207. HATÁROZAT
(2006. április 7.)
a családi ellátások és a családi támogatások halmozódására vonatkozóan az 1408/71/EGK rendelet 76. cikkének, 79. cikke (3) bekezdésének és az 574/72/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmezéséről
(EGT vonatkozású és az EU-Svájc megállapodást érintő szöveg)
(2006/442/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁGA,
tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (1) 81. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság feladata az 1408/71/EGK rendelet és a későbbi rendeletek kapcsán felmerülő értelmezési kérdések kezelése,
tekintettel az említett rendelet 76. cikkére és 79. cikkének (3) bekezdésére, valamint az 574/72/EGK rendelet (2) 10. cikkének (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
Mivel tisztázni kell, hogy mire terjed ki a családi ellátás vagy a családi támogatás, amelyeket az 1408/71/EGK rendelet 76. cikke és 79. cikk (3) bekezdése szerinti „foglalkozás folytatása” vagy „keresőtevékenység folytatása” jogcímen fizetnek ki.
(2)
Amennyiben a családi ellátás vagy a családi támogatás két különböző személynek is kifizethető jár ugyanarra az időszakra és ugyanazon családtag vonatkozásában, egyrészt az illetékes állam jogszabályai alapján, másrészt annak az államnak a jogszabályai alapján is, amelynek területén a családtagok lakóhellyel rendelkeznek, akkor az 1408/71/EGK 76. cikkének értelmében a családi ellátásra vagy a családi támogatásra az elsőként említett állam jogszabályai szerint fennálló jogosultságot az utóbb említett állam jogszabályai szerint nyújtott családi ellátás összegének mértékéig fel kell függeszteni, amennyiben a családi ellátás vagy a családi támogatás a másik állam jogszabályai szerinti „kereső tevékenység folytatása” jogcímen fizetendő. Az 1408/71/EGK 79. cikk (3) bekezdése hasonló rendelkezéseket tartalmaz a nyugdíjasok és az árvák esetében.
(3)
Az 1408/71/EGK rendelet 76. cikke és 79. cikkének (3) bekezdése nem tesz különbséget a nem bérjellegű juttatással járó keresőtevékenység, illetve bérjellegű juttatással járó keresőtevékenység jogcímen kifizetendő családi ellátások vagy családi támogatás között.
(4)
Továbbá, egyes tagállamok jogszabályai úgy rendelkeznek, hogy a tényleges foglalkozás vagy keresőtevékenység felfüggesztését vagy félbeszakítását, amelyre szabadságolás, munkanélküliség, átmeneti munkaképtelenség, sztrájkok vagy kizárások miatt kerül sor, úgy kell kezelni a családi ellátásra vagy családi támogatásra való jogosultság megszerzése szempontjából, mint a foglalkozás vagy keresőtevékenység időszakait, vagy mint olyan inaktív időszakokat, amelyek per se vagy a megelőző foglalkozás vagy keresőtevékenység alapján teszik lehetővé a családi ellátás vagy a családi támogatás kifizetését.
(5)
Az értelmezésbeli bizonytalanságok vagy különbségek elkerülése érdekében fontos annak meghatározása, hogy mire terjed ki a „foglalkozás folytatása” és a „keresőtevékenység folytatásának következtében” fogalom a Közösséggel, mint egésszel kapcsolatban.
(6)
Fontos tisztázni azt is, hogy mire terjed ki az 574/72/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett „keresőtevékenység” kifejezés.
(7)
Amennyiben a családi ellátás vagy a családi támogatás két különböző személynek is kifizethető ugyanarra az időszakra és ugyanazon családtag vonatkozásában, egyrészt az illetékes állam jogszabályai alapján, másrészt egy másik állam jogszabályai alapján is, amelyek alapján a ellátáshoz való jogosultság nem függ a biztosítást, a munkavállalást vagy önálló vállalkozást szabályozó feltételektől, akkor az 574/72/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. albekezdése értelmében a családi ellátásokra vagy a családi támogatásra az illetékes állam jogszabályai szerint fennálló jogosultságot az utóbb említett állam jogszabályai szerint nyújtott családi ellátás összegének mértékéig fel kell függeszteni, amennyiben az utóbb említett államban keresőtevékenységet végeznek, az 574/72/EGK rendelet 10. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. albekezdése hasonló rendelkezéseket tartalmaz a nyugdíjasok és az árvák ellátásaira vonatkozóan is.
(8)
A családi ellátások vagy a családi támogatások halmozódása ügyében a 10. cikk (1) bekezdésének célja az, hogy egy olyan tagállamban, ahol a családi ellátásra vagy a családi támogatásra való jogosultságot nem alapozza meg az ilyen tevékenység végzése, ugyanazt a keresőtevékenység folytatásához azt a következményt rendelje, mint amelyet egy olyan tagállam rendel hozzá, ahol ez a jogosultság az ilyen tevékenység folytatásából ered. Az 1408/71/EGK 76. cikke és 79. cikkének (3) bekezdése és az 574/72/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése hasonlóképpen értelmezendő.
(9)
Amennyiben a munkavállaló aktív foglalkoztatási státuszát gyermek születését követően, illetve e gyermek nevelése céljából e személy fizetés nélküli szabadsága miatt függesztették fel, az Európai Közösségek Bírósága az 1408/71/EGK rendelet (3) 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a 73. cikkre hivatkozott. Az ilyen fizetés nélküli szabadságok az 1408/71/EGK rendelet 76. cikke és 79. cikkének (3) bekezdése, valamint az 574/72/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában foglalkozás folytatásának vagy keresőtevékenységnek minősülnek. Ebben az összefüggésben a Bíróság megismételte, hogy a fent említett rendelkezések csak addig alkalmazandók, amíg az érintett személy munkavállalói illetve önálló vállalkozói státuszban van az 1408/71/EGK rendelet 1. cikkének a) pontja értelmében, amely előírja, hogy az érintett személy a szociális biztonsági rendszer legalább egy ágában biztosított. Ez kizárja a fizetés nélküli szabadságon levő, a vonatkozó tagállamban szociális biztonsági rendszerben tovább már nem biztosított munkavállalókat.
(10)
A tagállamokban fennálló fizetés nélküli szabadságolási rendszerek sokfélesége és a nemzeti jogszabályok jelenleg is zajló változásai miatt korlátozni kell azon esetek számát, amikor a szabadságon levő munkavállaló úgy tekintendő, mint foglalkozást vagy keresőtevékenységet gyakoroló személy. Ezért nem szükséges minden olyan esetet meghatározni, amikor az ilyen fizetés nélküli szabadság foglalkozással illetve keresőtevékenységgel egyenértékű, illetve amikor nem áll fönn szoros kapcsolat a jövedelemszerző tevékenységgel.
Az 1408/71/EGK rendelet 80. cikke (3) bekezdésében megállapított feltételek figyelembevételével történő mérlegelést követően,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1.
Az 1408/71/EGK rendelet 76. cikkének és 79. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában családi ellátást vagy családi támogatást „valamely foglalkozás folytatása indokával” vagy „keresőtevékenység folytatása következtében” különösen a következő esetekben fizethető:
a)
valamely foglalkozás tényleges folytatása vagy bármilyen keresőtevékenység tényleges folytatása esetén, akár bérjellegű jövedelemben részesül akár nem; és
b)
az ilyen foglalkozás vagy keresőtevékenység ideiglenes felfüggesztése során
i.
amire betegség, anyaság, munkahelyi baleset, foglalkozási megbetegedés vagy munkanélküliség folytán került sor, amennyiben a felsorolt biztosítási események tekintetében a nyugdíjak kivételével bért vagy ellátást kell fizetni; vagy
ii.
amire fizetett szabadság, sztrájk, vagy kizárás folytán kerül sor; vagy
iii.
a fizetés nélküli szabadság ideje alatt gyermeknevelés céljából, amíg e szabadság a vonatkozó jogszabályok értelmében ilyen foglalkozással vagy keresőtevékenységgel egyenértékűnek tekintendő.
2.
Az 574/72/EGK rendelet 10. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában „keresőtevékenység” folytatásának kell tekinteni különösen az alábbiakat:
a)
bármilyen keresőtevékenység tényleges folytatását, akár bérjellegű jövedelemben részesül, akár nem és
b)
az ilyen keresőtevékenység ideiglenes felfüggesztését
i.
amire betegség, anyaság, munkahelyi baleset, foglalkozási megbetegedés vagy munkanélküliség folytán került sor, amennyiben a felsorolt biztosítási események tekintetében a nyugdíjak kivételével bért vagy ellátást kell fizetni; vagy
ii.
amire fizetett szabadság, sztrájk, vagy kizárás folytán kerül sor; vagy
iii.
a fizetés nélküli szabadság ideje alatt gyermeknevelés céljából, amíg e szabadság a vonatkozó jogszabályok értelmében ilyen foglalkozással vagy keresőtevékenységgel egyenértékűnek tekintendő.
3.
Ez a határozat az 1983. február 24-i 119. határozat helyébe lép. Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő első napon lép hatályba.