A BIZOTTSÁG 1848/2006/EK RENDELETE
(2006. december 14.)
a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról, valamint az 595/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42. cikkére,
az Európai Adatvédelmi Biztossal történő konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az 1290/2005/EK rendelet 2. cikke két alapot hoz létre a közös agrárpolitika célkitűzéseinek elérésére: az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapot, a továbbiakban: EMGA, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot, a továbbiakban: EMVA.
(2)
Az 1290/2008/EK rendelet 9. cikke megállapítja a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló elveket, valamint a közösségi alapok irányításának biztosítékait.
(3)
A Bizottság és a tagállamok által nyert tapasztalatok fényében, a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról, valamint a 283/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1991. március 4-i 595/91/EGK tanácsi rendeletben (2) előírt rendszert ki kell igazítani, hogy összehangolják annak tagállamokban történő alkalmazását, fokozzák a szabálytalanságok elleni kampányt, erősítsék a szabálytalanságok bejelentésére alkalmazott rendszert, figyelembe vegyék, hogy az egyes szabálytalansági eseteket ezentúl az 1290/2005/EK rendelet 32. és 33. cikkének rendelkezései szerint tisztázzák, valamint 2007. január 1-jétől kezdve az EMGA-t és az EMVA-t egyaránt felöleljék. E célból rendelkezni kell arról is, hogy az 1290/2005/EK rendelet 34. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett célhoz kötött bevételekkel kapcsolatos szabálytalanságokat is belefoglalják az említett rendszerbe.
(4)
Pontosítani kell, hogy az e rendelet céljából alkalmazott szabálytalanság fogalma megfelel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanság fogalmának.
(5)
A csalásnak az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményben (4) meghatározott definícióját figyelembe véve meg kell határozni a „csalás gyanújának” fogalmát.
(6)
Pontosítani kell, hogy „az első közigazgatási vagy jogi ténymegállapítás” meghatározása az 1290/2005/EK rendelet 35. cikkéből származik.
(7)
Ugyancsak meg kell határozni a „csőd” és a „gazdasági szereplő” fogalmát.
(8)
A bejelentési rendszer hozzáadott értékének fokozása érdekében pontosítani kell a csalásgyanús ügyek kockázatelemzés céljából történő bejelentésének kötelezettségét, és e célból jobban meg kell határozni a nyújtandó információk minőségét.
(9)
A csalárd gyakorlat jellegének és a szabálytalanságok pénzügyi hatásainak feltárása, valamint a jogtalanul kifizetett összegek behajtásának ellenőrzése céljából rendelkezni kell arról, hogy a szabálytalanságokat legalább negyedévente bejelentsék a Bizottságnak; az ilyen közlést ki kell egészíteni a bírósági, illetve közigazgatási eljárások állásáról szóló tájékoztatással.
(10)
A jelentéstételi gyakorlat átfogó eredményeit minden évben megküldik a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 1994. február 23-i 94/140/EK bizottsági határozat (5) 2. cikkének (1) bekezdésében említett bizottságnak.
(11)
A tagállamok által elvégzendő jelentéstételi gyakorlat megkönnyítéséhez, valamint hatékonysága fokozásához növelni kell a szabálytalanság által érintett összegben kifejezett azon minimális küszöbértéket, amely összeget meghaladó szabálytalanságokat a tagállamoknak jelenteniük kell, illetve meg kell határozni azon eseteket, amelyekre nem vonatkozik jelentési kötelezettség.
(12)
Az euro-övezethez nem tartozó tagállamokra vonatkozóan átváltási árfolyamot kell megállapítani.
(13)
Figyelembe kell venni a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből (6), valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (7) fakadó kötelezettségeket.
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági alapokkal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA), valamint az Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alap (EVFMA) alapján felmerülő kiadásokra vonatkozik, az 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 4. cikkével összhangban.
Emellett olyan esetekre is kiterjed, amelyekben az 1290/2005/EK rendelet 34. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti célhoz kötött bevételek kifizetését nem a rendelkezéseknek megfelelően hajtották végre.
E rendelet nem érinti az 1290/2005/EK rendelet 32., 33., és 36. cikkének alkalmazásából, valamint a 885/2006/EK bizottsági rendelet (8) alkalmazásából közvetlen fakadó kötelességeket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
a „szabálytalanság” jelentését a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése határozza meg: a közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének, akár közvetlenül a Közösségek nevében beszedett saját forrásokból származó bevétel csökkenése vagy kiesése révén, akár indokolatlan kiadási tételek miatt;
2.
a „gazdasági szereplő” jelentését az 1681/94/EK bizottsági rendelet (9) 1a. cikkének 2. pontja határozza meg: minden olyan természetes vagy jogi személy vagy egyéb jogalany, aki részt vesz az EMOGA és EVFMA alapokból származó támogatások megvalósításában, kivéve a közhatalmi jogosítványokat gyakorló tagállamokat, az ilyen támogatásban részesített tagállamokat, vagy az 1290/2005/EK rendelet 34. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében célhoz kötött bevételt fizetni köteles tagállamokat;
3.
az „első közigazgatási vagy jogi ténymegállapítás” jelentését az 1290/2005/EK rendelet 35. cikke határozza meg: az illetékes hatóság - legyen az közigazgatási vagy jogi - első olyan írásbeli értékelése, amely konkrét tényekre alapozva megállapítja a szabálytalanság tényét, nem érintve azt a lehetőséget, hogy ez a megállapítás a közigazgatási vagy jogszabályi eljárás változásainak következtében utólag felülvizsgálható vagy visszavonható;
4.
A „csalás gyanújának” jelentését az 1681/94/EK rendelet 1a. cikkének 4. pontja határozza meg: olyan szabálytalanság, amely alapján nemzeti szinten eljárás kezdeményezhető annak érdekében, hogy meghatározzák a szándékosság, különösképpen az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja által meghatározott csalás fennállását;
5.
„csőd”: fizetésképtelenségi eljárások az 1346/2000/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkének a) pontja szerint.
II. FEJEZET
A JELENTÉSTÉTELRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉG
3. cikk
Negyedéves jelentés
(1) A tagállamok legkésőbb minden negyedév vége után két hónapon belül jelentést tesznek a Bizottságnak valamennyi olyan szabálytalansági esetről, amelyek közigazgatási vagy jogi szempontból történő első ténymegállapítás tárgyát képezték. Minden szabálytalanság esetében a tagállamoknak részletezniük kell az alábbiakat:
a)
az érintett közös piacszervezések, ágazatok és termékek;
b)
a szabálytalan kiadás jellege;
c)
a megsértett közösségi rendelkezés;
d)
a szabálytalanság gyanúját megalapozó első írásbeli információ időpontja és forrása;
e)
a szabálytalanság elkövetésének módja;
f)
adott esetben az, hogy a gyakorlat csalás gyanúját képezi-e;
g)
a szabálytalanság feltárásának módja;
h)
adott esetben az érintett tagállamok és harmadik országok;
i)
a szabálytalanság elkövetésének időpontja vagy időtartama;
j)
azok a nemzeti szervek vagy szervezetek, amelyek a szabálytalanságot megállapították, valamint a közigazgatási és/vagy jogi intézkedésekért felelős szervek;
k)
a szabálytalanság első közigazgatási vagy jogi ténymegállapításának időpontja;
l)
a szabálytalanság elkövetésében érintett természetes és/vagy jogi személyek vagy más részt vevő jogalanyok személyazonossága, kivéve ha a szóban forgó szabálytalanság jellegéből adódóan a szabálytalanságok elleni küzdelemben ez nem érdemi információ;
m)
az érintett intézkedéssel kapcsolatban végrehajtott kiadás teljes összege, és adott esetben társfinanszírozásának megoszlása a közösségi, nemzeti és magánjellegű hozzájárulások között;
n)
a szabálytalanság által érintett összeg, és adott esetben megoszlása a közösségi, nemzeti és magánjellegű hozzájárulások között; amennyiben az l) pontban említett személyek és/vagy más jogalanyok számára semmilyen kifizetés nem történt, azok az összegek, amelyeket jogalap nélkül fizettek volna ki, ha a szabálytalanságot nem állapították volna meg;
o)
a kifizetések esetleges felfüggesztése és a behajtási lehetőségek;
p)
csak az EMOGÁ-val és az EVFMA-val kapcsolatos kiadások esetében, az érintett program ARINCO vagy CCI (közös azonosító kód) száma.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve az alábbi esetekről nem kell jelentést tenni:
-
amennyiben az egyetlen szabálytalanság az, hogy az EMVA által tárfinanszírozott vagy az EMGA keretében támogatott műveletet - a végső kedvezményezett vagy címzett csődje miatt - részben vagy egészében nem hajtották végre; ugyanakkor a csődöt megelőző szabálytalanságokat és minden csalási gyanút jelenteni kell,
-
a végső kedvezményezett vagy címzett által kényszer nélkül vagy az illetékes hatóság által történő leleplezés előtt a közigazgatási hatóságnak jelzett ügyek, az állami hozzájárulás kifizetése előtt vagy után,
-
amennyiben a közigazgatási hatóság a finanszírozott kiadás támogathatóságában hibát állapít meg, és azt az állami hozzájárulás kifizetése előtt kijavítja.
(3) Ha az e cikk (1) bekezdésében említett valamely információ, különösen a szabálytalanság elkövetésének módjára és feltárásának módjára vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, a tagállamok a későbbi, szabálytalanságokról szóló értesítések Bizottsághoz történő megküldésekor a lehető legrészletesebben pótolják a hiányzó információkat.
(4) Amennyiben a nemzeti rendelkezések a nyomozás titkosságát írják elő, az említett információk közléséhez az illetékes bíróság engedélyére van szükség.
4. cikk
Különleges esetek
Minden tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot és szükség szerint a többi érintett tagállamot minden felderített vagy feltételezetten elkövetett szabálytalanságról, ha fennáll a veszélye, hogy
a)
annak nagyon rövid időn belül a tagállam területén kívül is hatásai lehetnek; vagy
b)
a szabálytalanság a szabályszegés új formájának alkalmazására utal.
Ez az értesítés részletes információt tartalmaz a szabályszegésről, valamint egyéb érintett tagállamokról, illetve harmadik országokról.
5. cikk
Nyomon követési jelentés
(1) A 3. cikk (1) bekezdésében említett tájékoztatás mellett a tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden negyedév vége után két hónappal - utalva a 3. cikk alapján tett korábbi jelentésekre - értesítik a Bizottságot a bejelentett szabálytalanságokkal kapcsolatos közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók kivetésére vonatkozó eljárások kezdeményezésének vagy megszüntetésének részleteiről, valamint ezen eljárások főbb eredményeiről. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell továbbá az alkalmazott szankciók jellegét és/vagy hogy az érintett szankciók kapcsolódnak-e a közösségi és/vagy nemzeti jog alkalmazásához, beleértve a szankciókat megállapító közösségi és/vagy nemzeti szabályokra történő hivatkozást.
(2) A Bizottság kifejezett kérésére a tagállamok e kérés kézhezvételétől számított két hónapon belül a Bizottság rendelkezésére bocsátanak valamennyi információt egy adott esetben vagy esetek csoportjában tévesen kifizetett összegek behajtásával kapcsolatos eljárásokban - főként azok kezdeményezését, megszüntetését és befejezését illetően - elért haladást.
6. cikk
A de minimis szabály
(1) Amennyiben a szabálytalanság a közösségi finanszírozás 10 000 EUR-t el nem érő összegét érinti, a tagállamok a 3. és az 5. cikkben előírt adatokat csak akkor továbbítják a Bizottságnak, ha ez utóbbi azt kifejezetten kéri.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott küszöbérték alkalmazásához
-
az euro-övezetbe nem tartozó tagállamoknak ugyanazt az átváltási árfolyamot kell alkalmazniuk, mint amelyet a kedvezményezettek részére történő kifizetéseknél vagy a kapott bevételeknél a 2808/98/EK bizottsági rendelet (11) és az ágazati mezőgazdasági jogszabályok értelmében alkalmaztak,
-
az első albekezdésben említettektől eltérő esetekben - többek között azoknál a műveleteknél, amelyekre vonatkozóan az ágazati mezőgazdasági jogszabályok nem állapítanak meg meghatározó ügyleti tényt - az alkalmazandó átváltási árfolyam az az utolsó előtti átváltási árfolyam, amelyet az Európai Központi Bank azon hónapot megelőzően állapított meg, amelyre vonatkozóan a kiadást vagy célhoz kötött bevételt a 883/2006/EK bizottsági rendelet (12) alapján a Bizottságnak bejelentették.
7. cikk
Az adattovábbítás formája
A 3. cikktől az 5. cikk (1) bekezdéséig terjedő szakaszban előírt információkat - lehetőség szerint - elektronikus úton, a Bizottság által erre a célra meghatározott modul és formátum felhasználásával, biztonságos kapcsolaton keresztül kell benyújtani.
III. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS
8. cikk
Együttműködés a tagállamokkal
(1) A Bizottság megfelelő kapcsolatot tart fenn az érintett tagállamokkal a 3. cikkben említett szabálytalanságokról, az 5. cikkben említett eljárásokról és különösen a behajtás lehetőségéről nyújtott információk kiegészítése céljából.
(2) E kapcsolattartás sérelme nélkül, amennyiben a szabálytalanság olyan jellegű, hogy ugyanilyen vagy hasonló gyakorlat feltehetően más tagállamokban is előfordulhat, az ügyet a 94/140/EK határozat 2. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság (a továbbiakban: a Cocolaf) vagy annak a 3. cikk (3) bekezdésében említett munkacsoportjai elé kell terjeszteni.
(3) Ezenkívül a Bizottság tájékoztató jellegű találkozókat szervez közösségi szinten a tagállamok megfelelő képviselői számára annak érdekében, hogy együtt vizsgálják meg a 3., 4. és 5. cikk, valamint e cikk (1) bekezdése alapján szerzett információkat, különös tekintettel az abból a szabálytalanságokkal, megelőző intézkedésekkel és jogi eljárásokkal kapcsolatban levonandó tanulságokra. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Cocolaf-ot erről a munkáról, valamint konzultál azzal mindazon javaslatokat illetően, amelyeket a szabálytalanságok megelőzése érdekében kíván előterjeszteni.
(4) Valamely tagállam kérésére vagy a (3) bekezdésben megállapított rendelkezések alapján a Bizottság kérésére, a tagállamok konzultálnak egymással, adott esetben a Cocolaf-ban vagy más illetékes testületben, abból a célból, hogy minden joghézagot kizárjanak, amelyre a közös agrárpolitika jelenleg hatályos rendelkezéseinek alkalmazása során fény derül, és amely sérti a Közösség pénzügyi érdekeit.
9. cikk
Összefoglaló jelentés
A Bizottság évente tájékoztatja a Cocolaf-ot a feltárt szabálytalanságok összegszerű nagyságrendjéről, valamint a különböző szabálytalanságok kategóriáiról, típusok szerinti bontásban és minden egyes kategóriában a szabálytalanságok számának meghatározásával.
IV. FEJEZET
AZ INFORMÁCIÓK FELHASZNÁLÁSA ÉS KEZELÉSE
10. cikk
Az információ felhasználása
A 11. cikk sérelme nélkül, a Bizottság a tagállamok által e rendelettel összhangban közölt általános vagy operatív jellegű információkat felhasználhatja a kockázatelemzések informatikai eszközök felhasználásával történő elvégzéséhez, valamint a kapott információk alapján olyan jelentések és rendszerek kidolgozásához, amelyek a kockázatok hatékonyabb beazonosítását segítik elő.
11. cikk
Az információ kezelése
(1) Az e rendelet alapján közölt vagy szerzett, bármilyen formában létező adat a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelmet élvez, mint a címzett tagállam nemzeti jogszabályainak, és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezéseknek a védelme alá tartozó hasonló adat. A tagállamok és a Bizottság minden szükséges biztonsági intézkedést megtesznek az adattovábbítás által érintett adatok bizalmassága megőrzésének biztosítása céljából.
(2) Az (1) bekezdésben említett adatokat különösen csak olyan személyek részére lehet továbbítani, akiknek a tagállamokban vagy a közösségi intézményekben feladataiknál fogva hozzá kell férniük azokhoz, kivéve, ha az adatokat szolgáltató tagállam az adatok mások részére történő továbbításába kifejezetten bele nem egyezett.
Továbbá az ilyen adat csak az e rendeletben előírt célra használható fel, kivéve, ha az adatot szolgáltató hatóságok kifejezetten hozzájárultak más célra történő felhasználásához, és feltéve, hogy a címzett hatóság szerinti tagállamban hatályban lévő rendelkezések nem tiltják az adatok ilyen továbbítását, illetve felhasználását.
(3) A Bizottság és a tagállamok a személyes adatok e rendelet alapján történő feldolgozásánál ügyelnek arra, hogy az ezen adatok védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti rendelkezéseket, különösen a 95/46/EK irányelv és adott esetben a 45/2001/EK rendelet által megállapított rendelkezéseket betartsák.
Az (1) és (2) bekezdés nem sérti az adatalanynak a 95/46/EK irányelvben és a 45/2001/EK rendeletben előírt hozzáférési jogát, az említett irányelvben és rendeletben előírt feltételek betartása mellett.
(4) Az (1)-(3) bekezdés nem akadályozza az e rendelet alapján szerzett információknak a Közösség vagy a tagállamok által a szabálytalanság miatt kifizetett összegek behajtását, az állítólagos szabálytalanságokat követő ellenőrzések elvégzését vagy a szabálytalanságokra vonatkozó igazgatási intézkedések, közigazgatási vagy büntetőügyi szankciók kivetését illetően a későbbiekben indított bírósági vagy más eljárás során történő felhasználását. Az információt szolgáltató tagállam illetékes hatóságát az adat ilyen célú felhasználásáról értesíteni kell.
(5) Ha egy tagállam értesíti a Bizottságot arról, hogy egy természetes vagy jogi személyről, akinek nevét e rendelet alapján közölték a Bizottsággal, a megfelelő vizsgálat során bebizonyosodott, hogy nem vett részt semmilyen szabálytalanság elkövetésében, a Bizottság erről a tényről haladéktalanul értesíti mindazokat, akik részére az adott nevet e rendelet alapján továbbította. Az ilyen személy a korábbi értesítés alapján ezt követően nem kezelhető úgy, mint a kérdéses szabálytalanság elkövetésében részt vevő személy.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
12. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) Az 595/91/EGK rendelet 2007. január 1-jével hatályát veszti.
(2) Az 595/91/EGK rendeletre történő hivatkozások e rendeletre értendők, a mellékletben található megfelelési táblázat szerint.
13. cikk
Átmeneti rendelkezés
(1) A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az e rendelet 5. cikkében említett információkat, illetve a hatóságaik által jelenleg még mindig nyomon követett, az 595/91/EGK rendelet alapján 2007. január 1-jéig bejelentett szabálytalanságokat.
(2) A 10 000 EUR összegű pénzügyi hatást el nem érő esetekben a tagállamok csupán egyetlen végső értesítést nyújtanak be.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 14-én.