A BIZOTTSÁG 278/2009/EK RENDELETE
(2009. április 6.)
a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyságára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezetbarát tervezés konzultációs fórumával folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2005/32/EK irányelv értelmében a Bizottságnak kell meghatároznia a környezetbarát tervezési követelményeket azokra az energiafelhasználó termékekre, amelyek értékesítésének és kereskedelmének nagyságrendje jelentős, jelentős környezeti hatásokkal rendelkeznek, és amelyek esetében a környezeti hatás jelentős mértékű javítására van lehetőség anélkül, hogy ez túlzott költségekkel járna.
(2)
A 2005/32/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a 19. cikk (3) bekezdésében említett eljárással és a 15. cikk (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban, valamint a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, a Bizottság adott esetben előzetesen végrehajtási rendelkezést vezet be az irodai berendezésekre és a szórakoztató elektronikai termékekre vonatkozóan.
(3)
Az irodai és a szórakoztató elektronikai berendezések számára gyakran külső tápegység biztosítja az áramellátást, amely tápegység a hálózati áramforrásból származó villamos energiát alakítja át. A külső tápegységek energiaátalakítási hatékonysága az ilyen termékek energiateljesítményének fontos szempontja, ennélfogva a külső tápegységek azon prioritásként kezelt termékcsoportok közé tartoznak, amelyekre vonatkozóan környezetbarát tervezési követelményeket kell meghatározni.
(4)
A Bizottság előkészítő vizsgálatot végzett a külső tápegységek műszaki, környezeti és gazdasági vonatkozásainak elemzése céljából. A vizsgálatot az érdekelt felekkel, valamint a Közösség és harmadik országok érintett feleivel együtt végezték el, és az eredményeket nyilvánosságra hozták.
(5)
Az előkészítő vizsgálat megállapította, hogy külső tápegységeket nagy mennyiségben hoznak forgalomba a Közösség piacán, valamint hogy életciklusuk valamennyi szakaszában az éves energiafogyasztás a legjelentősebb környezeti szempont, továbbá hogy az energiaátalakítás során, illetve az üresjáratú üzemmódban fellépő veszteség az éves villamosenergia-fogyasztásukban 17 TWh-t tesz ki, ami 6,8 Mt CO2-kibocsátásnak felel meg. Az előrejelzések szerint intézkedések hiányában ez a fogyasztás 2020-ra eléri a 31 TWh-t. Arra a következtetésre jutottak, hogy az életciklus alatti energiafogyasztás és a használati fázis alatti villamosenergia-fogyasztás jelentős mértékben csökkenthető.
(6)
A külső tápegységek villamosenergia-fogyasztásának csökkentését meglévő, a külső tápegységek beszerzésének és üzemeltetésének összes költségét csökkenteni képes, szabadalmi oltalmat nem élvező, költséghatékony technológiák alkalmazásával kell elérni.
(7)
A környezetbarát tervezési követelményeknek a Közösségen belül harmonizálniuk kell a külső tápegységek üresjáratú üzemmódbeli energiafogyasztásra és aktív üzemmódbeli átlagos hatékonyságra vonatkozó, villamosenergia-fogyasztással kapcsolatos követelményeivel, és ezáltal elő kell segíteniük a belső piac működését, valamint az érintett termékek környezeti teljesítményének javítását.
(8)
A környezetbarát tervezési követelmények nem befolyásolhatják negatívan a termék működőképességét, és nem gyakorolhatnak káros hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. A használati fázis alatt fellépő villamosenergia-fogyasztás csökkentéséből származó előnyöknek egyértelműen ellensúlyozniuk kell a gyártás során potenciálisan fellépő további környezeti hatásokat.
(9)
A környezetbarát tervezési követelmények két szakaszból álló hatálybalépésének megfelelő időkeretet kell biztosítania a gyártók számára a termékek újratervezéséhez. A szakaszok ütemezését úgy kell megállapítani, hogy azok ne gyakoroljanak kedvezőtlen hatást a forgalomban lévő berendezések működőképességére, és figyelembe vegyék a gyártókat - különösen a kis- és középvállalkozásokat - érintő költségkihatásokat, egyidejűleg biztosítva a rendelet célkitűzéseinek időben történő megvalósítását. Az energiafogyasztási méréseket az általánosan elismert technológiai fejlettségnek megfelelően kell elvégezni. A gyártók alkalmazhatnak a 2005/32/EK irányelv 10. cikkével összhangban meghatározott harmonizált szabványokat.
(10)
A rendeletnek fokoznia kell a külső tápegységek életciklus alatti jobb környezeti hatását eredményező technológiák piaci elterjedését, aminek következtében az intézkedések megtétele nélküli helyzethez képest a termék életciklusa alatt 2020-ra hozzávetőleg 118 PJ energiamegtakarítást, illetve 9 TWh villamosenergia-megtakarítást kell elérni.
(11)
A 2005/32/EK irányelv 8. cikkével összhangban e rendeletben ki kell kötni, hogy az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárás a 2005/32/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzés és a 2005/32/EK irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszer.
(12)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében a gyártókat kötelezni kell a 2005/32/EK irányelv IV. és V. mellékletében említett műszaki dokumentációban szereplő információk szolgáltatására az aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyságra és az üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztásra vonatkozóan.
(13)
Meg kell határozni a jelenleg rendelkezésre álló, aktív üzemmódbeli nagy hatékonyságot és üresjárati üzemmódbeli alacsony energiafogyasztást eredményező technológiák referenciaértékeit. Ezáltal az információk széles körben való rendelkezésre állása és könnyű hozzáférhetősége különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a mikrovállalkozások számára biztosítható, ami még inkább elősegíti az energiafogyasztás csökkentését szolgáló legjobb tervezési technológiák integrációját.
(14)
Az alacsony feszültségű külső tápegységek üresjáratú üzemmódjára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények a környezeti hatással kapcsolatos ugyanazon paramétert érintik, mint az alacsony feszültségű külső tápegységgel forgalmazott, elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések kikapcsolt állapotára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények. Mivel az alacsony feszültségű külső tápegységek üresjáratú üzemmódjára vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeknek szigorúbbnak kell lenniük, mint az alacsony feszültségű külső tápegységgel forgalmazott, elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések kikapcsolt állapotára vonatkozóknak, a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. december 17-i 1275/2008/EK rendelet (2) követelményei nem alkalmazhatók az alacsony feszültségű külső tápegységgel forgalmazott, elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekre. Ezért az 1275/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(15)
Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztása és aktív üzemmódban mért átlagos hatékonysága tekintetében környezetbarát tervezési követelményeket állapít meg.
(2) E rendelet nem alkalmazható a következőkre:
a)
feszültségátalakítók;
b)
szünetmentes tápegységek;
c)
akkumulátortöltők;
d)
halogénlámpa-transzformátorok;
e)
külső tápegységek orvostechnikai eszközökhöz;
f)
az e rendelet hatálybalépése után legfeljebb egy évvel forgalomba hozott ugyanolyan külső tápegységhez való csere- vagy pótalkatrész biztosítása érdekében legkésőbb 2015. június 30-ig a piacon forgalomba hozott külső tápegységek, feltéve, hogy a csere-, illetve a pótalkatrész vagy annak csomagolása egyértelműen meghatározza az(oka)t az elsődleges tölthető eszköz(öke)t, amelyek javítására, illetve karbantartására szolgál.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2005/32/EK irányelvben meghatározott fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
A következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:
1. „külső tápegység”: olyan eszköz, amely megfelel az alábbi összes kritériumnak:
2. „alacsony feszültségű külső tápegység”: olyan külső tápegység, amelynek a névleges kimenő feszültsége 6 voltnál kevesebb, névleges kimenő teljesítménye pedig legalább 550 milliamper;
3. „halogénlámpa-transzformátor”: a törpefeszültségű volfrámszálas halogénlámpákhoz használt külső tápegység;
4. „szünetmentes tápegység”: olyan eszköz, amely automatikusan tartalék villamosenergia-szolgáltatást nyújt, ha a hálózati áramforrás feszültsége elfogadhatatlanul alacsony szintre csökken;
5. „akkumulátortöltő”: olyan eszköz, amely a kimeneti illesztőfelületnél közvetlenül kapcsolódik a lecsatlakoztatható akkumulátorhoz;
6. „feszültségátalakító”: olyan eszköz, amely a 230V-os hálózati áramforrásból származó kimenő teljesítményt 110V-os kimenő teljesítménnyé alakítja, amelynek jellemzői hasonlók a hálózati áramforrás kimenő teljesítményének jellemzőihez;
7. „névleges kimenő teljesítmény” (PO): a gyártó által meghatározott kimenő teljesítmény;
8. „üresjáratú üzemmód”: olyan állapot, amelynek során a külső tápegység bemenete a hálózati áramforráshoz van csatlakoztatva, de a kimenete nem kapcsolódik elsődleges tölthető eszközhöz;
9. „aktív üzemmód”: olyan állapot, amelynek során a külső tápegység bemenete a hálózati áramforráshoz van csatlakoztatva, a kimenete pedig egy tölthető termékhez kapcsolódik;
10. „aktív üzemmódban mért hatékonyság”: a külső tápegység által aktív üzemmódban termelt energia és az energiatermeléshez szükséges bemenő teljesítmény aránya;
11. „aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyság”: az aktív üzemmódban a 25, 50, 75 és 100 %-os névleges kimenő teljesítménynél mért átlagos hatékonyság.
3. cikk
Környezetbarát tervezési követelmények
A piacon forgalomba hozott külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos teljesítményére vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeket az I. melléklet tartalmazza.
4. cikk
Megfelelőségértékelés
A 2005/32/EK irányelv 8. cikkében említett, megfelelőségértékelésre szolgáló eljárás a 2005/32/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszer vagy a 2005/32/EK irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszer.
5. cikk
Ellenőrzési eljárás piacfelügyeleti célokra
A felügyeleti ellenőrzéseket a II. mellékletben meghatározott ellenőrzési eljárással összhangban kell elvégezni.
6. cikk
Referenciaértékek
A piacon jelenleg elérhető, legjobban teljesítő termékekre és technológiákra vonatkozó referenciaértékeket a III. melléklet határozza meg.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság e rendelet hatálybalépését követően legkésőbb négy évvel a technológiai fejlődésre figyelemmel felülvizsgálja azt, a felülvizsgálat eredményeit pedig közli a konzultációs fórummal.
8. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk a következő második bekezdéssel egészül ki:
„E rendelet nem alkalmazható azon elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekre, amelyeket alacsony feszültségű külső tápegységgel hoznak forgalomba.”
2.
A 2. cikk a következő 9. ponttal egészül ki:
„9. »alacsony feszültségű külső tápegység«: olyan külső tápegység, amelynek névleges kimenő feszültsége 6 voltnál kevesebb, névleges kimenő teljesítménye pedig legalább 550 milliamper.”
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Az I. melléklet 1. pontjának a) alpontját az első bekezdésében említett időponttól számított egy év elteltével kell alkalmazni.
A II. melléklet 1. pontjának b) alpontját az első bekezdésében említett időponttól számított két év elteltével kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. április 6-án.