást képez, amely a Szerződéssel összeegyeztethetetlen. A görög hatóságok arra vonatkozó elkötelezettsége ellenére, hogy visszavonják a két rendelkezést a vonatkozó módosító törvény görög parlament elé terjesztésével, a mai napig ezt nem tették meg. Ezért a Bizottságnak a 2002. június 5-én kelt levéllel megnyitott eljárást le kell zárnia, olyan határozat elfogadásával, amely a Görög Köztársaságot felszólítja a két intézkedés hatályon kívül helyezésére és az ezeken alapuló bármilyen esetleg nyújtott támogatás behajtására.
(55)
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy ezeket az intézkedéseket tartalmukban kell visszavonni, hogy megszűnjön a velük járó állami támogatási elem. Különösképpen, amennyiben a törvény 5. cikk (2) bekezdése és 6. cikk (4) bekezdése alapján a Hellenic Shipyards-nak nyújtható kedvezmények más jogi eszközökből is származhatnak, Görögországnak biztosítania kell, hogy ezeket azonos módon hatályon kívül helyezzék, és ha ezek alapján támogatást nyújtottak, akkor azt a kedvezményezettektől hajtsák be.
(56)
A görög hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy a két megtámadott intézkedés alapján nem nyújtottak semmilyen támogatást. A Bizottság azonban fel kívánja hívni a figyelmüket arra, hogy amennyiben bármilyen támogatási összeget folyósítottak a megtámadott rendelkezések alapján, azt teljes egészében, minden további haladék nélkül be kell hajtani.
(57)
A 659/1999/EK rendelet 7. cikk (7) bekezdése megengedi a Bizottság számára, hogy elutasító határozatot hozzon a rendelkezésére álló információk alapján, amint a 7. cikk (6) bekezdésében említett határidő lejárt. A görög hatóságok által nyújtott információ nem változtatta meg a Bizottság megállapítását miszerint a megtámadott rendelkezések a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatáshoz vezetnek.
(58)
A Bizottság ezért befejezi a 2002. június 5-én megnyitott vizsgálati eljárást, a Hellenic Shipyards-ot a törvény 6. cikk (4) bekezdésével összhangban adókötelezettsége alól mentesítő, valamint az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban a polgári hajógyártással kapcsolatban álló alkalmazottak jövőbeli nyugdíjköltségeinek egy részére állami fedezetet biztosító intézkedések tekintetében. Ezek az intézkedések az 1540/98/EK rendelettel és ennek következtében a közös piaccal nem összeegyeztethető állami támogatást képeznek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2941/2001 törvény 5. cikk (2) bekezdése és 6. cikk (4) bekezdése a Hellenic Shipyards A.E.-nak nyújtott állami támogatást képez, amely a közös piaccal összeegyeztethetetlen.
Ennek megfelelően a támogatás nem végrehajtható.
2. cikk
Abban az esetben, ha az e határozat 1. cikkében említett rendelkezések alapján a Hellenic Shipyards A.E. számára állami támogatást folyósítottak, Görögország minden szükséges intézkedést megtesz a támogatás behajtására.
Ilyen esetben a behajtást a nemzeti jog értelmében vonatkozó intézkedésekkel összhangban haladék nélkül végre kell hajtani, amennyiben ezek megengedik e határozat azonnali és hatályos végrehajtását.
A behajtandó összegek a kedvezményezett számára való rendelkezésre állás napjától az azok tényleges behajtásáig terjedő teljes időszak alatt kamatoznak.
A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetében (17) meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell kiszámítani.
Görögország véget vet a támogatási intézkedésnek és megszünteti a fennálló támogatás minden kifizetését e határozat értesítési napjának hatályával.
3. cikk
Görögország e határozat kiértesítését követően két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében tett intézkedésekről.
4. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2004. október 20-án.