A TANÁCS HATÁROZATA
(2009. november 27.)
az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről (2011)
(2010/37/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
mivel:
(1)
A Szerződés létrehozza az európai uniós polgárságot, amely kiegészíti a tagállamok állampolgárságát, és amely az európai integrációs folyamat megerősítésének és biztosításának fontos eleme.
(2)
Az aktív polgárság ösztönzése a kohézió megerősítésének és a demokrácia fejlesztésének kulcsfontosságú eleme.
(3)
„Az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve” segít majd bebizonyítani, hogy az önkéntesség az aktív polgárság és a demokrácia egyik kulcsfontosságú tényezőjének számít, mivel olyan európai értékeket valósít meg, mint például a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség, és ezzel hozzájárul az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.
(4)
Az önkéntes tevékenységek sokoldalú tanulási tapasztalatot nyújtanak, lehetővé teszik a szociális készségek és kompetenciák fejlesztését, valamint hozzájárulnak a szolidaritáshoz. A valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek által végzett tevékenységek kulcsfontosságúak a demokrácia - az EU egyik alapelve - fejlődése szempontjából. Az önkéntes tevékenységek hozzájárulhatnak az egyén jóllétéhez és az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.
(5)
Kellő figyelemmel az egyes tagállamok helyzetének jellegzetességeire, valamint az önkéntesség valamennyi formájára, az „önkéntes tevékenységek” kifejezés a bármilyen formában végzett, formális, nem formális vagy informális önkéntes tevékenységekre vonatkozik, amelyeket a személy szabad akaratából, egyéni választása és motivációja alapján, a pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül végez. Az önkéntes tevékenységek mind az önkéntesnek, mind a közösségeknek és a társadalom egészének a javára szolgálnak. Emellett az emberi, társadalmi, generációs vagy környezetvédelmi szükségletek és problémák kezelésének eszközei is az egyének és a szervezetek számára, és gyakran egy nonprofit szervezetet vagy közösségi alapú kezdeményezést támogatnak. Az önkéntes tevékenységek nem helyettesítik a hivatásszerű, fizetett munkalehetőségeket, de hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára.
(6)
A gyorsan változó társadalmakban biztosítani kell az önkéntes tevékenységeket támogató hatékony intézkedéseket, hogy több ember számára tegyék lehetővé önkéntes tevékenység vállalását. Ezért fontos támogatni a társaktól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét és fejlesztését a helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinteken.
(7)
Az 1997-es kormányközi konferencia elfogadta az önkéntes tevékenységekről szóló 38. nyilatkozatot, amelyet az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatoltak, és elismeri, hogy az önkéntes tevékenységek jelentős mértékben hozzájárulnak a társadalmi szolidaritás erősödéséhez.
(8)
„Az önkéntes szervezetek és alapítványok szerepének erősítéséről Európában” című, 1997. júniusi közleményében a Bizottság az önkéntes szervezetekkel és alapítványokkal kapcsolatban három szempontot emelt ki: a munkahelyteremtés gazdasági, a szociálpolitikák meghatározásának és ezzel a társadalmi haladáshoz való hozzájárulásnak a társadalmi, illetve a demokrácia, a polgárság és a civil részvétel megerősítésének politikai aspektusát.
(9)
A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2002. június 27-én és 2007. november 16-án elfogadott állásfoglalásokban, valamint a 2008. november 20-i ajánlásban a Tanács és a tagállamok az „önkéntes tevékenységeket” az ifjúságpolitika területének kulcsfontosságú vonatkozásaként ismerték el, és megállapodtak a fiatalok önkéntes tevékenységeire vonatkozó közös célkitűzésekről, illetve a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról.
(10)
„Az önkéntes tevékenység: szerepe az európai társadalomban és kihatásai” című, 2006 december 13-i véleményében (2) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felkérte a Bizottságot, hogy „hirdesse meg az önkéntesek évét, majd mihamarabb tegyen közzé egy fehér könyvet az önkéntes tevékenységről és az aktív polgárságról Európában”.
(11)
Az Európai Parlament 2008 márciusában jelentést fogadott el „a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása érdekében vállalt önkéntesség szerepéről”, amelyben arra ösztönözte a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy ismerjék el az önkéntesség értékét a társadalmi és gazdasági kohézió előmozdításában.
(12)
Az Európai Parlament 2008 júliusában írásbeli nyilatkozatot fogadott el, amelyben arra hívott fel, hogy 2011-et hirdessék meg az önkéntesség európai éveként.
(13)
Az önkéntes tevékenységek támogatására számos olyan közösségi program és hálózat irányul, amelyek egyebek mellett a valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek mobilitására összpontosítanak, mint például az egész életen át tartó tanulás programja (3), az „Európa a polgárokért” program (4) és a „Cselekvő ifjúság” program (5) Európai Önkéntes Szolgálata.
(14)
Az önkéntes tevékenységek palettája Európa-szerte változatos: ezeket meg kell őrizni és tovább kell fejleszteni.
(15)
Az önkéntes tevékenységekben rejlő lehetőségeket nem használják ki teljeskörűen. Az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve lehetőséget fog biztosítani annak európai kontextusban történő bemutatására, hogy az önkéntes tevékenységek fokozzák a civil részvételt és megerősíthetik a polgárok adott társadalomhoz való tartozásának érzését valamennyi - helyi, regionális, nemzeti és európai - szinten.
(16)
Az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek éve ezen túlmenően hozzájárulhatna az önkéntes tevékenységek területén fennálló nemi egyenlőtlenségek kezeléséhez, például azon területek és tevékenységek vonatkozásában, amelyekben a férfiak és a nők egyenlőtlen arányban vesznek részt, illetve a vezető önkéntes pozíciókban való reprezentáltságuk tekintetében.
(17)
2011 az ENSZ által az önkéntesek nemzetközi évének nyilvánított 2001. év tizedik évfordulója.
(18)
Ez a határozat pénzügyi keretet határoz meg, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot jelenti.
(19)
A javasolt európai év céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel ehhez transznacionális információcserére és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésére van szükség, és ezért a javasolt intézkedés léptéke miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók. Az EK-Szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
A 2011. évet „az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évének” (a továbbiakban: „európai év”) kell kijelölni.
2. cikk
Célkitűzések
Az európai év általános célja, hogy - elsősorban a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjén keresztül - ösztönözze és támogassa a Közösséget, a tagállamokat, a helyi és regionális hatóságokat abban, hogy megteremtsék az Európai Unióban (EU) az önkéntes tevékenységeknek a civil társadalom számára ösztönző feltételeit, valamint hogy növelje az önkéntes tevékenységek láthatóságát az EU-ban.
Az európai év célkitűzései a következők:
1.
az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban az önkéntesség meghonosítása céljából uniós kontextusban, mint a civil részvétel és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze, valamint adott esetben és szükség esetén az önkéntes tevékenységek előtt álló, meglévő akadályok felszámolása;
2.
az önkéntes tevékenységek szervezőinek megerősítése az önkéntes tevékenységek minőségének javítása érdekében, az önkéntes tevékenységek megkönnyítése és a szervezők segítése az önkéntes tevékenységek új formáinak megvalósítása céljából, valamint a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és a szinergiák uniós szintű ösztönzése a civil társadalmon belül, illetve a civil társadalom és más ágazatok között;
3.
az önkéntes tevékenységek elismerése a megfelelő ösztönzők támogatása céljából magánszemélyek, vállalatok és önkénteseket képző szervezetek számára, továbbá annak elérése céljából, hogy a politikai döntéshozók, a civil társadalmi szervezetek, a közintézmények, a formális és nem formális oktatási ágazat, valamint a munkáltatók uniós szinten és a tagállamokban is elismerjék az önkéntes munka során szerzett készségeket és kompetenciákat;
4.
az önkéntesség értékének és fontosságának tudatosítása a figyelem felhívása céljából általában az önkéntességre, mint a civil részvétel megnyilvánulására, amely hozzájárul a minden tagállam közös érdekét képviselő kérdésekhez, mint például a harmonikus társadalmi fejlődéshez és a társadalmi kohézióhoz.
3. cikk
Érintett kezdeményezések
(1) A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó, következő közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten szervezett kezdeményezéseket foglalhatják magukban:
a)
a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréje;
b)
tanulmányok és kutatás végzése, valamint ezek eredményeinek terjesztése;
c)
konferenciák és rendezvények szervezése a vita serkentése és a polgárok szerepvállalását ösztönző önkéntes tevékenységek fontosságának és értékének tudatosítása, valamint az önkéntesek és szervezeteik erőfeszítéseinek elismerése érdekében;
d)
konkrét tagállami kezdeményezések, amelyek az európai év célkitűzéseinek elősegítésére irányulnak; az európai év teljes költségvetésének legalább 25 %-át erre a célra fordítják;
e)
tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére.
Az első albekezdésben említett intézkedések részletei a mellékletben találhatók.
(2) A projektek számára közösségi finanszírozás meglévő közösségi programokon keresztül biztosítható.
4. cikk
Együttműködés a tagállamokkal
2010. február 28-ig minden tagállam kijelöl egy testületet, amely a tagállamnak az európai évben való részvétele szervezéséért felelős (a továbbiakban: „nemzeti koordináló testület”), és a kijelölésről tájékoztatja a Bizottságot.
A nemzeti koordináló testület - tevékenységeinek végrehajtása során és különösen a nemzeti program elkészítésekor - szoros konzultációt folytat és együttműködik az érdekelt felek széles körével, a civil társadalmi szervezeteket és adott esetben az idevágó közösségi programok nemzeti ügynökségeit vagy kapcsolattartó pontjait is beleértve.
Az európai év nemzeti programját és prioritásait a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel és a mellékletben foglalt részletekkel és intézkedésekkel összhangban kell meghatározni.
5. cikk
Koordináció közösségi szinten és végrehajtás
A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordináló testületekkel, hogy az európai év végrehajtását összehangolják, és információt cseréljenek annak nemzeti szintű végrehajtásáról.
A Bizottság üléseket hív össze az önkéntes tevékenységek területén aktív európai szervezetek vagy testületek képviselőivel, valamint az érdekelt felekkel is, hogy segítsék a Bizottságot az európai év közösségi szintű végrehajtásában.
Az európai évet közösségi szinten a Bizottság hajtja végre.
A tagállamok, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társul a tevékenységekhez.
6. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A melléklet A. részében előírt közösségi szintű intézkedésekkel kapcsolatban közbeszerzési eljárást kell lefolytatni, illetve az Európai Közösségek általános költségvetéséből finanszírozott támogatások ítélhetők meg.
(2) A melléklet B. részében előírt közösségi szintű intézkedések az Európai Közösségek általános költségvetéséből társfinanszírozhatók.
(3) A Bizottság a melléklet C. részében említett eljárásnak megfelelően támogatást nyújt minden nemzeti koordináló testületnek.
7. cikk
Költségvetés
(1) Az e határozat végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra 8 000 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.
8. cikk
Nemzetközi együttműködés
Az európai év céljából a Bizottság együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Európa Tanáccsal, biztosítva az EU részvételének láthatóságát.
9. cikk
Összhang és kiegészítő jelleg
A Bizottság a tagállamokkal együtt gondoskodik arról, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban legyenek az európai év céljainak elérését segítő egyéb közösségi, nemzeti és regionális programokkal és kezdeményezésekkel.
10. cikk
A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az e határozat keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és az egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása, hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése, és - szabálytalanság észlelése esetén - hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén, összhangban az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel (8), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9).
(2) Az e határozat keretében finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének indokolatlan kiadási tételek miatt.
(3) A Bizottság az adott fellépésre odaítélt pénzügyi támogatást csökkenti, felfüggeszti vagy visszafizetteti, amennyiben szabálytalanságot - különösen az e határozat, vagy a szóban forgó támogatást megítélő egyedi határozat vagy szerződés rendelkezéseitől való eltérést - állapít meg, vagy abban az esetben, ha a Bizottság jóváhagyásának kérése nélkül a fellépés olyan jelentős módosításon ment keresztül, amely összeegyeztethetetlen az említett fellépés jellegével, illetve végrehajtásának feltételeivel.
(4) Amennyiben a határidőket nem tartották be, vagy egy fellépés végrehajtásában elért haladás az odaítélt támogatásnak csupán egy részét indokolja, a Bizottság a kedvezményezettet meghatározott időn belül észrevételei előterjesztésére kéri fel. Amennyiben a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a pénzügyi támogatás fennmaradó részét a Bizottság visszavonhatja, és követelheti a már folyósított összeg visszafizetését.
(5) Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (10) meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.
11. cikk
Nyomon követés és értékelés
A Bizottság 2012. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2009. november 27-én.