Az Európai Parlament és a Tanács 1568/2003/EK rendelete
(2003. július 15.)
a fejlődő országokban a szegénységgel összefüggő betegségek (HIV/AIDS, gümőkór és malária) elleni küzdelemhez nyújtott segítségről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 179. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [2],
mivel:
(1) Az elérhető legmagasabb szintű fizikai és szellemi egészséghez való jog az Emberi jogok egyetemes nyilatkozata 25. cikkével összhangban álló alapvető emberi jog. A Föld lakosságának több mint egyötöde ettől a jogtól megfosztottan él.
(2) Az Európai Unió alapjogi chartájának 35. cikke az emberi egészség magas szintű védelmére szólít fel az uniós politikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során.
(3) A HIV/AIDS, a gümőkór és a malária évente több mint öt és fél millió ember halálát okozza, ami leginkább a fejlődő országok halálozási arányán és a lakosságuk várható élettartamán érzékelteti hatását. Ezek a betegségek ezenkívül többévnyi fejlesztési erőfeszítést és eredményt tudnak megsemmisíteni, és a társadalomra gyakorolt destabilizáló hatásuk miatt hosszú távon komoly problémát jelentenek.
(4) Ma már széles körben elfogadott, hogy a megelőzés, a gondozás és a gyógykezelés kölcsönösen függnek egymástól, és egymást erősítő hatással bírnak.
(5) A betegségek jelentette terhek csökkentésének sikertelensége és hatásuk fokozódásának bizonyítékai a fejlesztési vita középpontjába helyezték a kérdést - amint azt az ENSZ Közgyűlés 2001. júniusi szakosított ülésének a HIV/AIDS fejlődési vészhelyzetté alakulásának elismeréséről szóló elkötelezettségi nyilatkozata, valamint a WHO világ-egészségügyi közgyűlésnek a gümőkór és a malária világméretű vészhelyzetté válásáról szóló nyilatkozata is bizonyítja -, és sürgős cselekvésre szólítottak fel, illetve nemzeti, regionális és nemzetközi kezdeményezések sorozatához vezettek, amelyek mindegyike a millenniumi fejlesztési célok elérését, köztük konkrétan a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelmet tűzi maga elé, és amelyek mellett az Európai Közösség és tagállamai elkötelezték magukat.
(6) Az említett ENSZ kötelezettségvállalási nyilatkozat kizárólag a HIV/AIDS-re vonatkozóan megállapodott abban, hogy fokozatos növekedés mellett 2005-re évente 7 és 10 ezer millió USD közötti összeget tervez a járványra költeni az alacsony és közepes jövedelemmel rendelkező országokban, valamint a betegség gyors terjedését tapasztaló vagy ilyen kockázatnak kitett országokban megelőzésre, ápolásra, gyógykezelésre, támogatásra és a HIV/AIDS hatásának enyhítésére, valamint a szükséges források rendelkezésre bocsátását biztosító intézkedésekre, különösen az adományozó országokból és a nemzeti költségvetésekből, annak tudatában, hogy a leginkább érintett országok forrásai erősen korlátozottak.
(7) A HIV/AIDS, a gümőkór és a malária megfelelő, átfogó és egyben következetes, valamint a legtöbb fejlődő ország pénzügyi és emberi erőforrásait meghaladó strukturális válaszlépést igényel. Nagyságrendjük és határokon átívelő természetük miatt a szegénységgel összefüggő betegségek a nemzetközi közösség rendszerezett és összehangolt válaszát igénylő problémák közé tartoznak. Az ezen a területen végzett beavatkozások mindenki érdekeit szolgálják, éppen ezért nem lehet kizárólag fejlesztési segély kérdéseként kezelni őket.
(8) A szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásairól (TRIPs) szóló megállapodásról szóló dohai nyilatkozat és a népegészségügy megerősítette, hogy "a TRIPs megállapodás nem korlátozza és nem is korlátozhatja tagjait a közegészség védelmét szolgáló intézkedések végrehajtásában", valamint hogy "azokat úgy is lehet, sőt kell értelmezni és végrehajtani, hogy támogassák a WTO-tagállamok közegészség-védelemhez való jogát, különösen a gyógyszerek mindenki számára hozzáférhetővé tételének elősegítését" és újra megerősítette "a WTO-tagállamok jogát, hogy a TRIPs megállapodásban erre a célra meghatározott rugalmassági rendelkezéseket teljes mértékben kihasználják".
(9) A HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelem nemzeti stratégiáit támogató programok hatékonysága részben az európai és nemzetközi szinten nyújtott segélyek, főként az ENSZ-intézményekkel, -alapokkal és -programokkal, beleértve a magán-, állami és önkéntes ágazatokkal történő jobb szervezettségén, részben pedig az érintett partnerekhez és a stratégiák konkrét természetéhez igazított eljárások alkalmazásán múlik.
(10) A közegészségügy össztársadalmi felelősség. Az alkalmatlan állami szabályozás tovább fokozta a piacnak az elhanyagolt betegségek kutatása és fejlesztése ösztönzésével kapcsolatos sikertelenségét. 2000-ben az összes kutatás és fejlesztés mindössze 10 %-a foglalkozott a világ betegségeinek 90 %-áért felelős betegségekkel. A különböző betegségek mellőzöttsége más és más dinamikán alapul, és az egyensúly helyreállításához határozott stratégiákra van szükség. Az állami finanszírozás növelésével, beleértve ezeknek a betegségeknek a globális megelőzését és gyógykezelését szolgáló meghatározott társadalmi javak és hatékony módszerek támogatását, továbbá a fejlődő országok és a magánszektor megfelelő befektetéseit ösztönző lépések bevezetésével átfogó intézkedéseket kell hozni a gyógyszerfejlesztés piaci sikertelenségének ellensúlyozására.
(11) A konkrétan a szegénységgel összefüggő betegségeket célzó intézkedéseknek megfelelően kell illeszkedniük a fejlődő országok általánosan jobb, hatékonyabb egészségügyi rendszerének és szolgáltatásainak szélesebb összefüggéseibe. Ezeknek a rendszereknek a jelentős fejlesztése létfontosságú a HIV/AIDS, gümőkór és a malária elleni hatékony küzdelemhez. Különös erőfeszítéseket kell tenni az olyan beavatkozások integrációjára, amelyek a szegénységgel összefüggő betegségeket a nemi és reproduktív egészség, illetve az ehhez való jog szempontjából célozzák meg.
(12) Az egészség javítása a fenntartható fejlődés előfeltétele és egyik kulcsfontosságú eleme. Ezért a szóban forgó partnerországok és lakosságuk számára az e rendelet által szabályozott segítség típusa közvetlen és kézzelfogható szerepet játszik a fejlődésben, és ezáltal jelentősen hozzájárul a Közösség fejlesztési együttműködési politikájához.
(13) A következetesség érdekében minden közösségi szabályozásnak figyelembe kell vennie az egészség javítását és a szegénység visszaszorítását mint célkitűzést.
(14) A Bizottság a Tanács és az Európai Parlament részére kiadott 2000. szeptember 20-i és 2001. február 21-i, a szegénység visszaszorításának összefüggésében a fertőző betegségekkel kapcsolatos cselekvésről szóló közleményeiben meghatározta a Közösség és a tagállamok ezen a területen hozott intézkedései hatékonyságának javításához szükséges szabályozási alapelveket és stratégiai prioritásokat.
(15) A Tanács 2000. november 10-i és 2001. május 14-i állásfoglalásában hangsúlyozta a HIV/AIDS, a gümőkór- és a maláriajárványok horderejét és a nemzeti, regionális és globális segítségnyújtás további fokozásának szükségességét.
(16) 2001. május 14-i állásfoglalásában a Tanács, 2001. október 4-i állásfoglalásában [3] pedig az Európai Parlament jóváhagyta a közösségi cselekvési programot, vagyis a gyorsított cselekvést a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária ellen a szegénység visszaszorításának összefüggésében, és hangsúlyozta a hatékony végrehajtáshoz szükséges megfelelő emberi és pénzügyi források biztosításának fontosságát.
(17) A Tanács és a Bizottság 2001. május 31-i közös nyilatkozata, az említett 2001. október 4-i európai parlamenti állásfoglalás, valamint az AKCS-EU közös parlamenti ülésének 2001. november 1-jei állásfoglalása üdvözölték az ENSZ-főtitkár javaslatát a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelemre hivatott globális alap létrehozására, amely 2002. január 29-én meg is kezdte működését, és hangsúlyozták, hogy ehhez az alaphoz a meglévő forrásokon túlmenően kell hozzájárulni.
(18) Az említett ENSZ kötelezettségvállalási nyilatkozat, és különösen a monterrey-i konferencia kijelenti, hogy a megnövekedett hivatalos fejlesztési segélyt (Official Development Assistance, ODA) és az adósságcsökkentésre vonatkozó rendszereket a jobb egészségügyi és oktatási eredmények elérésére kell fordítani. A Közösség és tagállamai fontos szerepet játszanak a megnövekedett ODA - beleértve az adósságmentesítési mechanizmusokat -, a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelem céljára történő hatékonyabb felhasználási lehetőségeinek feltárásában.
(19) Az 1998. szeptemberi, 2000. októberi és 2002. márciusi állásfoglalásaiban az AKCS-EU közös parlamenti ülése kiemelte egyrészt a fenyegetést, amelyet a HIV/AIDS jelent valamennyi fejlesztési erőfeszítésre, másrészt a sürgős cselekvés szükségszerűségét.
(20) Ez a rendelet feleslegessé teszi az 1997. március 24-i, a HIV/AIDS-szel kapcsolatos, fejlődő országokban folyó műveletekről szóló 550/97/EK tanácsi rendeletet [4], amely ezért hatályát veszti.
(21) Ez a rendelet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 1999. május 6-án létrejött, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési folyamat javításáról szóló intézményközi megállapodás [5] 33. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára a program teljes időtartamára meghatározza az éves költségvetési folyamatra vonatkozó fő hivatkozásként alkalmazandó pénzügyi kereteket.
(22) Ennek a rendeletnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [6] összhangban kell elfogadni.
(23) A javasolt intézkedések célját, konkrétan a három fő fertőző betegség elleni küzdelmet a szegénység visszaszorításának összefüggésében, különösen a fejlődő országokban, a tagállamok nem tudják önállóan kielégítően megvalósítani, ezért a javasolt intézkedések nagyságrendje és hatásai miatt a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elve alapján könnyebben megvalósítható közösségi szinten. Az ugyanabban a cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi át a cél megvalósításához szükséges határokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. fejezet
Cél és alkalmazási kör
1. cikk
(1) A Közösség végrehajtja a három fő fertőző betegség, nevezetesen a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária ellen a fejlődő országokban folyó küzdelmet célzó európai közösségi cselekvési programot.
(2) A program keretében a Közösség pénzügyi támogatást és megfelelő szakértőket biztosít a fejlesztésben részt vevő szereplőknek az egészségügy mindenki számára hozzáférhetővé tétele és az igazságos gazdasági növekedés támogatása érdekében, a szegénység visszaszorításának átfogó célkitűzésén belül, annak teljes megszüntetésének céljából.
(3) A pénzügyi támogatás és szakértői hozzájárulások elosztásánál a következők élveznek prioritást:
a) a fejlődő országokon belül a legszegényebb és legkevésbé fejlett országok, valamint a társadalom leghátrányosabb helyzetű rétegei;
b) a fejlődő országok politikáit és képességeit egyaránt kiegészítő és erősítő intézkedések, valamint a fejlesztési együttműködés egyéb eszközein keresztül nyújtott támogatások.
2. cikk
Az e rendelet szerint végrehajtott tevékenységek céljai a következők:
a) a legszegényebb társadalmakat sújtó fő fertőző betegségek megelőzését és leküzdését célzó folyamatban lévő beavatkozások, szolgáltatások és áruk hatásának optimalizálása;
b) a három betegség kezeléséhez kapcsolódó kulcsfontosságú gyógyszerek és diagnosztikai műszerek megfizethetőségének javítása;
c) a kutatás és fejlesztés fokozása, beleértve az oltóanyagokat, mikrobaölő szereket és innovatív gyógymódokat.
3. cikk
A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítására létrehozott konkrét projektek, különösen a következő célokat kitűző projektek kapnak közösségi pénzügyi támogatást:
a) a teljes fejlesztési együttműködési költségvetésen belüli egészségügyi intézkedések előnyben részesítéséhez és a három fő fertőző betegséggel kapcsolatos egészségügyi eredmények javításához szükséges műszaki, tudományos és jogalkotói segítség, a megelőzés, gyógyítás és gondozás közötti megfelelő egyensúly fenntartásával, a megelőzés fő prioritásával, felismerve, hogy annak hatékonysága a gyógykezeléssel és gondozással történő összekapcsolása révén javul; el kell ismerni, hogy a fontos intézkedéseket több ágazatot átfogó szemlélettel kell keresni, beleértve a viselkedésmintákat és olyan tényezőket, mint a tiszta víz és higiénia, területrendezés, táplálkozás és a nemek közötti esélyegyenlőség kialakítása;
b) a három fő fertőző betegséget célzó egészségügyi intézkedések teljesítményének javítása egy megerősített átfogó egészségügyi rendszerben, beleértve a közszolgáltatásokat;
c) a szegénységgel összefüggő betegségek társadalmi és gazdasági fejlődésre gyakorolt hatásának, valamint a betegségekkel kapcsolatos kedvezőtlen társadalmi-gazdasági hatások enyhítését célzó stratégiák hatásának alaposabb megértése;
d) a gyógyszeripari szabályok és gyakorlat javítása, valamint a fejlődő országoknak a megelőzést és gyógyítást szolgáló kulcsfontosságú gyógyszerek jó minőségben történő helyi gyártásához a szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásairól (TRIPs) szóló megállapodásról szóló dohai nyilatkozattal összhangban regionális vagy nemzeti szinten nyújtott segítség;
e) a kulcsfontosságú gyógyszerek esetében a fejlődő országok számára a lehető legalacsonyabb árakat biztosító többszintű árazási mechanizmus támogatása;
f) a nettó behozatali árak, vámok, adók, valamint a behozatali, forgalmazási és helyi nyilvántartási díjak és hasonló tényezők egészségügyi termékek fogyasztói áraira gyakorolt hatásának elemzése a fejlődő országokban;
g) megfelelő esetben a TRIPs megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatban tisztázott TRIPs megállapodás rendelkezéseinek megfelelő, a fejlődő országok közegészségügyi problémáinak megoldására nyújtott műszaki segítség, amely elősegíti a fejlődő országokat népük egészségének megóvásában és a gyógyszerek mindenki számára elérhetővé tételének támogatásában;
h) a fejlődő országokban a fő fertőző betegségek leküzdésére kitalált új gyógymódok, különösen az oltóanyagok, mikrobaölő szerek, diagnosztika és rögzített adagolású kombinációk terén végrehajtott kutatás-fejlesztési közbefektetések serkentése és a magánbefektetéseket bátorító ösztönző csomagok kidolgozása;
i) az egészséggel kapcsolatos kutatások erősebb alapokra helyezését segítő, csoport alapú klinikai, járványtani, operatív és társadalmi tanulmányok; ahol lehet, a csoportokat ösztönözni kell a fejlődő országokból származó tagok bevonására, ezáltal is hozzájárulva a képzésükhöz;
j) a fejlődő országok kapacitásépítésének ösztönzése, amely segíti őket a széles körben elvégzett populációvizsgálatok koordinálásában, szervezésében és elvégzésében, valamint a kutatás-fejlesztési folyamat összes szintjének elvégzésében;
k) a fő fertőző betegségeket a szegénység visszaszorításának összefüggésében megcélzó globális kezdeményezések támogatása, beleértve a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelemre létrehozott, és 2002. január 29. óta működő globális alapot;
l) a gyógyszerek minőségi ellenőrzését és megfigyelését lehetővé tevő kezdeményezések támogatása.
4. cikk
(1) A 3. cikkben említett tevékenységek összefüggésében a közösségi támogatás a következő formákat öltheti:
a) pénzügyi támogatás;
b) technikai segítségnyújtás, képzés, beleértve az orvosi és egészségügyi dolgozói képzést, vagy egyéb szolgáltatások;
c) felszerelések, például egészségügyi felszerelések, áruk és munkák;
d) ellenőrzések, értékelési és monitoring feladatok;
e) technológia és szakmai ismeretek átadása a helyi gyógyszergyártás támogatására.
A nemzeti képességek hosszú távon, életképes módon történő gazdagítása elsőbbséget élvez.
(2) A közösségi finanszírozás az ingatlanvásárlás kivételével a beruházási kiadásokra, valamint kivételes és megfelelően indokolt esetekben, tekintettel, hogy a vállalkozásnak lehetőség szerint legalább középtávon életképesnek kell lennie, a partner számára átmenetileg terhet jelentő ismétlődő kiadásokra is fordítható (beleértve az igazgatási kiadásokat, karbantartási és üzemeltetési költségeket), az (1) bekezdésben említett támogatás maximális kihasználása mellett.
II. fejezet
A támogatások végrehajtási eljárásai
5. cikk
(1) Az e rendelet szerinti közösségi finanszírozás támogatás formájában történik.
(2) Minden egyes együttműködési művelethez külön kell kérelmezni a 6. cikkben meghatározott partnerek pénzügyi hozzájárulását. A kért hozzájárulás mértékének meghatározásakor tekintettel kell lenni az érintett partnerek terhelhetőségére és a konkrét művelet természetére. Bizonyos körülmények között a hozzájárulás történhet természetbeni juttatás formájában, ha a partner nem kormányzati szervezet vagy közösségi illetőségű szervezet.
(3) Az ennek a rendeletnek alapján nyújtott pénzügyi támogatás más adományozókkal, különösen egyéb tagállamokkal, az Egyesült Nemzetek Szervezetével és nemzetközi vagy regionális fejlesztési bankokkal vagy pénzintézetekkel közös társfinanszírozással is járhat.
(4) A 3. cikk h), i) és j) pontjában említett műveletek viszonylatában a pénzügyi támogatást a 2002-2006 közti időszakra vonatkozó közösségi kutatás-fejlesztési keretprogram értelmében végrehajtott, a szegénységgel járó fertőző betegségekkel kapcsolatos, új, termékkutatási és -fejlesztési eszközökkel összehangoltan kell nyújtani.
(5) A HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelemre hivatott globális alaphoz történő hozzájárulás a Bizottság és a globális alap vagyonkezelője között létrehozandó finanszírozási megállapodáson keresztül történik. A hozzájárulást a globális alap részére megállapított szabályoknak és eljárásoknak, valamint a Bizottsággal megállapodottaknak megfelelően kell kezelni, és ezt a finanszírozási megállapodáshoz mellékletként csatolni kell.
(6) A 3. cikk h), i) és j) pontjában említett műveletek viszonylatában erőfeszítéseket kell tenni a nemi és reproduktív egészségre, különösen a HIV/AIDS beavatkozásokra vonatkozó szabályokkal és programokkal elérhető egymást erősítő hatások kiaknázására.
6. cikk
(1) E rendelet szerint a következő partnerek kaphatnak pénzügyi támogatást:
a) nemzeti, regionális és helyi szintű hatóságok és közigazgatási szervezetek;
b) helyi önkormányzati és egyéb decentralizált szervek;
c) helyi közösségek, nem kormányzati szervezetek, közösségi szervezetek és a magánszektorban működő egyéb nonprofit természetes és jogi személyek;
d) regionális szervezetek;
e) nemzetközi szervezetek, mint az Egyesült Nemzetek Szervezete és annak szervezetei, alapjai és programjai, valamint fejlesztési bankok, pénzintézetek, globális kezdeményezések, nemzetközi állami és magán-együttműködések;
f) kutatóintézetek és egyetemek.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjának sérelme nélkül a közösségi pénzügyi támogatás a valamelyik tagállamban vagy e rendelet értelmében közösségi támogatásban részesülő vagy részesíthető egyéb országokban szervezeti központtal rendelkező partnerek számára adható, feltéve hogy a központ valóban a vállalkozás irányításáért felel. A központ kivételes esetekben más harmadik országban is működhet.
7. cikk
(1) A Közösség és az e rendelet alapján finanszírozott műveletekből részesülő országok között létrejött finanszírozási megállapodások tárgyát képező műveletek esetében a megállapodásoknak ki kell kötniük, hogy a Közösség adókat, vámokat és egyéb díjakat nem finanszíroz.
(2) Az e rendelet alapján létrejött finanszírozási megállapodásoknak vagy szerződéseknek ki kell kötniük, hogy a Bizottság felügyelete és pénzügyi ellenőrzése alá tartoznak, amely helyszíni ellenőrzéseket és szemléket hajthat végre, valamint a Bizottság által a hatályos rendelkezésekben, különösen az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletben [7] (a továbbiakban a költségvetési rendelet) megállapított szokásos szabályokkal összhangban a Számvevőszék is ellenőrizheti.
(3) Meg kell tenni a megfelelő intézkedéseket az e rendelet alapján nyújtott támogatások közösségi jellegének hangsúlyozására.
8. cikk
(1) A szerződések odaítélésére vonatkozó pályázati felhívásban történő részvétel a tagállamok és a fejlődő országok minden természetes és jogi személye számára azonos feltételek mellett nyitott. Kivételes esetekben más harmadik országokra is kiterjeszthető.
(2) A beszerzéseknek a kedvezményezett országból, egyéb fejlődő országból vagy a tagállamok valamelyikéből kell származniuk. Kivételes esetekben a beszerzések más harmadik országokból is származhatnak.
9. cikk
(1) A Szerződésben említett következetességi és kiegészítési célok biztosítására, valamint ezen műveletek összességének legnagyobb hatékonyságú működése biztosítására a Bizottság megtehet minden szükséges koordinációs intézkedést, beleértve a következőket:
a) a finanszírozott és a Bizottság, illetve a tagállamok által finanszírozásra javasolt vállalkozásokról szóló információk elemzését és rendszeres cseréjét szolgáló rendszerek létrehozása;
b) a Bizottság és a tagállamok képviselőinek a támogatott országban folytatott, a műveletek végrehajtásának helyszíni koordinációjáról szóló rendszeres találkozói és információcseréje.
(2) A tagállamokkal egyeztetve a Bizottság megtehet a többi érintett adományozóval, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete rendszerének tagjaival történő megfelelő koordináció biztosításához szükséges minden intézkedést. A koordináció célja a tervezett és végrehajtott vállalkozásokról szóló információk rendszeres cseréje és elemzése a következetesség és az egymást kiegészítő jelleg biztosítására.
III. fejezet
Pénzügyi és döntéshozatali eljárások
10. cikk
(1) Az e rendelet végrehajtásához rendelt pénzügyi keret a 2003-tól 2006-ig terjedő időszakban 351 millió euró. A keret éves elosztása a finanszírozás megfelelő módja megállapításának függvénye, amelyet a költségvetési hatóság végez el a pénzügyi tervnek megfelelő, vagy az 1999. május 6-i intézményközi megállapodásban előírt eszközök alkalmazásával.
(2) A költségvetési hatóság a pénzügyi terv keretein belül engedélyezi az éves előirányzatokat.
11. cikk
(1) A Bizottság felelős a stratégiai programozási iránymutatás elkészítéséért, a közösségi együttműködés mérhető céljainak, prioritásainak, a konkrét cselekvési területek határidejének, a feltételezéseknek és az elvárt eredményeknek a meghatározásáért. A programozás egy évre szól és tájékoztató jellegű.
(2) A tagállamok éves véleménycseréjére a 13. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretein belül, a Bizottság képviselője által a végrehajtandó műveletekre vonatkozó stratégiai programozási iránymutatásról tartott előadás alapján kerül sor. Ezekről a témákról a Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban mond véleményt.
12. cikk
(1) A hatályos költségvetési és egyéb eljárásokkal, különösen a költségvetési rendeletben előírtakkal összhangban a Bizottság felel az e rendelet által szabályozott műveletek értékeléséért, a velük kapcsolatos döntések meghozataláért és igazgatásáért.
(2) Az e rendelet szerinti, 5 millió eurót meghaladó finanszírozással támogatott műveletekkel kapcsolatos döntéseket, és az ilyen műveletek eredetileg meghatározott költségeinek több mint 20 %-os túllépésével járó minden változtatást a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
(3) Az 5 millió eurónyi vagy kevesebb finanszírozással támogatott műveletekkel kapcsolatos döntésekről és változásokról a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat.
13. cikk
(1) A Bizottság munkáját a földrajzilag illetékes fejlesztési bizottság támogatja.
(2) Ahol erre a bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikk rendelkezéseire is.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében megállapított időszak 45 nap.
(3) A Bizottság elfogadja saját eljárási szabályait.
IV. fejezet
Jelentések és záró rendelkezések
14. cikk
(1) A Bizottság minden költségvetési évet követően éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közösségi fejlesztési politikáról, az éves indikatív stratégiai program iránymutatásairól, valamint az adott év folyamán finanszírozott műveletekről, beleértve a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária elleni küzdelemre hivatott globális alapról szóló információkat, amely ezenkívül tartalmazza a Bizottság következtetéseit az ennek a rendeletnek az előző költségvetési év során történő végrehajtásáról. Az összefoglalónak különösen tartalmaznia kell a műveletek sikereiről és nehézségeiről szóló információkat a három fertőző betegség elleni küzdelem és a szegénység visszaszorításának vonatkozásában, köztük a kitűzött célok tekintetében elért konkrét, minősített eredményeket is. Továbbá információkat kell tartalmaznia azokról a személyekről, akikkel szerződések jöttek létre, a szerződések értékének feltűntetésével, a végrehajtott folyósításokról és a konkrét vállalkozásokról készült bármilyen független értékelés eredményéről.
(2) Legkésőbb egy évvel ennek a rendeletnek a lejáratát megelőzően a Bizottság a rendelet végrehajtásáról szóló független értékelési jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak annak megállapítására, hogy sikerült-e elérnie célkitűzéseit, és hogy iránymutatást nyújtson a jövőbeni műveletek hatékonyságának javításához. Az értékelési jelentés alapján a Bizottság a rendelet jövőjére és szükség esetén annak módosításaira javaslatot tehet.
15. cikk
Az 550/97/EK rendelet hatályát veszti. Azokat a műveleteket azonban, amelyekről az említett rendelet alapján döntöttek, továbbra is az említett rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.
16. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2006. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2003. július 15-én.