A BIZOTTSÁG 245/2009/EK RENDELETE
(2009. március 18.)
a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezetbarát tervezési konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2005/32/EK irányelv értelmében a Bizottságnak környezetbarát tervezési követelményeket kell meghatároznia azokra az energiafelhasználó termékekre vonatkozóan, amelyek lényeges értékesítési és kereskedelmi volument képviselnek, lényeges környezeti hatással járnak, környezeti hatásuk pedig túlzott költségráfordítás nélkül lényegesen javítható.
(2)
A 2005/32/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 19. cikk (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak és a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a környezetbarát tervezési konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, a Bizottság adott esetben végrehajtási intézkedéseket vezet be a szolgáltatói szektorban használt világítóeszközökre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság két előkészítő vizsgálatot folytatott le, és ezek során a szolgáltatói szektorban (irodai világítás és köztéri világítás) tipikusan használt világítóeszközök műszaki, környezeti és gazdasági vonatkozásait elemezték. A vizsgálatokat a Közösség és harmadik országok érintett és érdekelt feleivel együttesen dolgozták ki, az eredményeket pedig az Európai Bizottság EUROPA internetes oldalán nyilvánosan elérhetővé tették.
(4)
A kötelező környezetbarát tervezési követelmények a forgalomba hozott termékekre vonatkoznak, függetlenül azok beépítési helyétől, ezért ezek a követelmények nem függhetnek a termék alkalmazási módjától (pl. irodai világítás vagy köztéri világítás). Ezért e rendeletnek egyedi termékekre kell vonatkoznia, amilyenek pl. a beépített előtét nélküli fénycsövek, a nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek. Az indikatív referenciaértékek segítséget nyújthatnak a felhasználóknak az egyedi alkalmazások (mint pl. irodai világítás vagy köztéri világítás) tekintetében elérhető legjobb technológia kiválasztásában.
(5)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek alapvetően általános világítási feladatok ellátására használatosak, ami azt jelenti, hogy hozzájárulnak a természetes fény mesterséges világítással történő felváltásához, a szokásos emberi látás céljából. A speciális célú lámpák (mint például a számítógépes képernyőkben, fénymásolókban, szoláriumokban, terráriumokban használt lámpák és hasonló alkalmazások) nem tartoznak e rendelet hatálya alá.
(6)
Az érintett energiafelhasználó termékek e rendelet alkalmazásában lényegesnek tekintett környezeti vonatkozásai az alábbiak:
a)
energiafogyasztás a felhasználási fázisban;
b)
a lámpák higanytartalma.
(7)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek éves villamosenergia-fogyasztása a Közösségben a becslések szerint 200 TWh volt 2005-ben, ami 80 Mt CO2-kibocsátásnak felel meg. Konkrét intézkedések meghozatala nélkül a fogyasztás 2020-ig az előrejelzések szerint 260 TWh-ra nő. Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy a rendelet hatálya alá tartozó termékek villamosenergia-fogyasztása lényegesen csökkenthető.
(8)
Az üzemben levő lámpák higanytartalma 2005-ben a becslések szerint 12,6 tonnát tett ki. Egyedi intézkedések meghozatala nélkül az üzemben levő lámpák higanytartalma 2020-ig az előrejelzések szerint 18,6 tonnára nő, de bizonyított tény, hogy ez lényegesen csökkenthető lenne.
(9)
Az úgynevezett „fényszennyezés” környezeti hatásának mérésére szolgáló nemzetközileg elfogadott tudományos módszerek hiányában a fényszennyezés jelentősége nem állapítható meg. Azonban elfogadott, hogy a szolgáltatói szektorban használt világítóeszközök hatásfokának javítása pozitív hatással járhat a fényszennyezés vonatkozásában.
(10)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek villamosenergia-fogyasztásának javítását a meglévő, védettséget nem élvező, költséghatékony technológiák alkalmazásával kell elérni, ami az említett berendezések beszerzése és üzemeltetése kombinált költségének csökkentéséhez fog vezetni.
(11)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetbarát tervezési követelményeit az érintett termékek környezeti teljesítményének és a belső piaci működésének javítására való tekintettel kell meghatározni, és szem előtt kell tartani az energiafogyasztás 2020-ig 20 %-kal történő csökkentésére vonatkozó közösségi célkitűzést.
(12)
A rendeletnek növelnie kell a rendelet hatálya aló tartozó termékek jobb energiahatékonyságát eredményező technológiák piaci elterjedtségét, ami 2020-ig a „minden marad a régiben” forgatókönyvhöz képest 38 TWh energia-megtakarítást eredményez.
(13)
A rendelet hatálya alá tartozó lámpák energiahatékonysági követelményeinek meghatározása azok higanytartalmának csökkenését eredményezi.
(14)
A környezetbarát tervezési követelmények nem érinthetik kedvezőtlenül a termék funkcionalitását, az egészséget és a környezetet. A használat során fellépő villamosenergia-fogyasztás-csökkenés hatásai minden bizonnyal meghaladják a rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során fellépő esetleges további környezeti hatásokat.
(15)
A környezetbarát tervezési követelmények fokozatos hatálybalépése elegendő időt kell hogy biztosítson a gyártók számára adott esetben a termékek e rendeletben foglaltak szerinti áttervezésére. A bevezetés egyes szakaszainak időzítését úgy kell meghatározni, hogy - a rendelet célkitűzései időben történő teljesítésének biztosítása mellett - elkerülhetők legyenek a forgalomban levő berendezések funkcionalitására gyakorolt kedvezőtlen hatások, és a figyelem kiterjedjen a gyártók és végfelhasználók, különösen a kis- és középvállalkozások költségeire gyakorolt kedvezőtlen hatásokra. A 8. cikk szerinti felülvizsgálat során többek között meg kell vizsgálni, hogy a nagy intenzitású kisülőlámpák előtéteinek működési jellemzőire vonatkozóan a III. melléklet 2.1. pontjának C. szakaszában előírt követelmények teljesíthetők lesznek-e nyolc évvel e rendelet hatálybalépését követően.
(16)
A retrofit lámpák piacról való kivonását a végfelhasználókra gyakorolt hatások figyelembe vételével kell megtervezni. A tagállamok szigorúbb követelményeket támaszthatnak a világítási berendezések tekintetében.
(17)
A vonatkozó termékparaméterek mérését az általánosan elfogadott korszerű mérési módszerekkel kell elvégezni; a gyártók pedig a 2005/32/EK irányelv 10. cikke szerint meghatározott harmonizált szabványokat is alkalmazhatják.
(18)
A 2005/32/EK irányelv 8. cikkével összhangban e rendeletnek meg kell határoznia, hogy az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárás a 2005/32/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott tervezés-ellenőrzés, valamint a 2005/32/EK irányelv V. mellékletében meghatározott megfelelőségértékelési irányítási rendszer.
(19)
A megfelelőség ellenőrzésének elősegítése érdekében a gyártóknak biztosítaniuk kell a 2005/32/EK irányelv V. és VI. mellékletében meghatározott műszaki dokumentációban szereplő információk nyújtását, amennyiben ezek az információk az e rendeletben meghatározott követelményekre vonatkoznak.
(20)
A jogilag kötelező érvényű követelményeken túl az e rendelet hatálya alá tartozó termékekkel kapcsolatos legjobb elérhető technológiára vonatkozó indikatív referenciaértékek megállapítása is hozzájárul az információk széles körű hozzáférhetőségéhez és egyszerű elérhetőségéhez. Ez különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a mikrovállalkozások számára hasznos, mivel jobban elősegíti a legjobb tervezési technológiák integrációját az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezeti teljesítményének javításához azok teljes életciklusa során.
(21)
Bár a fénycsövek és a nagy intenzitású kisülőlámpák higanytartalma lényeges környezeti tényező, azt a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) helyénvaló szabályozni, amely kiterjed az e rendelet hatálya alóli mentességet élvező lámpatípusokra is.
(22)
A fénycsőelőtétekre vonatkozó energiahatékonysági követelményekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) a 2005/32/EK irányelv egyik végrehajtási eszköze, a lámpatestek és a mágneses előtétek hosszú élettartama miatt még mindig hatással van a már használatban levő előtétek állományára. Azonban vannak még fejlesztési lehetőségek, és helyénvaló lenne a 2000/55/EK irányelvben foglaltaknál szigorúbb minimális energiahatékonysági követelmények megállapítása. Ezért ez a rendelet hatályon kívül helyezi a 2000/55/EK irányelvet.
(23)
Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban állnak a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
A rendelet a 2. cikkben felsorolt beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek forgalomba hozatala céljából környezetbarát tervezési követelményeket határoz meg, amelyek abban az esetben is alkalmazandók, ha a felsorolt termékek egyéb energiafelhasználó termékekbe vannak beépítve.
A rendelet indikatív referenciaértékeket is közöl az irodai világítás és köztéri világítás céljára használt termékekre vonatkozóan.
Az I. mellékletben felsorolt termékek mentességet élveznek az e rendeletben meghatározott követelmények alól.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2005/32/EK irányelvben megadott fogalommeghatározások használatosak. A következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:
1.
„általános világítás”: egy terület alapvetően egységes megvilágítása különleges helyi követelmények figyelembe vétele nélkül;
2.
„irodai világítás”: irodai munkához használt, helyhez kötött világítási berendezések, amelyek lehetővé teszik vizuális feladatok hatékony és pontos elvégzését;
3.
„köztéri világítás”: a közforgalom előtt megnyitott, kültéri területeknek sötétben, a közlekedésbiztonság, a forgalom és a közbiztonság támogatása érdekében történő megvilágításra használt, helyhez kötött világítási berendezések;
4.
„kisülőlámpa”: olyan lámpa, amelyben a fényt közvetlenül vagy közvetve gázban, fémgőzben vagy több gáz és gőz elegyében elektromos kisülés útján állítják elő;
5.
„előtét”: olyan eszköz, amelynek fő feladata a lámpa, illetve a lámpák áramfelvételének a meghatározott értékre történő korlátozása, amennyiben az eszköz az áramforrás és egy vagy több kisülőlámpa közé van csatlakoztatva. Az előtét fogalmába beletartoznak a tápfeszültség átalakításának, a lámpa szabályozásának és a teljesítménytényező korrekciójának módozatai, illetve a lámpa vagy lámpák gyújtásához szükséges feltételek biztosítása, önállóan vagy gyújtóberendezéssel kombinálva;
6.
„lámpatest”: az egy vagy több fényforrás által kibocsátott fény elosztását, szűrését vagy átalakítását végző szerkezet, amely tartalmazza a fényforrások megtartásához, rögzítéséhez és védelméhez szükséges alkatrészeket és szükség esetén a kiegészítő áramköröket is, az áramforráshoz történő csatlakoztatáshoz szükséges kiegészítő eszközökkel együtt, de a fényforrások nélkül;
7.
„fénycsövek”: kisnyomású, higany típusú kisülőlámpák, amelyekben a fényt egy vagy több, a kisülésből származó ultraibolya sugárzás által gerjesztett foszforréteg bocsátja ki;
8.
„beépített előtét nélküli fénycsövek”: beépített előtétet nem tartalmazó, egy vagy két végükön fejelt fénycsövek;
9.
„nagy intenzitású kisülőlámpák”: olyan elektromos kisülés elvén működő lámpák, amelyekben a fényt előállító ívet a fal hőmérséklete stabilizálja, és az ív által a bura falára kifejtett terhelés meghaladja a négyzetcentiméterenkénti 3 W-ot.
Az I. és III-VII. mellékletek alkalmazásában a II. mellékletben megadott fogalommeghatározások is alkalmazandók.
3. cikk
Környezetbarát tervezési követelmények
A beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák, és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményeit a III. melléklet tartalmazza.
4. cikk
Megfelelőségértékelés
A 2005/32/EK irányelv 8. cikkében említett megfelelőségértékelési eljárás a 2005/32/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott tervezés-ellenőrzési, vagy a 2005/32/EK irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszer.
A 2005/32/EK irányelv 8. cikkének megfelelő megfelelőségértékelési eljárás alkalmazásában a műszaki dokumentációs aktának tartalmaznia kell a III. melléklet 1.3., 2.2. és 3.2. része szerinti termékinformációk másolatát.
5. cikk
Piacfelügyeleti vizsgálati eljárás
A IV. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelő felügyeleti ellenőrzéseket kell végrehajtani.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
A piacon elérhető, legjobb teljesítményű termékekre és technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket:
a)
a beépített előtét nélküli fénycsövekre, nagy intenzitású kisülőlámpákra és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétekre és lámpatestekre vonatkozóan az V. melléklet határozza meg;
b)
az irodai világítás és köztéri világítás céljára használt termékekre vonatkozóan pedig a VI. és VII. melléklet határozza meg.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2000/55/EK irányelv e rendelet hatálybalépése után egy évvel hatályát veszti.
8. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a hatálybalépését követően legkésőbb 5 évvel felülvizsgálja a technológiai fejlődésre figyelemmel.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A III. mellékletben meghatározott követelményeket az ott feltüntetett ütemezés szerint kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. március 18-án.