A BIZOTTSÁG 1002/2005/EK RENDELETE
(2005. június 30.)
az 1239/95/EK rendeletnek a kényszerengedély megadása és a Közösségi Növényfajta-hivatal birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférésre és az ezekbe való nyilvános betekintésre vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 114. cikkére,
mivel:
(1)
A 2100/94/EK rendelet 29. cikkét módosították annak érdekében, hogy belekerüljön a hivatkozás a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló, 1998. július 6-i 98/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikkében előírt kényszerengedélyekre, valamint, hogy a „kötelező hasznosítási jog” kifejezés helyébe a „kényszerengedély” kifejezés lépjen.
(2)
A Szerződés 255. cikkében előírt dokumentumokhoz való hozzáférés jogára irányadó általános alapelveket és korlátokat megállapító, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) a Közösségi Növényfajta-hivatal birtokában lévő dokumentumokra is alkalmazzák egy új, 33a. cikknek a 2100/94/EK rendeletbe történő beillesztésével.
(3)
Ezért tehát helyénvaló a Közösségi Növényfajta-hivatal előtti eljárások tekintetében a 2100/94/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1995. május 31-i 1239/95/EK bizottsági rendeletet (4) ennek megfelelően módosítani.
(4)
A Közösségi Növényfajta-hivatal igazgatási tanácsával való egyeztetés megtörtént.
(5)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növényfajta-oltalmi Jogok Állandó Bizottságának véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1239/95/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A II. cím IV. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:
„IV. FEJEZET
A HIVATAL ÁLTAL BIZTOSÍTANDÓ KÖZÖSSÉGI ENGEDÉLYEK
1. Szakasz
Az alaprendelet 29. cikkének megfelelő kényszerengedélyek
37. cikk
Kényszerengedélyre vonatkozó kérelmek
(1) Az alaprendelet 29. cikke (1), (2) és (5) bekezdésének értelmében a kényszerengedélyre vonatkozó kérelem a következőket tartalmazza:
a)
a kérelmezőnek és az érintett fajta tárgyában kifogást emelő személynek, mint eljárásban részt vevő feleknek a megnevezését;
b)
az érintett fajta vagy fajták fajtanevét és növényfaját;
c)
javaslatot arra, hogy a kényszerengedély milyen cselekménytípusokra terjedjen ki;
d)
az érintett közérdeket megjelölő nyilatkozatot, ideértve a részletes tényállást, a bizonyítékok tételeit, valamint az érintett közérdek alátámasztására szolgáló érveket;
e)
az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett kérelem esetén azoknak a személyeknek a csoportjára tett javaslatot, akikre a kényszerengedély kiterjedne, beleértve - az esettől függően - az adott személycsoportra vonatkozó sajátos követelményeket is;
f)
a méltányos díjazásra és a díjazás kiszámításának alapjára vonatkozó javaslatot.
Az alaprendelet 29. cikke (5a) bekezdésében említett kényszerengedélyre vonatkozó kérelem a következőket tartalmazza:
(2)
a)
a kérelmező szabadalmi jog jogosultjának és az érintett fajta tárgyában kifogást emelő személynek, mint eljárásban részt vevő feleknek a megnevezését;
b)
az érintett fajta vagy fajták fajtanevét és növényfaját;
c)
a szabadalom számát feltüntető szabadalmi tanúsítvány hitelesített másolatát és a biotechnológiai találmány szabadalmaztatására vonatkozó kérelmet, valamint a szabadalmat engedélyező hatóságot;
d)
javaslatot arra, hogy a kényszerengedély milyen cselekménytípusokra terjedjen ki;
e)
a méltányos díjazásra és a díjazás kiszámításának alapjára vonatkozó javaslatot;
f)
arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a biotechnológiai találmány miért jelent számottevő gazdasági jelentőségű műszaki előrelépést az oltalomban részesített fajtához képest, ideértve a részletes tényállást, a bizonyítékok tételeit, valamint a kérelem alátámasztására szolgáló érveket;
g)
az engedély területi hatályára vonatkozó javaslatot, amely nem haladhatja meg a c) pontban említett szabadalom területi hatályát.
Az alaprendelet 29. cikke (5a) bekezdésében említett keresztengedélyre (cross-licence) vonatkozó kérelem a következőket tartalmazza:
(3)
a)
a kérelmező szabadalmi jog birtokosnak és az érintett fajta tárgyában kifogást emelő személynek, mint eljárásban részt vevő feleknek a megnevezését;
b)
az érintett fajta vagy fajták fajtanevét és növényfaját;
c)
a szabadalom számát feltüntető szabadalmi tanúsítvány hitelesített másolatát és a biotechnológiai találmány szabadalmaztatására vonatkozó kérelmet, valamint a szabadalmat engedélyező hatóságot;
d)
az azt feltüntető hivatalos dokumentumot, hogy a növényfajta-oltalmi jog jogosultja kényszerengedélyt kapott egy szabadalmaztatott biotechnológiai találmányra;
e)
javaslatot arra, hogy a keresztengedély (cross-licence) milyen cselekménytípusokra terjedjen ki;
f)
a méltányos díjazásra és a díjazás kiszámításának alapjára vonatkozó javaslatot;
g)
a keresztengedély (cross-licence) területi hatályára vonatkozó javaslatot, amely nem haladhatja meg a c) pontban említett szabadalom területi hatályát.
(4) A kényszerengedélyre vonatkozó kérelemhez csatolni kell az azt tanúsító dokumentumokat, hogy a kérelmező sikertelenül próbált szerződéses engedélyt beszerezni a növényfajta-oltalmi jog jogosultjától. Ha az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdése szerinti kényszerengedély kérelmezője a Bizottság vagy valamelyik tagállam, a Hivatal vis maior esetén eltekinthet ennek a feltételnek a teljesítésétől.
(5) A (4) bekezdés értelmében a szerződéses engedély iránti kérelem sikertelen, ha:
a)
a szemben álló jogosult ésszerű időn belül nem adott végleges választ a fenti jogot kérelmező személynek; vagy
b)
a szemben álló jogosult visszautasította a szerződéses engedélyt kérelmező személy kérelmét; vagy
c)
a szemben álló jogosult nyilvánvalóan ésszerűtlen alapfeltételek mellett ajánlott engedélyt az ezt kérő személynek, ideértve a fizetendő jogdíj feltételeit is, vagy egészében véve nyilvánvalóan ésszerűtlenek a feltételei.
38. cikk
A kényszerengedély iránti kérelem vizsgálata
(1) A szóbeli eljárás és a bizonyítékok felvétele elvben együtt, egy meghallgatás keretében történik.
(2) További meghallgatások kérése nem elfogadható, kivéve ha a kérés olyan körülményen alapul, amely a meghallgatás során vagy azt követően módosult.
(3) Határozathozatal előtt a Hivatal a szerződéses engedélyre vonatkozóan peren kívüli egyezségre hívja fel az érintett feleket. A Hivatal szükség esetén javaslatot is tesz a peren kívüli egyezségre.
39. cikk
A közösségi növényfajta-oltalmi jog birtoklása az eljárás tartama alatt
(1) Ha az alaprendelet 98. cikkének (1) bekezdésében említett követelés tárgyában a jogosult ellen benyújtott keresetet jegyeznek be a közösségi növényfajta-oltalmi jogok nyilvántartásába, a Hivatal a kényszerengedély megadása tárgyában folytatott eljárást felfüggesztheti. A Hivatal a fenti kereset tárgyában hozott jogerős ítéletnek vagy a per egyéb lezárásának a jelzett nyilvántartásba történő bejegyzéséig az eljárást nem folytatja.
(2) Ha a Hivatal köteles a közösségi növényfajta-oltalmi jogot átruházni, az új jogosult a kérelmező kérelmére félként csatlakozik az eljáráshoz, ha a kérelmező - attól számított két hónapon belül, hogy a Hivatal értesítését az új jogosult nevének a közösségi növényfajta-oltalmi jogok nyilvántartásába történő bejegyzéséről kézhez vette - az új jogosulttól az engedélyt sikertelenül kérte. A kérelmező beadványához csatolni kell a megfelelő dokumentumokkal alátámasztott bizonyítékot a kérelmező eredménytelen kísérletéről, valamint szükség esetén az új jogosult magatartásáról.
(3) Az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett kérelem esetében az új jogosult félként csatlakozik az eljáráshoz. E cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó.
40. cikk
A kérelem tárgyában hozott határozat tartalma
Az írásbeli határozatot a Hivatal elnöke írja alá. A határozat a következőket tartalmazza:
a)
nyilatkozatot arról, hogy a határozatot a Hivatal hozta;
b)
a határozathozatal napját;
c)
az eljárásban részt vevő bizottsági tagok nevét;
d)
az eljárásban részt vevő felek és eljárási képviselőik nevét;
e)
utalást az igazgatási tanács szakvéleményére;
f)
a határozat tárgyát képező kérdésekről szóló nyilatkozatot;
g)
a tényállás összefoglalását;
h)
a határozat indoklását;
i)
a Hivatal rendelkezését; a rendelkezés szükség esetén tartalmazza a kényszerengedélyre vonatkozóan kikötött cselekményeket, azok sajátos feltételeit és a személyek kategóriáját, beleértve - adott esetben - a kategóriára vonatkozó különleges követelményeket is.
41. cikk
Kényszerengedély megadása
Az alaprendelet 29. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése értelmében kényszerengedély megadására vonatkozó határozat tartalmaz egy nyilatkozatot az érintett közérdekről.
1.
A közérdek fennállását különösen a következők támaszthatják alá:
a)
az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelme;
b)
a piac különleges jellemzőkkel rendelkező anyaggal való ellátásának szükségessége;
c)
a tökéletesített fajták további nemesítésére irányuló ösztönzés fenntartásának szükségessége.
2.
Az alaprendelet 29. cikke (5a) bekezdése értelmében kényszerengedély megadására vonatkozó határozat tartalmaz egy arról szóló nyilatkozatot, hogy a találmány miért jelent számottevő gazdasági jelentőségű műszaki előrelépést. A következők különösen alátámaszthatják azt, hogy a találmány miért jelent számottevő gazdasági jelentőségű műszaki előrelépést az oltalomban részesített fajtához képest:
a)
a termesztési technikák javítása;
b)
a környezet javítása;
c)
a genetikai szempontú biológiai sokféleség használatának megkönnyítésére szolgáló technikák javítása;
d)
a minőség javítása;
e)
a terméshozam javítása;
f)
az ellenálló képesség javítása;
g)
a különleges klimatikus és/vagy környezeti viszonyokhoz való alkalmazkodás javítása.
3.
A kényszerengedély nem kizárólagos engedély.
4.
A kényszerengedély kizárólag a vállalkozásnak azzal a részével együtt engedményezhető, amely azt hasznosítja, illetve - az alaprendelet 29. cikkének (5) bekezdésében megállapított körülmények esetén - az alapvető származtatott fajtára vonatkozó jogok engedményezésével együtt.
42. cikk
A kényszerengedélyben részesült személyre vonatkozó feltételek
(1) Az alaprendelet 29. cikkének (3) bekezdésében említett egyéb feltételek sérelme nélkül, a kényszerengedélyben részesült személynek a kényszerengedély felhasználásához megfelelő pénzügyi és műszaki kapacitással kell rendelkeznie.
(2) A határozatban a kényszerengedélyre vonatkozóan megállapított feltételeknek való megfelelés az alaprendelet 29. cikkének (4) bekezdése értelmében vett »körülménynek« minősül.
(3) A Hivatal gondoskodik arról, hogy a kényszerengedélyben részesült személy közösségi növényfajta-oltalmi jog megsértése címén ne indíthasson keresetet, kivéve ha a jogosult az erre irányuló kérelmet követő két hónapon belül megtagadta vagy elmulasztotta a keresetindítást.
43. cikk
Az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében a különleges követelményeknek megfelelő személyek kategóriája
(1) Az a kényszerengedélyt felhasználni szándékozó személy, aki az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdésében foglalt különleges követelményeknek megfelel, e szándékát köteles ajánlott, tértivevényes levélben küldött nyilatkozatban a Hivatal és a jogosult tudomására hozni. A nyilatkozat a következőket tartalmazza:
a)
az e rendelet 2. cikke alapján eljárásban részt vevő félként meghatározott személyek neve és címe;
b)
a különleges követelményeknek megfelelő tények megállapítása;
c)
az elvégzendő cselekményeket előíró nyilatkozat; és
d)
annak szavatolása, hogy a szóban forgó személy a kényszerengedély érvényesítéséhez rendelkezik megfelelő pénzügyi forrásokkal, valamint információkkal a műszaki kapacitásáról.
(2) Kérésre a Hivatal bejegyez egy személyt a közösségi növényfajta-oltalmi jogok nyilvántartásába, ha az adott személy az (1) bekezdésben említett nyilatkozat feltételeit teljesítette. Az ilyen személy a bejegyzést megelőzően nem jogosult a kényszerengedély felhasználására. A bejegyzést az említett személlyel és a jogosulttal közölni kell.
(3) E rendelet 42. cikkének (3) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell az e cikk (2) bekezdése alapján a közösségi növényfajta-oltalmi jogok nyilvántartásába bejegyzett személyre. A jogsértés tárgyában lefolytatott törvényes eljárás ítélettel vagy egyéb módon történő befejezése az eljáráshoz csatlakozott vagy csatlakozni szándékozó többi személyre nézve is irányadó.
(4) A (2) bekezdésben említett bejegyzés kizárólag azon az alapon törölhető, ha a kényszerengedély megadásáról szóló határozatban megjelölt különleges feltételek vagy a (2) bekezdés szerint meghatározott pénzügyi vagy műszaki kapacitás több mint egy évvel a kényszerengedély megadását követően, illetve az erről szóló határozatban megjelölt határidőn belül megváltozott. A bejegyzés törlését a bejegyzett személlyel és a jogosulttal közölni kell.
2. Szakasz
Az alaprendelet 100. cikkének (2) bekezdése szerinti hasznosítási jogok
44. cikk
Az alaprendelet 100. cikkének (2) bekezdése szerinti hasznosítási jogok
(1) Az alaprendelet 100. cikkének (2) bekezdésében említett, az új jogosulttól nem kizárólagos szerződéses hasznosítási jogot igénylő kérelmet a régi jogosultnak két hónapon belül, a hasznosítási jog címzettjének pedig négy hónapon belül kell benyújtania attól számítva, hogy a Hivatalnak az új jogosult nevének a közösségi növényfajta-oltalmi jogok nyilvántartásába történt bejegyzéséről szóló értesítését kézhez vették.
(2) Az alaprendelet 100. cikkének (2) bekezdése szerint adandó hasznosítási jog iránti kérelemhez csatolni kell az (1) bekezdésben említett sikertelen kérés megtörténtét tanúsító dokumentumokat. Az e rendelet 37. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontja, valamint (5) bekezdése, továbbá a 38. cikk, a 39. cikk (3) bekezdése, 40. cikke az f) pont kivételével, a 41. cikk (3) és (4) bekezdése, valamint 42. cikke értelemszerűen alkalmazandó.”
2.
A 82. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„82. cikk
Nyilvános betekintési jog a nyilvántartásokba
(1) A nyilvántartások a Hivatal helyiségeiben nyilvános betekintésre rendelkezésre állnak.
A nyilvántartáshoz és az abban található dokumentumokhoz való hozzáférés ugyanazon feltételek mellett engedhető meg, mint a Hivatal birtokában lévő egyéb, a 84. cikk értelmében vett dokumentumokhoz való hozzáférés.
(2) A nyilvántartásba való helyszíni betekintés térítésmentes.
A nyilvántartásból történő bármilyen formátumú olyan kivonat elkészítése és elküldése térítésköteles, amelyhez a dokumentum vagy a dokumentum részeinek egyszerű reprodukálásán kívüli adatfeldolgozás vagy adatkezelés szükséges.
(3) A Hivatal elnöke az alaprendelet 30. cikkének (4) bekezdése alapján a kijelölt nemzeti kirendeltségek vagy fiókhivatalok helyiségeiben is engedélyezhet nyilvános betekintést a nyilvántartásba.”
3.
A 84. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„84. cikk
A Hivatal birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés
(1) Az igazgatási tanács elfogadja a Hivatal birtokában lévő dokumentumokhoz - beleértve a nyilvántartásokat - való hozzáférésre vonatkozó gyakorlati szabályokat.
(2) Az igazgatási tanács meghatározza a Hivatal dokumentumai közül azokat a kategóriákat, amelyeket a nyilvánosság számára közzététel útján - beleértve az elektronikus közzétételt is - közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. június 30-án.