A Tanács 1334/1999/EK rendelete
(1999. június 21.)
a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK rendelet módosításáról szóló, 1998. április 27-i 905/98/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal való egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Jelenleg hatályos intézkedések
(1) 1993 júniusában a 1473/93/EGK tanácsi rendelettel [2] végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínai Népköztársaságból származó égetett kausztikus magnézium-oxid (a továbbiakban: "ÉKM") behozatalára. Ezek az intézkedések változó mértékű vámok formájában testesültek meg, azaz a vámot arra a behozatalra vetették ki, amely nem érte el a felülvizsgált rendeletben meghatározott legalacsonyabb behozatali árat. A minimális behozatali ár a kiszámított szokásos értéken alapult.
2. Felülvizsgálati kérelem
(2) A Kínai Népköztársaságból származó ÉKM behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatályának közelgő lejártáról szóló hirdetmény [3] kihirdetését követően, 1998 márciusában a Bizottsághoz olyan kérést intéztek, hogy a 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: "az alaprendelet") 11. cikke (2) bekezdése alapján vizsgálja felül ezeket az intézkedéseket.
(3) A kérés az Eurometaux-tól származott, amely azoknak a közösségi termelőknek a nevében jár el, amelyeknek az érintett termékre vonatkozó összesített eredménye e termék közösségi termelésének 100 %-át teszi ki.
(4) A kérést arra alapozták, hogy ezeknek az intézkedéseknek a lejárta a dömping valószínűsíthető folytatódásához, illetve megismétlődéséhez és a közösségi iparág sérelméhez vezetne. Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy a felülvizsgálat megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint a Bizottság a vizsgálat indításáról szóló hirdetmény kihirdetésével felülvizsgálatot kezdeményezett [4].
3. A vizsgálat
(5) A Bizottság hivatalosan értesítette a felülvizsgálat megindításáról a kérelmező közösségi termelőket, az exportáló ország exportőreit és termelőit, az importőröket és azoknak a rendelkezésre álló információk szerint érintett reprezentatív szövetségeit, valamint az exportáló ország képviselőit. A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi fél, illetve mindazok számára, akik a vizsgálat indításáról szóló hirdetményben előírt határidőn belül jelentkeztek. A hasonló országként kiválasztott Indiában működő termelőket is értesítették, és számukra is küldtek kérdőívet. A Bizottság továbbá a közvetlenül érintett felek számára lehetővé tette, hogy írásban ismertessék véleményüket, illetve szóbeli meghallgatást kérjenek.
(6) Valamennyi közösségi termelő válaszolt a kérdőívre. Három kínai exportőrtől, a Lianong Metals & Minerals Import & Export Corp., a Citic Trading Co. Ltd. és a Liaoning Foreign Trade Corp. nevű vállalatoktól (a továbbiakban: "kínai exportőrök") is érkeztek válaszok, egy kapcsolódó importőr és egy kapcsolódó kereskedő válaszolt a kérdőívre. Az együttműködés szintje az Eurostat adatai szerint meghaladta a Kínai Népköztársaságból származó összes behozatal 87 %-át. Három nem kapcsolódó importőr, a Frank & Schulte Benelux Hollandiából, a Timab Industries SA Franciaországból és a GBC Ltd az Egyesült Királyságból, szintén válaszolt a kérdőívre, és írásban közölték véleményüket. A termék felhasználóitól nem érkezett válasz, kivéve a Timab Industriest, amely maga is importálta a szóban forgó terméket.
(7) A bizottsági szolgálatok beszereztek és ellenőriztek minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítéltek a dömping folytatódása, illetve megismétlődése és a közösségi érdekek sérelme valószínűségének megállapításához. Helyszíni ellenőrzést végeztek az alábbi vállalatok telephelyein:
a) Közösségi termelők:
- Grecian Magnesite SA, Athén, Görögország
- Magnesitas Navarras, Pamplona, Spanyolország
- Magnesitas de Rubian, Sarria (Lugo), Spanyolország
- Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Ausztria
b) A hasonló országban működő termelők:
- Tamil Nadu Magnesite Ltd, Salem, India
c) A Közösségbe importáló, nem kapcsolódó importőrök:
- Frank & Schulte Benelux, Capelle a/d Ijssel, Hollandia
- Timab Industries SA, St Malo, Franciaország (egyben az érintett termék felhasználója is)
- GBC Ltd., Ewell (Surrey), Egyesült Királyság
d) Kapcsolódó importőrök és kereskedők
- Citic Germany GmbH, Bad Homburg, Németország
- Lutz Mineralien GmbH, Schifferstadt, Németország
(8) A dömping vizsgálata az 1997. július 1-jétől 1998. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: "VI") vonatkozott. A közösségi iparág helyzetének vizsgálata az 1994. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: "KVI") vonatkozott.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(9) Az eljárás által érintett termék a magnézium-oxid egy formája, nevezetesen a természetes égetett kausztikus magnezit (ÉKM), amelyet a természetben előforduló magnézium-karbonátból vagy magnezitből állítanak elő. Az ÉKM előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, összezúzzák, osztályozzák, majd szárítókemencében 700 és 1000°C fokon kiégetik. Az eljárás eredményeképpen eltérő magnézium-oxid ("MgO") tartalmú, illetve kategóriájú ÉKM-et kapunk. Az ÉKM-ben előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2, a Fe2O3, az Al2O3, a CaO és a B2O3 (szilikon-oxid, vasoxid, alumínium-oxid, kalcium-oxid és bór-oxid). Az ÉKM fő felhasználási területei: a mezőgazdaság, ahol állati takarmányként vagy műtrágyaként hasznosítják, ezenkívül ipari célra az építőiparban padlóburkolásra és hőszigetelésre, valamint a cellulóz-, papír- és csiszolóanyag-gyártás során használják fel.
(10) Az ÉKM vegyi összetétele nem mindenütt egyforma. Mindazonáltal nem sikerült egyértelmű határvonalat meghatározni ahhoz, hogy az ÉKM eltérő fajtáit különböző termékekként osztályozzák. A kategóriák közötti határ a különböző termékfajták párhuzamos felhasználása miatt elmosódik, mivel a felhasználók azonos célra eltérő kategóriájú és eltérő helyről származó magnezitet is felhasználnak.
(11) Annak ellenére, hogy a Kínai Népköztársaságból származó és a közösségi piacon értékesített ÉKM MgO-tartalma eltérő volt, ez általában véve nem jelentett lényegi különbséget az érintett termék alapvető fizikai tulajdonságaiban, felcserélhetőségében, külső megjelenésében vagy forgalmazásában. Az előző vizsgálathoz hasonlóan ennek megfelelően valamennyi kategóriájú és típusú ÉKM-et egyetlen termékként kell figyelembe venni ebben a vizsgálatban is.
2. Hasonló termék
(12) Megállapítottuk, hogy nincs alapvető különbség a Közösségbe kivitt ÉKM fizikai és kémiai tulajdonságai és a hasonló ország belföldi piacán termelt és értékesített termék között. Nem találtunk különbséget továbbá az érintett termék és a panaszos közösségi iparág által a közösségi piacon termelt és értékesített termék között. Ebben a tekintetben a vizsgálat megerősítette az előző vizsgálat következtetését, amely szerint a felhasználók termelési folyamatukban minden változtatás nélkül felhasználhatják a behozott terméket és a Közösségben előállított terméket egyaránt.
(13) Egyes nem kapcsolódó importőrök azt állították, hogy a Kínai Népköztársaságból származó ÉKM nem hasonló a közösségi iparág által termelt és értékesített ÉKM-hez. Arra hivatkoztak, hogy azok nem tekinthetők hasonlónak, mivel a nyersanyag (MgCO3) a Kínai Népköztársaságban nagy rétegben könnyen kitermelhető, míg a közösségi nyersanyagot vékony telérekből kell kitermelni. A kínai magnezit természetes MgO-tartalma is magasabb.
(14) Annak ellenére, hogy a kitermelés módszerei, a réteg magnezittartalma és a termelési folyamat termelőnként eltérő lehet, és ez világszerte így van, ezeknek a különbségeknek nincsen jelentős kihatása a végtermékre, illetve nem olyanok, hogy megalapozzák egyes nem kapcsolódó importőrök bejelentését, amely szerint az ÉKM-nek a Kínai Népköztársaságban történő előállítása a felhasznált módszerek és folyamatok, illetve a magnezit kémiai és fizikai tulajdonságai miatt egyedülálló. Ezt megerősíti az a tény, hogy több vásárló egyaránt vásárol a közösségi termelőktől és a kínai exportőröktől is.
(15) Ennek megfelelően egyrészt a Közösségbe exportált ÉKM, másrészt a közösségi iparág által a közösségi piacon termelt és értékesített termék és a hasonló ország belföldi piacán termelt és értékesített termék felcserélhető, és az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében azokat egyetlen hasonló terméknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1. Előzetes megjegyzések
(16) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban a vizsgálat során megvizsgáltuk, megalapozott-e az a következtetés, amely szerint az intézkedések hiányában fennáll a dömping folytatódásának, illetve megismétlődésének a valószínűsége.
2. Hasonló ország
(17) A szokásos érték megállapításához figyelembe vettük azt a tényt, hogy ennél a vizsgálatnál a Kínai Népköztársaságból származó behozatal szokásos értékét piacgazdasági berendezkedésű harmadik országból származó adatok alapján kell megállapítani. Ebben a tekintetben az ennek a felülvizsgálatnak a megindításáról szóló hirdetményben Törökországot jelöltük meg, mint a szokásos érték meghatározásához alkalmas, piacgazdasági berendezkedésű országot. Mindazonáltal több importőr azt állította, hogy Törökország nem alkalmas erre a célra, azon az alapon, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférés Törökországban nehezebb, mint a Kínai Népköztársaságban. Ennek megfelelően, mivel a törökországi bányák esetében hiányoznak a Kínai Népköztársaságban található bányák esetében fennálló természetes előnyök, a törökországi kitermelési és előállítási költségek magasabbak a kínai bányákban érvényesülő költségeknél. Alternatívaként egy importőr Szlovákiát javasolta, ahol a természeti feltételek állítólag hasonlóak a Kínai Népköztársaságéhoz. Mások azt javasolták, hogy a szokásos értéket a németországi mészkő vagy dolomit (amelyeket hasonló módon bányásznak és állítanak elő, mint az ÉKM-et a Kínai Népköztársaságban, és a felhasználásuk is hasonló) belföldi értékesítési árára kell alapozni.
(18) Az importőröknek a Törökország hasonló országként való kiválasztásával kapcsolatos észrevételeire való tekintettel nemcsak Törökországban kerestünk együttműködést, hanem más olyan országokban is, amelyekről ismert volt, hogy az ÉKM-et megfelelő mennyiségben termelik. Az együttműködésre vonatkozó felkérést küldtünk különösen három ismert termelőnek Törökországba, kettőnek Brazíliába, egynek Szlovákiába és kettőnek Indiába. Brazíliából nem érkezett válasz, a szlovák termelő pedig úgy nyilatkozott, hogy nincs abban a helyzetben, hogy a VI tekintetében a kért tájékoztatást biztosítani tudja. Az ÉKM egyetlen együttműködni hajlandó török termelője olyan belföldi értékesítési mennyiséget tüntetett fel, amelyet a Közösségbe irányuló kínai kivitel kapcsán nem lehetett reprezentatívnak tekinteni, egy másik török termelő pedig kizárólag az MgO egy másik fajtáját, az úgynevezett zsugorított magnezitet termelte. Végezetül egy indiai termelő beleegyezett abba, hogy rendelkezésre bocsássa a kérdőívben kért információkat.
(19) Ami a németországi mészkő vagy dolomit belföldi értékesítési árainak felhasználására vonatkozó javaslatot illeti, hangsúlyozni kell, hogy a mészkő és a dolomit nem tekinthetők az ÉKM-hez hasonló anyagoknak, mivel kémiai tulajdonságaik eltérőek.
(20) Az együttműködő indiai termelő belföldi értékesítéseivel kapcsolatban megállapítottuk, hogy termelése a VI alatt a Kínai Népköztársaságból származó teljes közösségi behozatal jóval több mint 5 százalékának felelt meg. Az ÉKM indiai piaca versenyképes piacnak tűnt, ahol az ÉKM öt belföldi termelője versenyzett egymással. A magnezit, az ÉKM termelésének nyersanyaga, nagy mennyiségben, a gyárak közelében található külszíni bányákban könnyen hozzáférhető. Az indiai termelő kitermelése és termelési folyamata nagyon hasonló a kínai termelőkéhez.
(21) A kínai exportőrök jelezték, hogy annak ellenére, hogy Törökország a célra nem teljesen alkalmas, továbbra is hasonló országként kellett volna kezelni azon az alapon, hogy az Indiában, illetve a korábbi vizsgálat során Törökországban megállapított szokásos értékek között semmiféle kapcsolat sem állna fenn. Mindazonáltal, ahogyan azt korábban megállapítottuk, a törökországi értékesítések túlságosan alacsonyak ahhoz, hogy reprezentatívak legyenek, s ennek megfelelően Törökország hasonló országként nem jöhetett számításba.
(22) A kínai exportőrök arra hivatkoztak, hogy az együttműködő indiai termelő teljes egészében állami tulajdonban van, s ennek megfelelően az ÉKM árait Indiában az állam felügyeli. Valóban igaz, hogy a szóban forgó vállalat állami tulajdonban áll. A vállalat mindazonáltal piacgazdasági keretek között működik, és belföldi értékesítéseit több, az indiai kormánytól független vállalattal versenyben végzi. Semmi sem utalt arra, hogy az állami tulajdon a költségek vagy az eladási árak torzulását eredményezte volna.
(23) A fentieket megfontolva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy India a szokásos érték megállapításának céljára alkalmas hasonló ország.
3. Szokásos érték
(24) Az Indiában kitermelt és értékesített egyetlen kategóriájú ÉKM esetében a szokásos értéket a megfelelő mennyiségűnek talált hasonló termék értékesítésekor a kereskedelemben szokásos módon a független vásárlók által a belföldi piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján határoztuk meg. Más olyan kategóriák esetében, amelyeket az együttműködő vállalat nem termelt, a szokásos értékre az együttműködő vállalat által termelt kategória alapján meghatározott korrekciós tényezőt alkalmazva állapítottuk meg a szokásos értéket. Mivel a magasabb MgO-tartalom magasabb minőségnek felel meg, s ennélfogva a szóban forgó termék értékesebb, indokoltnak tartottuk, hogy a korrekció mértékét a Kínai Népköztársaságból kivitt különböző kategóriák MgO-tartalmának közvetlen arányaként határozzuk meg.
4. Kiviteli ár
(25) Az együttműködő kínai exportőröknek a Közösségbe irányuló ÉKM kivitele a szóban forgó termék a Kínai Köztársaságból származó teljes behozatalának körülbelül 87 %-át képviselte, ahogyan azt a kérdőívekre adott válaszok, valamint a vizsgált termék behozatalára vonatkozó KN-kód 25199090 10/80 TARIC vámtarifaszámmal kapcsolatos Eurostat-adatok alapján megállapítottuk.
(26) Annak a két együttműködő exportőrnek az esetében, amelyeknek a Közösségbe irányuló teljes értékesítése nem kapcsolódó importőrök felé történt, a kiviteli árat a nem kapcsolódó importőröknek a kivitelre értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.
(27) Arra az exportőrre tekintettel, amelynek a Közösségbe irányuló teljes értékesítése a Közösségben működő kapcsolódó importőr felé történt, aki azt kapcsolódó kereskedő felé értékesítette tovább, a kiviteli árat úgy állapítottuk meg, hogy az első független vásárló felé alkalmazott viszonteladói árból levontuk a behozatal és az újraeladás között a kapcsolódó importőrnél, illetve a kapcsolódó kereskedőnél felmerült összes költséget, valamint a méltányos haszon összegét annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően megbízható kiviteli árat állapítsunk meg. A haszon összegét az együttműködő importőrök által átlagosan elért haszonra, azaz a kapcsolódó kereskedő bevételének 9 százalékára való hivatkozással számítottuk ki.
5. Összehasonlítás
(28) Az egyes kategóriák szokásos értékének súlyozott átlagát az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az ÉKM megfelelő kategóriája kiviteli árának súlyozott átlagával hasonlítottuk össze az előállító országban található kikötőnél érvényes FOB szinten.
(29) Annak érdekében, hogy lehetővé váljon a szokásos érték és a kiviteli ár méltányos összehasonlítása, figyelembe vettük az azok között a tényezők közötti különbségeket, amelyekről azt állították és igazolni is tudták, hogy azok az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az összehasonlíthatóságot befolyásolják. Ebben a tekintetben korrekciót végeztünk a belvízi és tengeri szállítással kapcsolatos, a biztosítási, a kezelési, a berakodási és járulékos költségek és a hitelköltségek vonatkozásában. Továbbá mivel a Kínai Népköztársaságban a termelők könnyebben férhetnek hozzá a nyersanyaghoz, a Bizottság úgy döntött, hogy további engedményt kell tenni annak érdekében, hogy figyelembe vegyük a magnezitérc kitermelésének a Kínai Népköztársaság Indiával összehasonlítva kedvezőbb érckitermelési arányából fakadó alacsonyabb költségeket. Ennélfogva miután úgy találtuk, hogy az érckitermelési arány Indiában a Törökországban találthoz hasonló, amely utóbbi országot az előző vizsgálatban referenciaországként használtunk, továbbá az érdekelt felek által szolgáltatott egyéb újabb tény hiányában úgy határoztunk, hogy a szokásos értékre ugyanazt a korrekcióját alkalmazzuk, amelyet a kínai felek az előző vizsgálatban kérelmeztek, azaz levonjuk az indiai kitermelési költségek 20 %-át.
(30) Végezetül a kínai exportőrök a kereskedelem szintjében fennálló különbség korrekciója iránti kérelmét megalapozottnak találtuk, de pontos számítást nem tartottunk szükségesnek, mivel ebben az esetben megszűnési felülvizsgálatról volt szó, és úgy ítéltük meg, hogy a korrekció végrehajtása ellenére a jelentős dömpingár-különbözet továbbra is fennmaradna.
6. Dömpingár-különbözet
(31) A szokásos érték és a kiviteli ár összehasonlítása dömping létezését mutatta ki, olyan dömping-árkülönbözettel, amely azzal az összeggel egyenlő, amellyel az így megállapított szokásos érték a Közösségbe irányuló kiviteli árat meghaladta. Jelentős volt a CIF közösségi határparitáson számított behozatali ár százalékaként megállapított dömpingár-különbözet.
D. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VAGY FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(32) A dömping a VI alatti meglétének elemzését követően a dömping folytatódásának valószínűségét vizsgáltuk arra az esetre, ha a szóban forgó intézkedéseket eltörölnénk. Az exportőrök által nyújtott tájékoztatás alapján megállapítottuk, hogy valószínű, hogy az ÉKM kínai kivitele folytatódik, mégpedig a VI-hez képest azonos vagy még alacsonyabb áron. Ezt támasztja alá az a tény, hogy a hivatalos amerikai statisztikák szerint az említett országba, a Kínai Népköztársaságból származó ÉKM egyik legfőbb célállomásába irányuló kínai FOB kiviteli árak a VI alatt a Közösségbe irányuló kínai kiviteli áraknál átlagosan lényegesen alacsonyabbak voltak.
(33) Annak a ténynek az alapján, hogy a Kínából származó ÉKM kiviteléről megállapítottuk, hogy az a VI alatt a dömpingelt áron bonyolódott, és hogy az exportőrök által biztosított tájékoztatás szerint megjósolható a Közösségbe irányuló kínai kiviteli árak kismértékű csökkenése, és figyelembe véve az olyan harmadik országok felé alkalmazott kínai árpolitikát, ahol dömpingellenes intézkedések nincsenek hatályban, megállapítottuk, hogy amennyiben a hatályos intézkedéseket megszüntetnénk, a dömping valószínűsíthetően folytatódna.
(34) Ezenkívül az alábbiakban említett kiviteli engedélyezési rendszer eltörlése valószínűsíthetően a kínai kiviteli árak körülbelül 75 euróra történő csökkenéséhez vezetne, ami a dömping további növekedésével volna egyenértékű.
E. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA
(35) Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint a "közösségi iparág" kifejezést úgy kell értelmezni, mint amely a hasonló termék közösségi termelőire mint egészre, illetve közülük azokra vonatkozik, amelyeknek a szóban forgó össztermelése ezen termékek teljes közösségi termelésének az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésében meghatározott jelentős részét alkotja. A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező közösségi termelők az ÉKM közösségi termelésének 100 %-át képviselik. Ennek megfelelően az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi iparágat.
F. A KÖZÖSSÉGI ÉKM PIAC HELYZETÉNEK ELEMZÉSE
(36) Először is megjegyzendő, hogy a KVI során a közösségi iparágra vonatkozó konkrét adatok többségét három közösségi termelő (Grecian Magnesite, Magnesitas Navarras és Magnesitas de Rubián) adatai alapján számítottuk ki. A negyedik közösségi termelőt, a Styromagot, csak 1996-ban alapították meg független vállalatként, azt követően, hogy a szintén ÉKM-termelő Magindag csődbe ment. Mivel a Styromagra vonatkozó információk csak 1996-tól álltak rendelkezésre, és annak érdekében, hogy a közösségi iparág helyzetéről összefüggő kép alakuljon ki, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem volna megfelelő, hogy a közösségi iparág helyzetének elemzésére figyelembe vegye a Styromagra vonatkozó információkat. A Styromagtól származó adatokat felhasználtuk a teljes közösségi fogyasztás megállapításához, illetve azok megjelennek a VI alatti dömpingárak elemzésében. Kijelenthető továbbá, hogy a közösségi iparág helyzetének az alábbiakban bemutatott elemzése nem változott volna abban az esetben, ha az elemzés tartalmazná a Styromag 1994 és 1995 közötti időszakra kikövetkeztetett adatait is.
1. Fogyasztás a közösségi piacon
(37) A VI alatti teljes ÉKM-fogyasztást az alábbiak alapján számítottuk ki:
- a közösségi iparág értékesítése a közösségi piacon,
- a Kínai Népköztársaságból származó ÉKM-nek a Közösségbe irányuló behozatala, valamint
- az összes többi harmadik országból származó ÉKM-nek a Közösségbe irányuló behozatala.
(38) Ezen az alapon a VI alatt az 1994-es 328000 tonnás fogyasztás 356000 tonnára emelkedett, arra a szintre, amely nagyon közel áll az előző vizsgálati időszakban megállapított szinthez (368000 tonna). Az 1994 és 1996 közötti időszak a fogyasztás folyamatos, 1996-ra 422000 tonnáig történő emelkedésével volt jellemezhető. A közösségi fogyasztást az időjárási feltételeknek az alacsony fokozatú ÉKM iránti keresletre gyakorolt hatása, valamint több új ipari piac lehetséges fejlődése növelte. A csúcsot követően a kereslet 1997-ben 18 %-kal visszaesett, de a VI alatt részben visszaállt a korábbi szintre.
(39) Végezetül megállapítható, hogy a két alkalmazási területen felhasznált ÉKM közösségi fogyasztása nagyjából egyenlő arányban oszlik meg, azaz a fogyasztás körülbelül 50 százaléka mezőgazdasági, a másik fele pedig ipari célú.
2. Az érintett országból származó behozatal
a) Behozott mennyiség, behozatali részesedés és a behozatal piaci részesedése a KVI tekintetében
(40) A Kínai Népköztársaságból származó ÉKM-behozatal mennyisége a VI alatt az 1994-es 86089 tonnáról 110592 tonnára nőtt, amely a KVI alatt körülbelül 28 %-os emelkedésnek felel meg. A VI alatt behozott mennyiség megközelíti az eredeti vizsgálat korábbi vizsgálati időszakának szintjét (120000 tonna).
(41) A Kínai Népköztársaságból behozott ÉKM részesedése a Közösségbe irányuló összes behozatal mennyiségében a KVI alatt 77 és 82 % között volt. A legmagasabb behozatali részesedést az 1996-os csúcskeresleti évben érték el. Megjegyzendő mindazonáltal, hogy a korábbi vizsgálati időszak idején a Kínai Népköztársaság behozatali részesedése csupán 54 % körüli volt.
(42) A Kínai Népköztársaságból származó, a közösségi piacra irányuló behozatal piaci részesedése 1994-től a VI-ig 26,3 százalékról 31 százalékra nőtt. Ez a KVI alatt 4,7 pontos általános emelkedésnek felel meg. 1996-ban, amely évben kivételesen magas volt a kereslet, a kínai piaci részesedés elérte a 36,4 százalékot. A korábbi vizsgálatban a Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése a VI alatt 32 % volt.
b) Az érintett termék behozatali árainak alakulása és az árképzés
i. Az érintett termék behozatali árainak alakulása
(43) Az Eurostat tájékoztatása szerint a Közösségbe irányuló átlagos kínai CIF értékesítési árak 1994 és 1995 között jelentősen emelkedtek, azt követően pedig folyamatosan csökkentek. Az érintett behozatal átlagos értékesítési árai a KVI alatt tehát körülbelül 14 %-kal nőttek.
(44) Az az érv merült fel, hogy a kínai kiviteli engedélyezési rendszer, amelyet állítólag a dömpingellenes intézkedések kivetése után vezettek be, fokozatosan korlátozta a Közösségbe irányuló kínai ÉKM-szállítást, ezáltal növelve a Közösségen belül érvényesített kínai értékesítési árakat. A fentiekben már említetteknek megfelelően mindazonáltal a kínai behozatal mennyisége a KVI alatt 28 %-kal nőtt, s annak ellenére, hogy a Közösségbe irányuló kínai behozatali árak az intézkedések 1993-ban történt bevezetése után 1995-ig emelkedtek, azóta folyamatosan csökkentek.
ii. Az exportőrök árképzési magatartása
(45) Annak érdekében, hogy megállapítsuk az exportőrök árképzési magatartását a közösségi termelők árképzési magatartásával összefüggésben, elemeztük az exportőrök, valamint a közösségi iparág árait a VI esetében. Az elemzés során a közösségi iparág és a felmérésben együttműködő kínai exportőrök a Közösségben működő, nem kapcsolódó importőrök felé teljesített értékesítéseit, és a kapcsolódó importőrök a nem kapcsolódó fogyasztók felé - az azonosnak ítélt kereskedelmi szinteken - teljesített továbbértékesítését használtuk fel. Ennél az elemzésnél a terméket a mezőgazdasági és ipari alkalmazásnak megfelelően két csoportba osztottuk. Ezen az alapon a közösségi iparág által termelt és értékesített ÉKM értékesítési árait hasonlítottuk össze az azonos célra felhasznált kínai ÉKM értékesítési áraival.
(46) Megjegyzendő, hogy az együttműködő kínai exportőrök a Közösségbe irányuló kiviteli mennyiségük jelentős részét a Közösségen kívül működő vásárlók közvetítésével értékesítették FOB kínai határparitáson számított árakon. Ennek megfelelően korrekciót kell alkalmazni annak érdekében, hogy az együttműködő importőröktől és exportőröktől kapott tájékoztatás alapján meg lehessen határozni a CIF közösségi határparitáson számított árakat.
(47) Az érintett behozatal CIF árainak súlyozott átlagát hasonlítottuk össze a közösségi termelők áraival, korrigálva a szállítási feltételekben fennálló különbségeket azokra a piacokra vonatkozólag, ahol mindkét fél értékesített, mivel csak ezeken a piacokon lehet értelmezhető összehasonlítást elvégezni. A vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportőrök általános átlagos értékesítési árai mindkét felhasználás esetén alacsonyabbak, mint a közösségi iparág hasonló árai. Megállapítottuk különösen, hogy a kínai kivitel és a közösségi iparág árai között viszonylag nagyobb volt az átlagos eltérés az iparban felhasznált ÉKM, mint a mezőgazdaságban felhasznált ÉKM esetében.
(48) Végezetül az együttműködő importőröknek a kérdőívre adott válaszai elemzése kimutatta, hogy a mezőgazdaságban felhasznált ÉKM jelentős értékesítései esetében az exportőr CIF értékesítési ára pontosan a minimális tonnánkénti 112 ECU szinten volt, ami arra enged következtetni, hogy ezeket az árakat a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedések korlátozták.
(49) Annak a ténynek az ellenére, hogy az exportőrök áraiban nem jelent meg a kínai ÉKM-nek a közösségi iparág által termelt ÉKM-énél magasabb tisztasági foka, a Bizottság nem találta szükségesnek, hogy korrekciós tényezőt alkalmazzon. Ezt a korrekciót korábban a közösségi iparág kérte.
3. A közösségi iparág gazdasági helyzete
a) Termelés
(50) A KVI kezdeti és végső helyzetét összehasonlítva a ÉKM teljes termelése 1994-től a VI-ig viszonylag stabil volt. A fent említett időszakban a termelés 6 %-kal, körülbelül 207000 tonnáról körülbelül 219000 tonnára nőtt.
b) Termelő kapacitás
(51) A közösségi iparág termelő kapacitása a VI alatt az 1994-es 265000 tonnáról 280000 tonnára nőtt. Ez a VI alatt körülbelül 6 %-os emelkedésnek felel meg.
c) Kapacitáskihasználtság
(52) 1994-ben és a VI alatt a közösségi iparág 78 %-os kapacitáskihasználtsága nagyjából azonos szinten volt. 1995-ben és 1996-ban mindazonáltal a kapacitáskihasználtság 89 százalékra, illetve 88 százalékra nőtt. Ez annak volt az eredménye, hogy ebben az időszakban magas értékesítést vártak, amely végül nem valósult meg, különösen 1996-ban. Azóta a közösségi iparág kapacitáskihasználtsága folyamatosan csökkent.
d) Értékesített mennyiség
(53) A közösségi termelők által értékesített teljes mennyiség az 1994-es 209000 tonnáról majdnem 211000 tonnára emelkedett a VI alatt. Az értékesített mennyiség 1994 és 1995 között jelentős mértékben nőtt, azóta viszont folyamatosan csökkent.
e) Piaci részesedés
(54) A közösségi iparág a közösségi piacon való piaci részesedése a VI alatt az 1994-es 63 százalékról 58 százalékra csökkent. Ez a KVI alatt öt százalékpontos csökkenésnek felel meg. 1996-ban, amely évben különösen magas volt a kereslet, a közösségi iparág piaci részesedése 50 %-osra csökkent. Annak ellenére, hogy a következő évben a közösségi iparág visszaszerezte a korábban elvesztett százalékpontokat, a közösségi iparág részesedése 1997 óta újra csökkenő tendenciát mutat.
f) Az árak alakulása
(55) A vizsgálat kimutatta, hogy közösségi termelők átlagos ÉKM-értékesítési árai 1994-től a VI-ig 7 %-kal nőttek. A közösségi iparág értékesítési árai 1996-ban érték el a csúcsot az abban az évben tapasztalható magas piaci kereslet miatt. A mezőgazdasági ÉKM árai a KVI alatt 13 %-kal emelkedtek, ezzel szemben az ipari célokra felhasznált ÉKM értékesítési árai 6 %-kal emelkedtek. Mindazonáltal, míg a mezőgazdasági ÉKM árai az 1996-os csúcsot követően viszonylag állandóak voltak, az ipari célokra felhasznált ÉKM árai 5 %-kal csökkentek.
g) Jövedelmezőség
(56) A jövedelmezőség elemzésének céljából a közösségi iparág ÉKM-termelése egyes melléktermékeinek értékesítését is figyelembe vettük, ami az ÉKM fajlagos költségeinek csökkenését, illetve az ÉKM-mel kapcsolatos nyereség növekedését eredményezte. A közösségi iparág mindazonáltal arra hivatkozott, hogy ezek az értékesítések csak átmeneti jellegűek, és azonnal megszűnhetnek. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hosszabb időszakon keresztül forgalmazott melléktermékek értékesítéseinek az értéket és a mennyiséget tekintve egyaránt jelentős volta miatt, azokat az ÉKM jövedelmezőségi elemzésnek is tartalmazni kellett, aminek eredményeképpen nőtt az ÉKM-értékesítés jövedelmezősége.
(57) Ezen az alapon a közösségi iparágnak a nettó értékesítés százalékaként kifejezett jövedelmezősége a KVI alatti 1994-es 4,0 %-os súlyozott átlagként kifejezett veszteségről a VI alatt 5,2 %-os haszonra nőtt. A közösségi iparág haszonhelyzete egészében 9,2 százalékponttal javult a KVI alatt. Mindazonáltal a közösségi iparág tevékenysége fenntartásához évi 10 %-os haszonkulcsot tart szükségesnek.
h) Foglalkoztatás
(58) A foglalkoztatás a közösségi iparágban 6,7 %-kal csökkent a KVI alatt.
i) Árukészlet
(59) A közösségi termelők záró árukészlete az 1994-es 24788 tonnáról a VI alatt 34240 tonnára nőtt, amely a KVI alatt körülbelül 38 %-os emelkedésnek felel meg. A záró árukészlet 1994-től 1997-ig folyamatosan nőtt, ezt követően azonban csökkent a VI alatt.
j) Beruházás
(60) A közösségi iparág teljes beruházásainak értéke az 1994-től a VI-ig tartó időszakban 23 %-kal emelkedett. A közösségi iparág különösen nagymértékű befektetési tevékenységet valósított meg 1995-ben és 1996-ban. A beruházások elsősorban a termelési folyamat fejlesztését és ésszerűsítését érintették a költségek csökkentése érdekében. A környezetszennyezés csökkentése érdekében a közösségi iparág egy része modern szűrőket állított üzembe az égetőkemencékben.
k) A közösségi iparág export tevékenysége
(61) A közösségi iparág harmadik országokba irányuló ÉKM kivitele viszonylag stabil fejlődést mutat. A KVI alatti éves kivitel évente körülbelül 8000 tonna és 11000 tonna között volt.
l) Következtetés
(62) A változó dömpingellenes vám 1993-as kivetését követően a közösségi iparág helyzete a KVI alatt javult. Bizonyos gazdasági tényezők, köztük a termelés, a termelőkapacitás, a tonnánkénti átlagos értékesítési árak, a jövedelmezőség és a beruházások pozitívan alakultak. A KVI alatt mind a termelés, mind a termelőkapacitás körülbelül 6 %-kal emelkedett, az átlagos értékesítési árak pedig körülbelül 7 %-kal emelkedtek az említett időszakban. Két veszteséges évet követően a közösségi iparág értékesítése 1996 óta újra jövedelmezően alakult. Valószínű, hogy ez az állomány csökkentése és a termelés ésszerűsítése érdekében az előző évben végrehajtott befektetések eredménye volt. A VI alatt a közösségi iparág értékesítési mennyisége és kapacitáskihasználtsága az 1994-es szintet érte el. Mindazonáltal a fenti elemzésből az is kiderül, hogy ez nem minden mutatóra igaz, és hogy különösen 1996-tól csökkenő tendencia mutatkozik.
(63) A kapacitáskihasználtság, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a záró árukészlet valójában nem alakultak kedvezően. A közösségi iparág a szóban forgó időszak alatt körülbelül öt százalékpontot veszített a közösségi piacon. A közösségi iparág 1994-hez képest a VI alatt 6,7 %-kal kisebb állományt foglalkoztatott. A közösségi iparág záró árukészlete 1994 és 1997 között folyamatosan nőtt - a KVI alatt a teljes növekedés 38 %-os volt. A közösségi iparág kapacitáskihasználtsága továbbá 1995-től folyamatosan csökkent, a kapacitáskihasználtság tehát 1996-ban sem haladta meg a 88 százalékot annak ellenére, hogy ebben az évben a kereslet magas volt.
(64) A vizsgálat megállapította, hogy annak ellenére, hogy a közösségi iparág helyzete néhány területen javult, más gazdasági tényezők nem alakultak ilyen kedvezően. Ezt az alacsony kínai behozatali árakkal összefüggésben kell megítélni, amelyek megközelítették a minimális árat, és amelyek árleszorító hatást gyakoroltak a közösségi iparágra. Ez megakadályozta a közösségi iparágat abban, hogy teljesen ellensúlyozza a korábban folytatott dömpinggyakorlat hatásait.
(65) Egyes állítások szerint a közösségi iparág az érintett országból származó folyamatos behozatal ellenére javította helyzetét a közösségi piacon. Ebben a tekintetben megjegyezhető, hogy annak ellenére, hogy a dömpingellenes intézkedések hozzájárultak a közösségi iparág gazdasági helyzetének javulásához, amint azt az eddigiekben kifejtettük, nem érték el a kellő hatást. Ezt az állítást támasztja alá az is, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a KVI alatt 28 %-kal emelkedett, s ezáltal 4,7 %-os piaci részesedésre tett szert ez alatt az időszak alatt.
4. Más harmadik országokból származó behozatalmennyiség és behozatali árak
a) A behozatal mennyisége
(66) A más harmadik országokból származó ÉKM-behozatal mennyisége a KVI alatt az 1994-es 25000 tonnáról a VI alatt 26000 tonnára emelkedett. Ez 4 % körüli növekedésnek felel meg. A ÉKM iránt 1996-ban jelentkező, a korábbiakban említett magas kereslet miatt a más harmadik országokból származó behozatal ebben az évben 33000 tonnát meghaladó csúcsot ért.
(67) A más harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése 1994-től 1996-ig 8 % volt, 1997-ben pedig egy százalékponttal csökkent. Az említett országok piaci részesedése a KVI alatt tehát viszonylag állandó volt.
b) A harmadik országokból származó behozatal értékesítési árai
(68) Az Eurostat szerint a harmadik országból származó behozatal átlagos értékesítési árai a KVI alatt 43 %-kal emelkedtek.
5. Következtetés
(69) Az előző vizsgálat adataival összehasonlítva a közösségi fogyasztás viszonylag állandó szinten volt. Azt állították, hogy a Közösségben a kereslet 1995 és 1996 között hirtelen megnőtt, s így meghaladta a közösségi iparág kapacitását, amely elkerülhetetlenné tette a kínai ÉKM-behozatal növekedését. Megjegyzendő mindazonáltal, hogy a közösségi iparág kapacitáskihasználtsági mutatója 1995-ben 89 %-os volt, és azóta folyamatosan csökkent. Ennek megfelelően levonhatjuk azt a következtetést, hogy a közösségi fogyasztásnak nem volt jelentős befolyása a közösségi iparág helyzetére a KVI alatt.
(70) Úgy tűnik továbbá, hogy a kínai behozatal mennyiségét inkább az 1995-től csökkenő kínai behozatali árak növelték. A keresletben a VI-ig tartó időszakban mindenesetre nem játszódott le hasonlóan nagymértékű olyan növekedés, ami magyarázhatná a kínai ÉKM az előző vizsgálat alatt megállapított behozatalának és piaci részesedésének növekedését.
(71) A közösségi iparág jelentős erőfeszítéseket vállalt annak érdekében, hogy megőrizze versenyképességét a fő kínai versenytársakkal és más harmadik országokból származó versenytársakkal szemben. Ezek az erőfeszítések különösen a KVI alatt végrehajtott beruházások nagyságrendjét tekintve szembetűnőek. 1994-től 1997-ig a közösségi iparág jelentős összegeket fektetett be termelő létesítményeinek modernizálása és racionalizálása érdekében. Mindazonáltal a Kínai Népköztársaságból származó folyamatos dömpingelt behozatal miatt ezek az erőfeszítések nem voltak teljesen sikeresek. A közösségi iparág helyzete továbbra is kiszolgáltatott volt.
G. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az érintett exportáló ország helyzetének elemzése
a) A kínai engedélyezési rendszer
(72) 1994-ben a KKGEM (Külkereskedelmi és Gazdasági Együttműködési Minisztérium) és a KFÁVAIEKK (Kínai Fém-, Ásványi- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája) kiviteli engedélyezési rendszert vezetett be bizonyos ásványi anyagok mindenfajta kivitelére, amely alapvetően kiviteli kvótarendszerhez hasonló. Azóta ez az engedélyezési rendszer a magnézium valamennyi fajtájára kiterjed, beleértve az égetett kausztikus magnéziumot is. 1998-ban az engedélyezési díj az ÉKM esetében tonnánként körülbelül 37 ECU volt. Ebből következik, hogy amennyiben a tonnánkénti 112 ECU-s minimális árat betartják, a tényleges értékesítési ár az engedélyezési díj nélkül tonnánként körülbelül 75 ECU lenne.
(73) Az Eurometaux szerint továbbá Lianong tartomány, ahol a legtöbb termelő található, 1995-ben másik helyi adót vezetett be, amely 1997-ben tonnánként körülbelül 15 ECU volt. Azzal érveltek, hogy ez az engedélyezési rendszer elegendő ahhoz, hogy csökkentse az újabb ártalmas dömping kockázatát.
(74) Az Eurometaux arra hivatkozott, hogy a kínai engedélyezési rendszert a magnezit esetében hamarosan eltörölhetik, és félő, hogy a magnezit kínai kivitele az említett rendszer eltörlésének eredményeképpen mennyiségileg növekedhet, az árakat tekintve pedig jelentős mértékben csökkenhet, amennyiben a dömpingellenes intézkedéseket nem folytatják.
(75) Az exportőrök arra hivatkoznak, hogy az engedélyezési rendszer stabilitást és megbízhatóságot teremtett a Kínai Népköztársaságból származó magnezit kivitelében, továbbá hogy semmi ok sincs azt feltételezni, hogy a rendszert hamarosan megszüntetik. Azt állították továbbá, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések nem folytatódnak, az engedélyezési rendszert pedig megszüntetik, az exportőrök minden bizonnyal nem csökkentenék az áraikat egy olyan stabil piacon, mint az Európai Közösségé, és minden bizonnyal nem mondanának le önként a magasabb haszonról.
(76) A fenti érvek miatt, illetve annak a fent leírt rendszernek a jellege következtében, amelyet az exportáló ország kormánya önállóan irányít, meg kell állapítani, hogy a kiviteli engedélyezési rendszer létezésének vagy eltörlésének semmilyen befolyása nem lenne a közösségi intézményeknek a dömpingellenes intézkedések meghosszabbítására vonatkozó határozatára. Ennek a rendszernek az elemzése mindazonáltal csupán felhívta a figyelmet a kínai exportőröknek arra a lehetőségére, hogy az ÉKM-et rendkívül alacsony áron értékesítse.
b) Harmadik országokba irányuló kínai kivitel
(77) A Bizottság az amerikai kereskedelmi statisztikák alapján elemezte az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai ÉKM-kivitelt. Ez a kivitel 1997-ben az Amerikai Egyesült Államokba az egész világból irányuló ÉKM-behozatal 67 %-át, 1998-ban az augusztusig terjedő időszakban pedig 63 %-át jelentette.
(78) Az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai kivitel teljes mennyisége az 1994-es 72477 tonnáról 1997-ben 89440 tonnára nőtt, ami 23 %-os növekedésnek felel meg. 1995-ben érte el az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai kivitel az eddigi csúcsot (96000 tonnát meghaladó mennyiség), ami nagyjából megegyezik a Közösségbe irányuló kínai kivitel mennyiségével, 1996-ban viszont ismét csökkenni kezdett a kivitt mennyiség.
(79) Annak ellenére, hogy az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai CIF értékesítési árak 1994-től 1995-ig nagyon alacsony szintről indulva 80 %-kal emelkedtek, azóta csökkentek, és jóval az 1993-ban megszabott, tonnánkénti 112 ECU összegű minimális EU-s ár alatt maradtak.
(80) Az ÉKM valamennyi típusa esetében elvégzett ár-összehasonlítás az Eurostat adatai szerint olyan átlagos kínai értékesítési árat jelez a közösségi piacon, amely az amerikai piacon érvényesülő átlagos értékesítési árnál annak körülbelül egyharmadával magasabb. Ennek megfelelően nincs okunk azt hinni, hogy az intézkedések hiányában a kínai árak ne csökkennének az Amerikai Egyesült Államokba irányuló behozatali áraihoz hasonló szintre, különösen, mivel a Közösségbe irányuló behozatali árakkal kapcsolatban megállapítottuk, hogy egy részük nagyon közel van a minimális árhoz, illetve azzal egyenlő, azaz csak a minimális ár létezése miatt tűnnek azon a szinten.
c) Termelés, kapacitás, kapacitáskihasználtság és árukészletek
(81) A Bizottság kérdőívet küldött nyolc kínai termelő és kereskedelmi vállalat részére, többek között azért, hogy megállapítsa a termelés, a termelőkapacitás, a kapacitáskihasználtság és az árukészletek szintjét. A Bizottság mindazonáltal nem volt képes megállapítani a kínai termelők termelési szintjeit, a pontos kapacitást, a kapacitáskihasználtságot és az árukészleteket, mivel a négy együttműködő vállalat közül három kizárólag kereskedelemmel foglalkozik, és csak egy vállalat volt ÉKM-termelő. A többi termelő nem működött együtt a vizsgálatban. Mivel ez nem tette lehetővé a kínai ÉKM-termelés reprezentatív elemzését, továbbá mivel nem álltak rendelkezésre hivatalos statisztikák, a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló információkat kellett használnia.
(82) Ennek megfelelően úgy döntöttünk, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő, az iparágra és a piackutatási információkra vonatkozó tájékoztatást fogjuk használni. Ezen források szerint az elmúlt néhány év termelése évente körülbelül 600000 tonnára becsülhető, amelyből csupán 200000 tonnát állítanak elő a belföldi kínai piacra.
(83) Ugyanezen az alapon a felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatokat használtuk fel a termelőkapacitás, a kapacitáskihasználtság és az árukészletek megállapításához is. Az említett források szerint a kínai termelők termelőkapacitása évente több mint 700000 tonnát tett ki. Ami a kapacitáskihasználtságot illeti, a kínai termelőknek tekintélyes kihasználatlan termelőkapacitásuk van. A kínai ÉKM-árukészletek körülbelül 500000 tonnát tettek ki.
2. A káros dömping megismétlődésére vonatkozó következtetés
(84) Az ÉKM másik fő piacán, az Amerikai Egyesült Államokban (amely ország esetében szintén a kiviteli engedélyezési rendszert alkalmazzák) érvényesített kínai kiviteli árak 1994 és 1988 közepe között nagyon alacsonyak voltak. Annak ellenére, hogy az említett árak 1994-től 1997-ig rendkívül alacsony szintről indulva körülbelül 70 %-kal emelkedtek, így is lényegesen az 1993-ban megszabott minimális EU-s ár és a Közösségbe irányuló jelenlegi kínai kiviteli árak alatt maradtak.
(85) Továbbá a kínai engedélyezési rendszer jellege miatt, amelynek az eltörlése önmagában lehetővé tenné a kínai CIF értékesítési árak tonnánkénti körülbelül 37 eurós csökkenését, a hatalmas nyersanyagtartalékok és a jelentős kihasználatlan kínai termelőkapacitás jelzik, hogy nagyon valószínű, hogy a kínai exportőrök a káros behozatalt folytatni fogják. Ennek megfelelően azt a következtetést vontuk le, hogy az intézkedések hiányában valószínűsíthető az ártalmas dömping megismétlődése, és hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedéseket éppen ezért továbbra is fenn kell tartani.
H. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
1. Bevezetés
(86) Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgáltuk, hogy vajon a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekeivel. A Közösség érdekének meghatározásához figyelembe vettük valamennyi fél, azaz a közösségi iparág, az importőrök és kereskedők, továbbá az érintett termék felhasználóinak érdekeit. Annak érdekében, hogy az intézkedések folytatásának valószínű hatását fel lehessen mérni, a bizottsági szolgálatok az összes említett érdekelt féltől tájékoztatást kértek.
(87) Emlékeztetnünk kell rá, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását úgy ítéltük meg, hogy az nem ellentétes a Közösség érdekével. Megjegyzendő, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már érvényben vannak a dömpingellenes intézkedések. A vizsgálat időzítése és jellege tehát lehetővé teszi a kivetett dömpingellenes intézkedések által érintett felekre gyakorolt bármely negatív hatás értékelését.
(88) A Bizottság kérdőíveket küldött 24 importőr részére, amelyek közül három nem kapcsolódó importőr és egy kapcsolódó importőr teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Kérdőíveket küldtünk továbbá két felhasználói szervezet, a CEFIC és az Emfema részére is. Ez utóbbi szervezetek mindazonáltal a kérdőívre nem válaszoltak.
(89) Ezen az alapon vizsgáltuk, hogy a dömpingre, a kárra, illetve a káros dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó ténymegállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő jellegű tényezők, amelyek arra engednének következtetni, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem érdeke a Közösségnek.
2. A közösségi iparág érdekei
(90) A vizsgálat eredményeiből arra lehet következtetni, hogy az intézkedések fenntartása nélkül a közösségi iparág továbbra is kiszolgáltatott helyzetben marad, sőt ez a helyzet akár rosszabbodhat is.
(91) A közösségi iparág kárt szenvedett a Kínai Népköztársaságból származó ÉKM alacsony árú, dömpingelt behozatala miatt. A felülvizsgálat alá vont dömpingellenes intézkedések célja, hogy ismét tisztességes versenyt teremtsen a közösségi piacon a közösségi termelők és harmadik országbeli exportáló versenytársaik között, nem teljesült teljes mértékben, amint az az eddigiekből kiderült.
(92) A közösségi iparág az elmúlt években jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy termelékenységét javítsa, termelési költségeit csökkentse, versenyképességét pedig fokozza ezen az árakra érzékeny piacon. Ésszerűsítették a termelést és beruházásokat hajtottak végre, a közösségi iparág értékesítési, általános és adminisztratív (ÉÁA) költségei pedig csökkentek a KVI alatt. Egy, a korábbi vizsgálatban részt vett görögországi közösségi termelő továbbá csődbe ment, az első alkalommal részt vevő osztrák közösségi termelő, a Styromag anyavállalata, a Magindag, 1994-ben szintén csődbe ment, és a Styromagot teljesen át kellett szervezni. A közösségi iparág a KVI alatt nem volt abban a helyzetben, hogy megfelelő haszonnal termeljen.
(93) A közösségi iparág által elszenvedett gazdasági nehézségek jellege és különösen amiatt, hogy nem volt képes talpra állni a dömpingelt behozatal által okozott egészségtelen helyzetből, a bizottsági szolgálatok úgy vélik, hogy a beavatkozás hiányában nagyon valószínű a közösségi iparág helyzetének további romlása, tekintettel arra, hogy hosszabb időn keresztül milyen mértékű veszteséget kellett elszenvednie. Ez az alkalmazottak létszámának jelentős csökkenését vonhatja maga után. A jelenlegi vizsgálat során megállapítottuk, hogy a közösségi iparág életképes, de továbbra is bizonytalan helyzetben van, és nagyon valószínű, hogy a dömpingelt behozatal hatásait ellensúlyozó dömpingellenes intézkedések folytatódása nélkül a közösségi iparág pénzügyi helyzete tovább romlana. Mindez végső soron veszélyezteti a közösségi iparág és számos munkahely létezését.
(94) A közösségi iparág által az átszervezés érdekében tett erőfeszítések továbbá azt mutatják, hogy az iparág nem hajlandó lemondani erről a termelési ágazatról. A dömpingellenes intézkedések fenntartása ennek megfelelően a közösségi iparág érdekében áll.
3. Az importőrök és kereskedők érdekei
(95) Egyes importőrök és kereskedők egyfelől a dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen érvelnek, arra hivatkozva, hogy a meghatározott minimális ár torzítja a nemzetközi kereskedelmet, és mesterségesen növeli az érintett termék behozatali árát. Azt állították, hogy a közösségi iparág a KVI alatt folyamatosan csökkentette az árait, ezzel szemben a kínai termelők nem voltak olyan helyzetben, hogy versenyezni tudjanak a közösségi iparággal, hiszen a minimális ár ebben akadályozta őket. Megjegyzendő mindazonáltal, hogy az importőrök ezeket az állításokat nem tudták bizonyítékkal alátámasztani. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat fényt derített arra, hogy közösségi iparág értékesítési árai a KVI alatt körülbelül 7 %-kal emelkedtek, a kínai piaci részesedés pedig a KVI alatt körülbelül 5 %-kal emelkedett a Közösségen belül.
(96) Egyes további importőrök, illetve egy importáló felhasználó másfelől azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések az ÉKM közösségi piacán bizonyos árstabilitást eredményeztek. A minimális ár lehetővé tette továbbá a közösségi iparág számára termelésének folytatását, s így fenntartotta a versenyt a kínai és a közösségi termelők között.
(97) Ennek megfelelően megállapítottuk, hogy az érintett termék importőreinek költséghelyzetét nem befolyásolta negatívan a dömpingellenes intézkedések bevezetése. Valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben sem vezet költséghelyzetük rosszabbodásához.
4. A felhasználók érdekei
(98) Egyetlen közösségi felhasználó sem válaszolt a bizottsági szolgálatok által elküldött kérdőívre a jelenlegi vizsgálat alatt, továbbá semmiféle bizonyítékot sem bocsátottak rendelkezésre a jelenleg hatályos intézkedéseknek a termelési költségükre gyakorolt hatását illetően. Mivel nem álltak a rendelkezésünkre bizonyítékokkal alátámasztott adatok a jelenleg hatályos intézkedéseknek az ÉKM-et felhasználó termelés költségszerkezetére gyakorolt hatásairól, ezekről nem készíthettünk elemzést. Mindazonáltal, mivel a felhasználók nem válaszoltak, feltételezhető, hogy a dömpingellenes intézkedések a költséghelyzetüket nem befolyásolták negatívan.
(99) A jelenlegi dömpingellenes intézkedések semmi esetre sem eredményezték a közösségi piac lezárását a behozott termék előtt, sőt, inkább kiegyenlítették a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat hatásait, és megelőzték a dömpingelt behozatal torzító hatásait. Úgy tűnik, hogy az intézkedések ebben a konkrét esetben nem tudták megakadályozni, hogy az érintett országból származó behozott termék megjelenjen a közösségi piacon. Amint azt korábban már említettük, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a KVI alatt jelentős mértékben, 28 %-kal nőtt.
(100) Megállapítottuk továbbá, hogy tekintettel arra, hogy a közösségi iparág jelentős piaci részesedéssel rendelkezik, életképes, továbbá jelentős összegeket fektetett be versenyképessége javítása érdekében, illetve tekintettel a Közösségen kívüli egyéb szállítók piaci jelenlétére, az általános kínálati hiány veszélye nagyon alacsony.
(101) Mivel az intézkedések már bizonyos ideje hatályban vannak, és azokat továbbra is ugyanazon a szinten alkalmaznák, megállapítható, hogy az semmiképpen sem rontaná a felhasználók helyzetét.
5. A közösségi piacon folyó versenyre gyakorolt következmények
(102) Ami a versenyképes piaci környezetet illeti a közösségi piacon, az alábbiakban javasolt intézkedések nem olyan jellegűek, hogy a felülvizsgálatba bevont exportőrök előtt lezárnák a közösségi piacot, s ennek megfelelően lehetővé fogják tenni ezeknek az exportőröknek a piacon való folyamatos jelenlétét. Emlékeztetnünk kell rá, hogy az importőrök és a kereskedők számára mindig előnyös volt a számos piaci versenytárs jelenléte. A közösségi iparág még termelő kapacitásának teljes kihasználása mellett is csupán a közösségi piaci kereslet körülbelül 80 %-át tudná kielégíteni. A harmadik országokból származó behozatalra ennek megfelelően mindig szükség lesz. Az érintett ország exportőrei ennek megfelelően a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések folytatódása esetén is képesek lennének méltányos árakon folytatni a Közösségbe irányuló behozatalukat.
6. A Közösség érdekére vonatkozó következtetés
(103) A bizottsági szolgálatok a rendelkezésre álló információk alapján és az összes különböző érintett érdek elemzését követően a következőt állapítják meg: egyfelől a dömpingellenes intézkedések az ÉKM esetében valószínűleg stabil árakat eredményeznek a közösségi piacon, amelyekkel kapcsolatban úgy tűnik, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatálya alatt nincsenek semmiféle negatív hatással a felhasználók és az importőrök gazdasági helyzetére. Másfelől viszont ha a közösségi iparágat nem védenénk megfelelően a dömpingelt behozatallal szemben, nehézségei nem csak tovább fokozódnának, de előfordulhat, hogy eltűnne a teljes iparág. A felhasználók számára a dömpingellenes intézkedések elvetéséből származó árelőnyt meghaladják a dömpingelt behozatal által okozott kereskedelmi torzulások megszüntetéséből származó előnyök.
I. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(104) Valamennyi érintett felet tájékoztattuk azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a jelenlegi intézkedések fenntartását javasolni szándékozzuk. Megfelelő határidőt biztosítottunk a számukra, amely idő alatt a tájékoztatást követően kifogással élhettek. A felek megjegyzéseit figyelembe vettük, és adott esetben a ténymegállapításokat azoknak megfelelően módosítottuk.
(105) A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 1473/93/EGK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó ÉKM behozatalára kivetett, a minimális árhoz kapcsolódó tonnánkénti 112 ECU összegű változó vám formájában alkalmazott dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, azonban azt az új európai fizetőeszközben, az euróban kell kifejezni. Az új minimális ár ennek megfelelően tonnánként 112 euró.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetünk ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex25199090 KN-kód (TARIC kód: 25199090*10) alá tartozó magnézium-oxid behozatalára.
(2) A vám összege egyenlő 112 euró/tonna, illetve a vámot nem tartalmazó, közösségi határparitáson számított nettó ár különbségével, amennyiben az utóbbi ár alacsonyabb.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket, illetve a vámeljárással kapcsolatos egyéb gyakorlatot kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 1999. június 21-én.