A TANÁCS 237/2008/EK RENDELETE
(2008. március 10.)
a többek között Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat befejezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
2001. január 22-én a Tanács a 132/2001/EK rendelettel (2) 33,25 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a meglévő intézkedések) vetett ki többek között az Ukrajnából származó, a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kóddal bejelentett ammónium-nitrát behozatalára. A meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)
2004. május 17-én egy részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 993/2004/EK rendelettel (3) mentesítette a 132/2001/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól az olyan érintett terméknek a Közösségbe történő behozatalát, amelynek gyártóitól a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el. Az 1001/2004/EK bizottsági rendelettel (4) a Bizottság további hat hónapra fogadott el kötelezettségvállalást, az 1996/2004/EK bizottsági rendelet (5) pedig ismét meghosszabbította az erre vonatkozó időszakot 2005. május 20-ig. A kötelezettségvállalások célja az volt, hogy figyelembe vegyék az Európai Unió 2004. május 1-i, 25 tagra történő bővülésének bizonyos következményeit.
(3)
Egy olyan időközi felülvizsgálatot követően, amelynek hatálya az érintett termék fogalommeghatározására korlátozódott, a Tanács a 945/2005/EK rendelettel úgy határozott, hogy pontosítani kell az érintett termék meghatározását, a hatályos intézkedéseket pedig akkor kell alkalmazni az érintett termékre, amikor azt egyéb műtrágyákhoz keverik, ezek ammónium-nitrát-tartalma, valamint az egyéb elhanyagolható anyagok és elemek arányában.
(4)
A 2006. januárjában kezdeményezett lejárati felülvizsgálat után a Tanács a 442/2007/EK rendelettel (6) két évvel meghosszabbította az intézkedéseket jelenlegi szintjükön. Az intézkedések különleges vámokból állnak.
2. Felülvizsgálati kérelem
(5)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében az ukrán exportáló gyártó, az Open Joint Stock Company Azot Cherkassy (a továbbiakban: a kérelmező) részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozták.
(6)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmében a kérelmező azt állította, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények, amelyek alapján a hatályos intézkedéseket meghozták, megváltoztak, továbbá hogy ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a saját költségein és a belföldi árakon alapuló rendes értéknek és Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. Ezért a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására.
3. A vizsgálat
(7)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, ezért a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. december 19-én közzétett kezdeményezésről szóló értesítéssel (7) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a részleges időközi felülvizsgálat megindítását.
(8)
A felülvizsgálat hatályát tekintve a kérelmező dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
(9)
A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(10)
Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.
(11)
A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.
(12)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén Cserkasziban.
(13)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják, valamint a felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A beérkezett észrevételeket kellően megvizsgálták, és indokolt esetben figyelembe vették.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az érintett termék megegyezik a 945/2005/EK rendeletben az eredeti vizsgálat érintett termékével, vagyis az Ukrajnából származó, a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: ammónium-nitrát). Az ammónium-nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsézett vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot.
2. Hasonló termék
(15)
Ez a felülvizsgálat megerősítette azt, amelyet az eredeti vizsgálatban állapítottak meg, hogy az ammónium-nitrát olyan nyersanyag, amelynek minősége és alapvető tulajdonságai a származási országtól függetlenül megegyeznek. A kérelmező által gyártott és az ukrán belföldi piacon eladott, illetve a Közösségbe exportált ammónium-nitrát ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és lényegében ugyanaz a végső felhasználásuk. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, a közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.
C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
1. Rendes érték
(16)
A rendes érték megállapítása érdekében elsőként annak ellenőrzésére került sor, hogy a kérelmező teljes belföldi értékesítése reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis ennek az értékesítésnek a teljes volumene kiteszi-e kérelmező Közösségbe irányuló exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat azt mutatta, hogy a kérelmező csak egyetlen típusú ammónium-nitrátot értékesített, ez a típus pedig a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben került értékesítésre.
(17)
A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az ammónium-nitrát belföldi értékesítése - az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban - tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül megvalósulónak, összehasonlítva a belföldi nettó eladási árakat és a számított előállítási költséget.
(18)
A kérelmező előállítási költségeinek értékelésekor megállapították, hogy a kérelmező nyilvántartásai nem tükrözték ésszerű módon a gázköltségeket. Megjegyzendő, hogy az energiaköltségek - pl. a gáz - teszik ki a gyártási költségek nagy részét, és így az előállítási összköltségek jelentős hányadát.
(19)
A gázköltségeket illetően megállapították, hogy Ukrajna Oroszországból importálja az ammónium-nitrát előállítása során felhasznált gáz java részét. Ebben a tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy Ukrajna a szabályozatlan piacokon tapasztalható piaci áraknál lényegesen olcsóbban importál földgázt Oroszországból. A vizsgálat kimutatta, hogy az Oroszországból a Közösségbe exportált gáz ára megközelítőleg kétszer olyan magas volt, mint az ukrán belföldi gázár. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően a kérelmező gázköltségeit kiigazították más reprezentatív piacokról származó adatok alapján.
(20)
A közzétételt követően a kérelmező úgy érvelt, hogy a belföldi piacon fizetett gázárainak bármiféle kiigazítása alaptalan lenne, mivel a vállalat számviteli nyilvántartásai teljes mértékben tükrözik a hasonló terméknek a származási országban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységhez kapcsolódó költségeket.
(21)
A hasonló termék előállítási költségének az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti vizsgálatakor azonban meg kell határozni, hogy a vállalat számviteli nyilvántartásában szereplő költségek ésszerűen tükrözik-e a vizsgált termék előállításához és eladásához kapcsolódó költségeket. A fenti (19) preambulumbekezdésben ismertetett okokból ez a feltétel nem teljesült.
(22)
Ezenkívül a kérelmező azt állította, hogy rendes értékének az érintett termékből a belföldi piacon teljesített eladásaihoz kellene kapcsolódnia, mivel állítólag nincs ok úgy vélni, hogy ezek az eladások nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt végezték-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében, vagyis hogy azok nyereségesek voltak-e, először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei megbízható alapot jelentettek-e az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében. Csak a költségek megbízható megállapítását követően lehet meghatározni, hogy a rendes érték megállapításának mely módszertanát kell alkalmazni. Amint a (28) preambulumbekezdésben ki van fejtve, a belföldi nettó eladási ár és a kiigazított előállítási ár összehasonlítása a felülvizsgálati időszakban azt mutatta, hogy a rendes kereskedelmi forgalomban nem történt belföldi értékesítés. A kérelmező belföldi árai nem használhatók fel a rendes érték megállapításához.
(23)
A kérelmező azt is állította, hogy a vizsgálat a felülvizsgálati időszak adataira támaszkodott, és így a következtetések nem veszik figyelembe az ezen időszak óta lezajlott változásokat, elsősorban a gázárak folyamatos növekedését és a belföldi műtrágyafogyasztás növekedését Ukrajnában. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a reprezentatív megállapítások céljából olyan vizsgálati időszakot kell kiválasztani, amely a dömping esetében rendes körülmények között a közvetlenül az eljárás kezdeményezése előtti, legalább hat hónapos időszakra terjed ki. Arra is emlékeztetni kell, hogy a szokásos közösségi gyakorlatnak megfelelően a dömpingre vonatkozó felülvizsgálati időszak egy év.
(24)
A Bizottság mérlegelte, hogy az ukrán gázáraknak a felülvizsgálati időszakot követő alakulását figyelembe vegye-e a kérelmező dömpingkülönbözetének megállapításakor. Ennek kapcsán azt kell megjegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információk rendesen nem vehetők figyelembe. Az egységes közösségi gyakorlatnak megfelelően ezt úgy értelmezték, hogy a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó események csak akkor vehetők figyelembe, ha azok nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és tartósak. Ilyen szempontból tehát - bár a felülvizsgálati időszakot követően a gázárak emelkedését lehetett megfigyelni - nem állapítható meg kellő bizonyossággal, hogy ez az áremelkedés tartós jellegű volt-e. Annyi volt megállapítható, hogy az ukrajnai gázárak leendő alakulásáról rendelkezésre álló információk csupán előrejelzések voltak, nem pedig a tényleges gázárakhoz kapcsolódó ellenőrizhető adatok. A 6. cikk (1) bekezdése csak egészen rendkívüli körülmények között teszi lehetővé a vizsgálati időszakon (vagy felülvizsgálat esetén a felülvizsgálati időszakon) kívüli információk és adatok felhasználását. Jelen esetben a helyzet nem tekinthető olyannak, mint ami igazolná a felülvizsgálati időszakon kívüli adatok igénybe vételét. A kérelmező ráadásul nem támasztotta alá érveit, hiszen semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be annak bemutatására, hogy a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok reprezentatívabbak lennének, mint a felülvizsgálati időszakra vonatkozók. Az érvelést ezért elutasították.
(25)
Azzal kapcsolatban, hogy az ukrán műtrágyafogyasztás megnövekedett a felülvizsgálati időszak után, a kérelmező nem fejtette ki vagy mutatta be, hogy ez a tény milyen mértékben hatna a felülvizsgálati időszakra vonatkozó információk alapján tett megállapításokra. A kérelmező így nem nyújtott be annyi információt, amelynek alapján értelmes következtetéseket lehetne levonni, és más olyan információ sem állt rendelkezésre, amely alátámaszthatta volna a kérelmező ilyen irányú állítását. Minthogy ezen az alapon minden következtetés merőben spekulatív jellegű lenne, a kérelmező állítását el kellett utasítani.
(26)
A kiigazított gázár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult. Mivel Waidhaus az EU-ba - amely egyrészt az orosz gáz legfőbb piaca, másrészt árai ésszerűen tükrözik a költségeket - irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.
(27)
A kérelmező továbbá úgy érvelt, hogy Ukrajna hasonló piaci körülmények között vásárol gázt, mint a Közösség, a kérelmező által 2007-ben a gázért fizetett árak pedig magasabbak voltak, mint az ugyanabban az időszakban ukrán-orosz határon tapasztalható gázár. A kérelmező azonban nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot érvei alátámasztására, és így elmulasztotta bemutatni, hogy teljesülnek a (24) preambulumbekezdésben említett feltételek, melyeknek következtében a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó eseményeket is figyelembe kellene venni. Az érvelés ezért elutasíttatott.
(28)
A belföldi nettó eladási árak és a felülvizsgálati időszakban tapasztalható kiigazított előállítási költség összehasonlítása azt mutatta, hogy - az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében - nem került sor eladásra a rendes kereskedelmi forgalomban.
(29)
Ezért úgy lehetett tekinteni, hogy a belföldi árak nem nyújtanak megfelelő alapot a rendes érték megállapításához, ezért más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy állították össze, hogy a kérelmezőnél az érintett termék esetében felmerült - a (19) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően szükség szerint kiigazított - gyártási költségekhez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi SG&A költséget és egy ésszerű mennyiségnyi nyereséget.
(30)
Az SG&A költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető mondata alapján, mivel a kérelmezőnek nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi eladásai az érintett termékből. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mert csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános kategóriába tartozó termékek esetében a kérelmező előállítási költségeit szintén ki kellene igazítani a gázköltségek tekintetében, a (19) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg.
(31)
Az észak-amerikai piacon jelentős volumenű belföldi értékesítés, valamint a belföldi és külföldi vállalatok részéről egyaránt nagyfokú verseny volt megfigyelhető. Ebben a vonatkozásban mérlegelték a műtrágyaágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó nyilvánosan hozzáférhető információkat is. Azt sikerült megállapítani, hogy az észak-amerikai (USA-beli és kanadai) termelőktől származó, megfelelő adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében tőzsdén működő vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Az SG&A költségeket és a nyereséget ezért három olyan észak-amerikai termelő SG&A költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) belföldi eladásai tekintetében a nitrogénműtrágya-ágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág képviselőjének, SG&A költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő SG&A költségek és nyereség tekintetében. Semmi nem utalt arra, hogy az így megállapított nyereség összege meghaladta az ukrajnai gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget.
(32)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy jelentős különbség van az észak-amerikai és az ukrajnai piaci helyzet között. A kérelmező azonban elmulasztotta ezt az állítólagos különbséget kifejteni, és így állításait alátámasztani. Szintén elmulasztott más ésszerű alapot javasolni a számításokhoz, amelynek hiányában ezt az érvet el kellett utasítani.
2. Exportár
(33)
Mivel az érintett terméket független vevőknek exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján.
3. Összehasonlítás
(34)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi alapon és ugyanezen a kereskedelmi szinten végezték el. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az ezek összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben kiigazításokat végeztek a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései esetében, és ezeket ellenőrizhető bizonyítékokkal támasztották alá.
(35)
A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi gyártók szövetsége úgy érvelt, hogy az Ukrajnában a többek között az érintett terméknek a Közösségbe történő szállítására vonatkozó vasúti tarifák mesterségesen alacsonyak, és ezért ezeket is ki kell igazítani. A vizsgálat azonban nem tárta fel, hogy az ukrán szállítási költségek ésszerűen tükröződnének a kérelmező nyilvántartásaiban. Ezt a panaszt ezért elutasították.
4. Dömpingkülönbözet
(36)
A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt.
(37)
Ez az összehasonlítás 38,2 %-os dömpingkülönbözetet mutatott, a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve.
5. A megváltozott körülmények tartós jellege
(38)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.
(39)
Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a jelenleg a kérelmezőre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálatban olyan rendes érték felhasználásával állapították meg, amelyet egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország gyártójától beszerzett adatok alapján határoztak meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. A jelenlegi felülvizsgált rendes érték azonban a kérelmező saját adataira vonatkozó információk alapján lett meghatározva az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése alapján, miután (az alaprendeletnek a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel történő módosításával) Ukrajna is piacgazdasági státust kapott.
(40)
Semmi sem mutat arra, hogy a jelenlegi vizsgálatban a kérelmezőre megállapított rendes értéket vagy exportárat ne lehetne tartós jellegűnek tekinteni. Lehetne azzal érvelni, hogy a földgáz mint fő nyersanyag árainak alakulása jelentős hatást gyakorolhatott a rendes értékre. Úgy tekinthető azonban, hogy az ár növekedése az összes piaci szereplőt érintené, és ezért mind a rendes értékre, mind pedig az exportárra hatással lenne.
(41)
A kérelmező Közösségbe irányuló exportára hasonlónak bizonyult a más országokba irányuló kiviteléhez, ahol a felülvizsgálati időszakban számottevően nagyobb mennyiségeket értékesítettek.
(42)
Ezért bár a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet a kérelmező viszonylag kis volumenű, Közösségbe irányuló kivitelén alapul, okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet tartós jelleggel megváltozott körülményeken alapul.
D. A FELÜLVIZSGÁLAT BEFEJEZÉSE
(43)
Mivel az eredeti vizsgálat során a vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában vetették ki, a jelenlegi vizsgálatban is így kell eljárni. A jelenlegi dömpingkülönbözet alapján kiszámított vám 47 EUR/tonna lenne.
(44)
Emlékeztetni kell arra, hogy - mint azt a 132/2001/EK rendelet (59) preambulumbekezdése leírja - a végleges intézkedések 2001-es bevezetésekor az alacsonyabb vám szabállyal összhangban kivetendő végleges vám összegének meghatározásakor a dömpingkülönbözetet alkalmazták. A 442/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint a jelenleg alkalmazandó vám összege az adott terméktípustól függ, és 29,26 EUR/tonna és 33,25 EUR/tonna között változik.
(45)
Mivel a jelenlegi dömpingkülönbözet alapján megállapított vám magasabb a jelenlegi vámnál, a felülvizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó vámszint módosítása nélkül kell megszüntetni, melyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén kell fenntartani.
E. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(46)
A kérelmező érdeklődött kötelezettségvállalás felajánlása iránt, ám nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Ebből következően a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási ajánlatot elfogadni. Úgy ítélik meg azonban, hogy egyes kérdések összetettsége miatt, nevezetesen: 1. az érintett termék árának ingadozása, amely szükségessé tenné a minimumárak indexálását, míg az ingadozást nem magyarázza kellőképpen a fő költségtényező; és 2. az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező exportőr behozatala korlátozott) rámutat annak szükségességére, hogy alaposabban megfontolják: vajon egy indexált minimumárat és mennyiségi küszöböt kombináló kötelezettségvállalás egyáltalán működőképes lenne-e.
(47)
A kérdés fent említett bonyolultsága miatt a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási ajánlatot benyújtani a jogszabályban meghatározott határidőn belül. A fentiekre tekintettel a Tanács úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek kivételesen a fent említett határidőn túl - ám e rendelet hatálybalépéstől számított 10 napon belül - engedélyezni kellene kötelezettségvállalási ajánlatának elkészítését.
F. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(48)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Észrevételeiket, amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, figyelembe vették.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
Egyetlen cikk
Az Ukrajnából származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyák, amelyeket jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá tartoznak, behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. március 10-én.