A tanács 2001/110/EK Irányelve
(2001. december 20.)
a mézről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel:
(1) Az élelmiszerekre vonatkozó bizonyos vertikális irányelvek egyszerűsítése szükséges annak érdekében, hogy az említett irányelvekben kizárólag a termékekre vonatkozóan meghatározott legfontosabb előírásokat vegyék figyelembe, így biztosítva a termékek szabad mozgását a belső piacon, összhangban az Európai Tanács 1992. december 11-i és 12-i edinburghi következtetésével, amelyet az 1993. december 10-i és 11-i brüsszeli következtetésével az Európai Tanács megerősített.
(2) A mézre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. július 22-i 74/409/EGK tanácsi irányelvet [4] az a tény indokolta, hogy a nemzeti jogokban a méz meghatározásával a különböző mézfajtákkal és a mézre előírt jellemzőkkel kapcsolatos különbségek esetleg a fogyasztók megtévesztésére alkalmas tisztességtelen versenyt eredményezhetnek, és így a közös piac létrehozására és működésére közvetlen hatást gyakorolhatnak.
(3) A 74/409/EGK irányelv és későbbi módosításai ennek következtében létrehozták a meghatározásokat, leírták a piacon megfelelő néven megjelentethető különféle méztípusokat, meghatározták az összetétel közös szabályait, valamint a címkézésen szereplő főbb információt, hogy biztosítsák e termékek Közösségen belüli szabad mozgását.
(4) A szabályok világossá tétele miatt a 74/409/EGK irányelv átdolgozásra szorul annak érdekében, hogy a méz termelésére és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok érthetőbbé váljanak, és az élelmiszerekről szóló általános közösségi jogszabályokkal, különösen a címkézésre, a szennyezőanyagokra és az analízismódszerekre vonatkozó jogszabályokkal összhangba kerüljenek.
(5) A 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [5] rögzített általános élelmiszerek címkézésére vonatkozó szabályokat bizonyos feltételekkel alkalmazni kell. A méz minősége és eredete között fennálló szoros összefüggés tekintetében elengedhetetlen az erre vonatkozó információ teljes körű feltüntetése, hogy a fogyasztót a termék minőségével kapcsolatban ne vezessék félre. A méz földrajzi jellemzőire vonatkozó sajátos fogyasztói érdekek és az ezzel kapcsolatos teljes átláthatóság szükségessé teszi, hogy a címkén feltüntessék azt a származási országot, ahol a mézet begyűjtötték.
(6) A mézből nem vonható ki a pollen vagy a méz egyéb összetevője, kivéve ha ez szerves vagy szervetlen idegen anyag eltávolítása során elkerülhetetlen. Ezen eljárás szűréssel végezhető el. Ha a szűrés eredményeképpen jelentős mennyiségű pollen távozik, erről a fogyasztót - a címkén feltüntetett megfelelő jelzéssel - pontosan tájékoztatni kell.
(7) A mézhez - amelynek elnevezése utalást tartalmaz a virág- vagy növényi, illetve a regionális, területi vagy domborzati eredetre vagy a különleges minőségi ismérvekre - pollenszűrt mézet nem lehet adni. A piaci átláthatóság javítása érdekében a pollenszűrt és az ipari mézeket kötelező címkével ellátni minden nagybani piacon kötött ügylet esetén.
(8) Ahogy azt az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az európai méhészetről szóló, 1994. június 24-i bizottsági közlemény hangsúlyozta, a Bizottság elemzési módszereket vezethet be, annak érdekében, hogy a Közösségben forgalomba hozott valamennyi méz összetételi jellemzőire és további sajátosságaira vonatkozó szabályokat biztosítsa.
(9) Kívánatos volna figyelembe venni a méz új szabványkódexének megalkotása érdekében kifejtett munkát is, amely kódex a szükséges mértékben igazodik a Közösség különleges követelményeihez.
(10) A Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban azt a célt, hogy az érintett termékekre közös meghatározásokat és szabályokat állapítsanak meg, továbbá hogy a rendelkezések összhangba kerüljenek az élelmiszerekre vonatkozó általános közösségi jogszabályokkal, a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, így erre - ezen irányelv jellemzőjénél fogva - közösségi szinten több lehetőség van. Ezen irányelv kizárólag azon kérdésekre terjed ki, amelyek szabályozása az említett cél elérése érdekében szükséges.
(11) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [6] összhangban kell elfogadni.
(12) A szabad mozgás területén újabb akadályok létesítésének elkerülése érdekében a tagállamok kötelesek tartózkodni attól, hogy a szóban forgó termékekre olyan nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, amelyeket ezen irányelvben nem szabályoztak.
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Ezt az irányelvet az I. mellékletben meghatározott termékekre kell alkalmazni. E termékeknek meg kell felelniük a II. mellékletben meghatározott követelményeknek.
2. cikk
A 2000/13/EK irányelvet az I. mellékletben meghatározott termékekre kell alkalmazni - az alábbi feltételekkel:
1. A "méz" kifejezést kizárólag az I. melléklet 1. pontjában meghatározott termékre lehet alkalmazni, és a kereskedelemben e termék megnevezésére lehet használni.
2. Az I. melléklet 2. és 3. pontjában említett termékneveket kizárólag az ott meghatározott termékekre alkalmazzák, és azokat a kereskedelemben e termékek megnevezésére használják. E nevek helyett az egyszerű "mé", terméknév is használható - a pollenszűrt méz, a lépes méz, a darabos vagy lépet tartalmazó méz, valamint az ipari méz, kivételével.
Azonban
a) az ipari méz esetében a "kizárólag főzés céljára" feliratot a címkén közvetlenül a terméknév mellett kell feltüntetni;
b) a terméknév - a pollenszűrt méz és az ipari méz kivételével - a következőkre utaló információval egészíthető ki:
- virág- vagy növényi eredet, ha a termék egészben vagy jelentős részben a megjelölt forrásból származik, és rendelkezik a forrás érzékszervi, fizikai-kémiai és mikroszkopikus jellemzőivel,
- regionális, területi vagy domborzati eredet, ha a termék teljes egészében a megjelölt forrásból származik,
- különleges minőségi kritériumok.
3. Amennyiben az ipari mézet összetett élelmiszer alkotóelemeként használták fel, az összetett élelmiszer terméknevében az "ipari méz" helyett a "méz" kifejezést lehet használni. Az összetevők listáján ugyanakkor az I. melléklet 3. pontjában említett kifejezést használják.
4. a) Azon származási országot vagy országokat, ahol a mézet begyűjtötték, jelzik a címkén.
Azonban ha a méz egynél több tagállamból vagy harmadik országból származik, a jelzés helyébe az alábbi megjelölések valamelyike léphet:
- "EK-országokból származó mézkeverék",
- "EK-n kívüli országokból származó mézkeverék",
- "EK-országokból és EK-n kívüli országokból származó mézkeverék".
b) A 2000/13/EK irányelv és különösen annak 13., 14., 16. és 17. cikke alkalmazásában az a) pont szerint feltüntetendő jellemzők az említett irányelv 3. cikke értelmében jelzésnek minősülnek.
3. cikk
A pollenszűrt és az ipari méz esetében az ömlesztett szállítótartályokon, csomagokon és kereskedelmi okmányokon egyértelműen jelzik a teljes terméknevet - az I. melléklet 2. b) viii. pontjában és 3. pontjában foglaltak szerint.
4. cikk
A Bizottság módszereket határozhat meg, amelyek segítségével lehetővé válik annak vizsgálata, hogy a méz megfelel-e ezen irányelv rendelkezéseinek. E módszereket a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban fogadják el. E módszerek elfogadásáig a tagállamok - amikor csak lehetséges - nemzetközileg elfogadott, megalapozott módszerekkel [mint pl. a Codex Alimentarius (Élelmiszerkönyv) által jóváhagyott módszerek] megvizsgálják ezen irányelv rendelkezéseinek betartását.
5. cikk
Az I. mellékletben meghatározott termékekre vonatkozóan a tagállamok nem hozhatnak az ezen irányelvben el nem rendelt nemzeti rendelkezéseket.
6. cikk
A 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint kell elfogadni az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket az alábbi ügyekkel kapcsolatban:
- ezen irányelv összhangba hozása az élelmiszerekről szóló általános közösségi jogszabályokkal,
- a technikai fejlődésnek megfelelő kiigazítások.
7. cikk
(1) A Bizottság munkáját a 69/414/EGK határozat [7] 1. cikkében létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság") segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetében az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét alkalmazzák.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikk (6) bekezdésében említett időszak három hónap.
(3) A bizottság eljárási szabályzatát maga fogadja el.
8. cikk
A 74/409/EGK irányelv 2003. augusztus 1-jétől kezdődően hatályát veszti.
A hatályát vesztett irányelvre történő hivatkozások az ezen irányelvre történő hivatkozásnak minősülnek.
9. cikk
A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2003. augusztus 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Az intézkedéseket úgy alkalmazzák, hogy azok:
- 2003. augusztus 1-jei hatállyal engedélyezzék az I. mellékletben meghatározott termékek kereskedelmét, amennyiben e termékek az ezen irányelvben rögzített meghatározásoknak és szabályoknak megfelelnek,
- 2004. augusztus 1-jei hatállyal megtiltsák azon termékek kereskedelmét, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvben foglaltaknak.
Mindazonáltal az ezen irányelvnek meg nem felelő, ugyanakkor 2004. augusztus 1-je előtt a 74/409/EGK irányelvnek megfelelően címkézett termékek forgalomba hozatala a készletek kimerüléséig engedélyezett.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
10. cikk
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
11. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2001. december 20-án.