A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
2006. március 8.
a Németország által a Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG javára nyújtott Állami Támogatásról
(az értesítés a C(2006) 641. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2006/744/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érintetteket e cikkek szerint véleménynyilvánításra kérte fel (1), és tekintettel azok véleményeire,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2003. november 12-én a Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG („Magog”) javára nyújtott feltételezett állami támogatások miatt a Magog egyik német versenytársától panasz érkezett a Bizottsághoz. A Bizottság 2003. november 25-én Németországtól erre vonatkozóan információkat kért, amelyeket Németország 2004. március 4-i, ugyanezen a napon iktatott levelében adott meg.
(2)
2004. október 6-án a Bizottság a szóban forgó támogatás miatt megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (2) tette közzé. A Bizottság minden érintettet felkért, hogy a feltételezett támogatással kapcsolatban nyilvánítson véleményt. Ezután a 2004. december 14-i, 2004. december 16-án iktatott levélben észrevételeket kapott a Rathscheck Schiefer und Dach-Systeme KG, I.B. Rathscheck Söhne KG Moselschiefer-Bergwerke és a Theis-Böger GmbH („Rathscheck és Theis-Böger”) cégtől, valamint a 2004. december 7-i, 2004. december 13-án iktatott levélben véleményt nyilvánított egy harmadik személy, aki névtelen kíván maradni.
(3)
A véleményeket a Bizottság Németországnak a 2005. január 3-i és 2005. július 7-i levelében továbbította. Németország a 2005. március 11-i, ugyanezen a napon iktatott és 2005. augusztus 31-i, 2005. szeptember 1-én iktatott levelében válaszolt.
(4)
Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására 2004. december 6-i, 2004. december 13-án iktatott levelében válaszolt. A Bizottság 2005. október 5-én további információkat kért, amelyeket Németország 2005. november 15-i, 2005. november 16-án iktatott levelében adott meg. A mellékleteket a 2005. november 18-i, 2005. november 24-én iktatott levéllel küldte meg. 2005. december 21-i, ugyanezen a napon iktatott levelében Németország további információkat közölt.
II. A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA
2.1. A kedvezményben részesített vállalat
(5)
A kedvezményben részesített Magog vállalat, amelynek székhelye Észak-Rajna Vesztfália tartományban, Bad Fredeburgban található, palagyártással foglalkozik. 2002-ben a vállalat 43 dolgozót foglalkoztatott, és mérlegfőösszege kevesebb, mint 5 millió EUR volt. Mivel a függetlenség kritériuma is teljesül, a vállalatot a Bizottság mikro, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003. május 6-i ajánlása (3) értelmében kisvállalkozásként lehet besorolni.
2.2. A terv
(6)
A Westfälischer Schieferverband e.V (Vesztfáliai palaszövetség) javaslatára Észak-Rajna Vesztfália (ÉRV) tartomány 2002. és 2003. évben támogatta egy újszerű tetőpala-vágási eljárás kifejlesztését („NC-vezérlésű, robotokkal működtetett termelés kifejlesztése és kipróbálása a tetőpala-bányászatban” projekt). A projektet a Magog, a Westfälischer Schieferverband tagja egy gazdasági és műszaki főiskolával együttműködve hajtotta végre.
(7)
Németország állítása szerint a terv célja az volt, hogy a tetőpala feldolgozásához olyan innovatív technikát fejlesszenek ki, amely csökkenti a dolgozók egészségének terhelését. A tetőpalakövek addig messzemenően kézzel végzett megmunkálása a dolgozók számára fizikai terheléssel járt. Németország felfogása szerint a projekt jelentős mértékben hozzájárult a munkahelyi biztonság növeléséhez, és példaértékű az egész tetőpala-bányászat számára.
(8)
A javaslat szerint a „NC-vezérlésű, robotokkal működtetett termelés kifejlesztése és kipróbálása a tetőpalabányászatban” teljes projekt három lépésből állt: elsőként egy prototípust kellett kifejleszteni. A második lépés egy csarnoképítést irányzott elő, a harmadik lépésben pedig az új technikát a gyakorlatba kellett átültetni.
(9)
ÉRV tartomány csak az első lépést támogatta. Az első lépés költségeit eredetileg 1 293 110 EUR összegben határozták meg, amelyből ÉRV tartomány 60 %-ot, azaz 775 866 EUR összeget vállalt volna át. Végül az első lépés költségei 1 223 945 EUR-ra rúgtak, amelyből ÉRV tartomány 702 093 EUR (57 %) összeget finanszírozott.
(10)
Az első lépés végleges költségei a következőképp bonthatók fel
1. táblázat:
EUR
Megvalósíthatósági tanulmány
25 565
Prototípus kifejlesztése (1. melléklet)
464 410
Két termelőberendezés kifejlesztése és létesítése (2. és 3. melléklet)
733 970
ÖSSZESEN
1 223 945
(11)
A Magog egy NC-vezérlésű, robotokkal működtetett tetőpalagyártó berendezés kifejlesztéséhez megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére adott megbízást, amely 2002. márciusában készült el. A tanulmány költségei 25 565 EUR-ra rúgtak.
(12)
A megvalósíthatósági tanulmány elkészítése után egy nem ipari termelésre, hanem csak kísérleti célokra kialakított prototípust fejlesztettek ki és állítottak fel a Magog területén (1. melléklet). A próbaüzemre 2002 novemberében és decemberében került sor, és a prototípust 2003. januárjában alkatrészeire szedték. A prototípus költségei 464 410 EUR-ra rúgtak.
(13)
A prototípus kipróbálása során szerzett tapasztalatok alapján a vállalat egy ipari termelésre alkalmas berendezést telepített. A prototípus próbaüzeme során kiderült, hogy a tetőpala különböző mérete miatt az ipari termeléshez legalább két berendezésre lesz szükség. Az első ipari termeléshez használható berendezést 2003. januárban telepítették (2. melléklet), a másodikat 2003. áprilisban (3. melléklet). 2003. év folyamán a 2. és 3. berendezést tovább tesztelték, hogy működésüket tovább javíthassák. 2004. eleje óta a 2. és 3. berendezésen a termelés súrlódásmentesen zajlik. A 2. és 3. berendezés költségei 733 970 EUR-ra rúgnak.
(14)
A (8)-(13). pontban leírt 1. lépés a Magog termelési folyamatának korszerűsítését szolgáló összkoncepció részét képezte, amely további lépéseket foglalt magában. A 2. és 3. lépés 2003-ban kezdődött, és 2005-ben ért véget. Ezenkívül 2002. óta palabánya- (vágathajtási) beruházásokat végeztek. Németország állítása szerint a 2. és 3. lépés és a vágathajtás - amely az általános korszerűsítési koncepció részét képezte -a következő beruházásokat foglalta magában.
2 .táblázat
EUR
1
2002-es csarnok
16 576
2
2005-ös csarnok
213 175
3
Fűrész
267 774
4
Vízkezelés
35 740
5
Office-kapcsolat
2 570
6
Fejtőgép
105 840
7
Szabadalomköltségek
65 128
8
Vágathajtás 2002 - 2005
557 378
9
Vágathajtás 2006 - 2007
176 800
10
Projektvezető/mérnök személyi költségek 2004/2005
84 247
11
Üzemépület lebontása
8 245
12
Tervezői tiszteletdíj
5 733
ÖSSZESEN
1 539 205 (4)
(15)
A „2002-es csarnok” címszó alatt megadott 16 576 EUR összegű költségek a meglévő fűrészcsarnok 2002. évi tatarozására és renoválására vonatkoznak (2. táblázat 1. pontja)
(16)
A „2005-ös csarnok” beruházásai egy régi raktárcsarnokra vonatkoznak, amelyet 2004-2005-ben jelentős mértékben átépítettek és most gyártásra használnak (2. pont). A csarnok átépítése az újonnan kifejlesztett robotokon alapuló gyártási folyamat elhelyezéséhez vált szükségessé. A csarnok átépítése egy új fűrész telepítését is magába foglalja (3. pont), amelyre az új robotok beépítéséhez volt szükség.
(17)
Az új gyártási folyamathoz használt új fűrész hűtéséhez új vízkezelő berendezés (4. pont) telepítésére is szükség volt. Az új fűrész nagyobb, mint a régi, ezért nagyobb a vízigénye. Az Office-kapcsolat költségei (5. pont) szintén a 2005. évi csarnok- és fűrészberuházásokkal függnek össze.
(18)
A fejtőgép (6. pont) olyan jármű, amelyet a pala fejtésekor a bányában használnak, és amelyet a Magog 2004-ben vásárolt meg.
(19)
A 7. pontban szereplő szabadalomköltségeknél a projekttel kapcsolatos szabadalmak bejelentésekor felmerülő ügyvédi díjakról van szó.
(20)
A 2002-2005 közötti palabányászattal kapcsolatban felmerült költségeknél a vágathajtáshoz történő beruházásokról van szó (8. pont). 2006-ra és 2007-re a vállalat becsült vágathajtási költségei a 9. pontban kerültek kimutatásra. A projektvezető/mérnök személyi költségek 2004/2005 (10. pont) a 8. és 9. pontban említett bányászati tevékenységekkel függnek össze.
(21)
Az épületlebontási költségek (11. pont) 2005. júliusában merültek fel, és egy pontosabban meg nem határozott üzemépület lebontására vonatkoznak.
(22)
A tervezői tiszteletdíj (12. pont) tovább bontható a „2005-ös csarnok” építésénél felmerült 3 600 EUR-ra és egyéb tételekkel kapcsolatos 2 133 EUR-ra.
2.3. A pénzügyi intézkedés
(23)
ÉRV tartomány a „Bányászati Technológiai Program” alapján 702 093 EUR összegű támogatást nyújtott. E program célja olyan projektek támogatása volt, amelyek hozzájárulnak a bányászatban dolgozók biztonságának és egészségvédelmének javításához, valamint a bányászathoz kapcsolódóan a környezetvédelem javításához. A program potenciális kedvezményezettjei műszaki-tudományos közösségi intézmények voltak. A programot 2003. év végén leállították.
(24)
A támogatás bejelentésére 2001. december 19-én került sor. A támogatást 2002. augusztus és 2003. december között a projekt alakulásának megfelelően több részletben fizették ki.
(25)
A Magog rendelkezik a projekteredmények összes tulajdonjogával és a használati jogokkal. Az árbevételek részösszegeit, amelyek adott esetben az eredmények értékesítéséből folynak be hozzá, meg kell fizetnie ÉRV tartománynak. A támogatás engedélyezését a projekteredmények széleskörű elterjesztésének feltételéhez kötötték. A Magognak az eredményeket legalább egy elismert német szakfolyóiratban közzé kell tennie. Német állítás szerint a Magog az egyik versenytársának licenciát nyújtott. Az eredményekről a bányászati szövetség „Bergbau” folyóiratában jelent meg cikk.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(26)
A Bizottság azért indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel kétségei voltak afelől, hogy a pénzügyi intézkedés - ahogy Németország állítja - nem jelentett állami támogatást. A Bizottság véleménye szerint a pénzügyi intézkedés a Magognak szelektív előnyt nyújtott, mivel az új technológia bevezetése a vállalat termelékenységét növelte és versenyképességét javította, anélkül, hogy a vállalatnak az összes költséget viselnie kellett volna. A Bizottság ezenkívül azon a véleményen volt, hogy az intézkedés a tagállamok közti kereskedelmet korlátozta.
(27)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges kivételekkel kapcsolatosan a Bizottság mindenekelőtt azt állapított meg, hogy a Magog székhelye nem az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja szerinti támogatott térségben van.
(28)
A Bizottság véleménye szerint a projekt esetleg az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (5) értelmében vett beruházási tervként értékelhető, azonban azt kétségbe vonta, hogy a támogatható beruházási költségek bruttó támogatási intenzitásának középvállalkozások számára 7,5 %-os és bruttó támogatási intenzitásának kisvállalkozások számára 15 %-os megengedett felső határát betartották.
(29)
A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy a projekt egy részét az állami kutatás-fejlesztési támogatások közösségi keretének (6) értelmében (K+F közösségi keret) kísérleti fejlesztési tevékenységként lehetne besorolni, amely szerint az alapkutatáshoz, ipari kutatáshoz és kísérleti fejlesztéshez nyújtott állami támogatások megengedettek. Itt azonban azt vonta kétségbe, hogy betartották-e a kis- és középvállalkozások (KKV) számára megengedett 35 %-os maximális támogatási intenzitást.
(30)
A Bizottság kifejtette továbbá, hogy meg fogja vizsgálni a támogatás összeegyeztethetőségét a közös érdekkel általában, és különösen az EK-Szerződés 137. cikke értelmében a munkavállalók egészsége és biztonsága védelmének céljával.
IV. AZ ÉRINTETTEK ÉSZREVÉTELEI
(31)
A Bizottság a Rathschecktől és a Theis-Bögertől, valamint egy önmagát megnevezni nem kívánó versenytárstól kapott véleményeket.
4.1. A Rathscheck és a Theis-Böger
(32)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében a Rathscheck és a Theis-Böger kifejti, hogy a tetőpalapiac egységes piac, és az „ónémet fedésnek” nincs külön piaca. Még ha az „ónémet fedés” külön piac volna, a támogatás akkor is versenytorzításokhoz vezetne, mivel az új robotok a hagyományos tetőpala gyártásához is használhatók, és nemcsak a végtermék piacán, hanem a köztes termék piacán is folytatnak a spanyol palagyártók tevékenységet. A Rathscheck és a Theis-Böger utal rá, hogy ők az „ónémet fedést” egyre inkább spanyol nyerspalából állítják elő.
(33)
A közös piaccal való összeegyeztethetőség lehetőségével kapcsolatban a Rathscheck és a Theis-Böger kijelenti, hogy a támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető, mivel a Magognak megadja annak lehetőségét, hogy termékeit a piacon versenytársainál, még a spanyol vállalatoknál is alacsonyabb áron kínálja.
(34)
A Rathscheck és a Theis-Böger visszautasítja Németország azon állítását, hogy a támogatás a Magog számára nem nyújt előnyt. Maga a Magog nem vitatta, hogy a támogatás hozzájárult jövedelmezőségének egyértelmű növeléséhez.
(35)
A Rathscheck és a Theis-Böger a tetőpalapiaccal kapcsolatban háttérinformációkat is feltár. Utal arra, hogy a tetőpala össztermelése a Közösségben 2001 óta csökken. Spanyolországra, amely az egyetlen jelentős exporttöbblettel rendelkező ország, a közösségi termelés 95 %-a jut. Az összes közösségi tetőpalagyártó kis- vagy középvállalkozás.
(36)
A Rathscheck és a Theis-Böger vitatja, hogy az NC-vezérlésű, robotokkal működtetett tetőpalagyártás kifejlesztése valódi innovációt jelent. Hagyományos tetőpalát Spanyolországban már több éve a legmodernebb megmunkálógépek segítségével gyártanak. A projekt egy részének kísérleti fejlesztésként való minősítésével kapcsolatban a Rathscheck és a Theis-Böger arra utal, hogy a megengedett támogatási intenzitásokat egyik esetben sem tartották be.
(37)
A Rathscheck és a Theis-Böger visszautasítja Németország azon állítását, hogy a támogatás a munkavállalók munkafeltételeinek javításához vezetett. A támogatás nem tekinthető azon az alapon a közös piaccal összeegyeztethetőnek, hogy az EK-Szerződés 137. cikke értelmében a munkavállalók egészségvédelmének és biztonságának célját szolgálja.
4.2. Az önmagát megnevezni nem kívánó versenytárs
(38)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben egy önmagát megnevezni nem kívánó versenytárs arra utal, hogy a német építőipar és a tetőfedési piac az utóbbi években visszaesett. Egy német gyártónak nyújtott támogatás ezért különösen káros lenne. Ő maga nyerspalát gyárt, amelyet Németországban az „ónémet pala” gyártásához használnak.
V. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(39)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására kifejtett véleményében Németország úgy érvel, hogy a hozzájárulás esetében nem állami támogatásról van szó, mivel a hozzájárulás a tagállamok közti kereskedelmet nem érinti. A pala, amelyet a Magog az újonnan kifejlesztett berendezésben gyárt, különösen kiváló minőségű tetőpala, ún. ónémet pala. Ennek a palának a piaca regionális piac, és Németország bizonyos területeire korlátozódik. A tagállamok közti kereskedelmet ezért nem korlátozza.
(40)
Amennyiben a Bizottság azon a véleményen lenne, hogy az intézkedés a tagállamok közti kereskedelmet korlátozza, a hozzájárulás Németország szerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható. Az intézkedés teljesíti a K+F közösségi keret 5.4 pontja értelmében végzett kísérleti fejlesztési tevékenység végrehajthatóságához készült előtanulmány és egy kisvállalkozás kísérleti fejlesztési tevékenységének feltételeit. Ezenkívül a támogatás közvetlenül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. Az intézkedés hozzájárul egy az EK-Szerződés 137. cikke szerinti fontos közösségi cél eléréséhez, és olyan gazdasági tevékenységre vonatkozik, amelynél - amennyiben az a versenyt egyáltalán korlátozza - közösségi szinten nincs intenzív verseny. Németország ezenkívül részletes projektleírást, valamint költségkimutatást és a vállalat KKV-státuszával kapcsolatos adatokat terjeszt elő.
(41)
A Rathscheck és a Theis-Böger észrevételeire adott válaszában Németország megerősíti, hogy a tagállamok közti kereskedelmet az intézkedés nem korlátozza. Németország utal arra, hogy a regionális piacon intenzív verseny van. Németország véleménye szerint a projekt megvalósítása nem vezet a Magog termelési költségeinek csökkentéséhez. A projekt ezenkívül a K+F közösségi keret szerint is támogatható, ezért a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet minősíteni. Németország kétségbe vonta a Rathscheck és a Theis-Böger kijelentésének helyességét, amely szerint spanyol nyersanyagból állít elő „ónémet fedést”.
(42)
Az önmagát megnevezni nem kívánó versenytárs véleményével kapcsolatban Németország megjegyzi, hogy a támogatott robotot nem a Spanyolországban elterjedt, hagyományos pala gyártásához használják. Ezért a spanyol palára vonatkozóan nincs versenytorzítás. Az önmagát megnevezni nem kívánó versenytárs azon kijelentése, hogy ő olyan palát gyárt, amilyet Németországban „ónémet pala” gyártásához használnak, helytelen.
VI. ÉRTÉKELÉS
6.1. Támogatás fennállása Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdés értelmében
(43)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint bármilyen állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatás, amely bizonyos vállalatok vagy termelési ágak kedvezményben részesítésével a versenyt torzítja, vagy a verseny torzításával fenyeget, a közös piaccal összeegyeztethetetlen, amennyiben az a tagállamok közti kereskedelmet torzítja. Az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi.
(44)
A Bizottság véleménye szerint a projekt és ÉRV tartomány hozzájárulása a Magognak előnyt nyújt. A hozzájárulás a vállalatot termelési folyamatának korszerűsítésében új berendezések létesítésével segítette. Ezt a vállalat saját honlapja is megerősíti, amely szerint a vágási eljárás automatizálását célzó projektet azért hajtották végre, hogy a vállalat olcsóbban tudjon kiváló minőségű palát gyártani, és így versenyképességét növelni. A támogatás a Magogot kedvezményben részesíti, mivel a vállalat a hozzájáruláshoz a piacon nem jutott volna hozzá, és ezért az a verseny torzításával fenyeget.
(45)
A tagállamok közti kereskedelem korlátozását illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Magog által előállított speciális, kiváló minőségű tetőpala nem képez külön piacot, hanem azt a tetőpala összpiacának részeként kell tekinteni. Németország úgy érvel, hogy az „ónémet fedés” gyártása és forgalmazása bizonyos régiókra korlátozódik, és az „ónémet fedés” a keresleti oldalon ára és felhasználási célja alapján szokványos tetőpalával nem helyettesíthető. A Bizottság mégis azon a véleményen van, hogy az a tény, hogy az „ónémet pala” drágább, mint a hagyományos tetőpala, és hogy azt csak bizonyos, különleges történelmi érdeklődéssel rendelkező fogyasztók keresik, nem indokolja, hogy az „ónémet fedést” külön piacként tekintsék.
(46)
A panaszos szerint a tetőpala Közösségen belüli össztermelése 743 000 tonna. Spanyolország messzemenően a legnagyobb tetőpalagyártó, és termelésének jelentős részét exportálja. Németország körülbelül 9 000 - 10 000 tonna tetőpalát állít elő. Németország adatai szerint 2002-ben több mint 100 000 tonna spanyol tetőpalát hoztak be Németországba. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a tetőpala piacán van tagállamok közti kereskedelem, és a Magog a más tagállambeli gyártókkal versenyben áll.
(47)
Az intézkedést Észak-Rajna Vesztfália tartomány hajtotta végre. Azt tehát állami eszközökből finanszírozták, és az államnak kell tulajdonítani.
(48)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a hozzájárulást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak kell tekinteni, és ezért a közös piaccal való összeegyeztethetőségét meg kell vizsgálni.
6.2. Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti kivételes rendelkezések
(49)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése az (1) bekezdésben előírt általános támogatási tilalom alóli kivételekről rendelkezik.
(50)
Ebben az esetben az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének egyik kivételrendelkezése sem alkalmazható, mivel a támogatásnak nincs szociális jellege, és azt nem egyes fogyasztóknak nyújtják, és nem szolgál olyan károk megszüntetésére, amelyek természeti katasztrófák vagy egyéb rendkívüli események miatt keletkeztek; s a támogatást éppoly kevéssé nyújtják a Német Szövetségi Köztársaság bizonyos, Németország megosztása által érintett területeinek gazdasága számára.
(51)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése szerint lehetséges kivételekkel kapcsolatban mindenekelőtt azt kell megállapítani, hogy a projektet nem az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja szerinti támogatási területen hajtják végre, és ezért nem tekinthető regionális célú támogatásnak.
(52)
A 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási és fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése tekintetében való módosításáról szóló 364/2004/EK rendelet (7) engedélyezi állami támogatások KKV-k számára alapkutatáshoz, ipari kutatáshoz és kísérleti fejlesztéshez történő nyújtását. Bár a jelen intézkedést a 364/2004/EK rendelet hatályba lépése előtt foganatosították, a 70/2001/EK rendelet módosított változatában alkalmazható, mivel 9a) cikke szerint az olyan egyedi támogatások, amelyeket a 364/2004/EK rendelet hatálybalépése előtt a Bizottság engedélye nélkül, a 88. cikk (3) bekezdésének megsértésével nyújtottak, a közös piaccal összeegyeztethetők, ha a 70/2001/EK rendelet feltételeit, annak módosított változata szerint teljesítik.
(53)
A 70/2001/EK rendelet 2. cikkében az alapkutatást olyan tudományos és műszaki ismeretbővítésként határozzák meg, amely nem ipari és kereskedelmi célú. Az ipari kutatást új ismeretek megszerzését célzó tervezett kutatásként vagy kritikus vizsgálatként definiálják, amelynek célja, hogy ezeket az ismereteket új termékek, eljárások vagy szolgáltatások fejlesztéséhez vagy a létező termékeknél, eljárásoknál vagy szolgáltatásoknál jelentős mértékű fejlesztések megvalósításához lehessen használni. Mivel a szóban forgó projektnél egy prototípus és két olyan berendezés kifejlesztéséről van szó, amelyeket a termelésben kell használni, egyértelműen nem alapkutatásról vagy ipari kutatásról van szó.
(54)
Ugyanebben a cikkben a kísérleti fejlesztést úgy definiálják, mint az ipari kutatás felismeréseinek átültetését új, módosított vagy javított termékekre, eljárásokra vagy szolgáltatásokra vonatkozó tervbe, vázlatba vagy tervezetbe, függetlenül attól, hogy azok eladásra vagy felhasználásra szolgálnak-e, beleértve egy első, kereskedelmi felhasználásra nem alkalmas prototípus létrehozását. Ezenkívül magában foglalhatja alternatív termékek, eljárások vagy szolgáltatások konceptuális meghatározását vagy tervezését, mint ahogy az első demonstrációs vagy kísérleti projekteket is, amennyiben ezeket a projekteket ipari alkalmazásokhoz vagy kereskedelmi hasznosításhoz nem lehet átalakítani vagy felhasználni.
(55)
A Bizottság megállapítja, hogy a projekt első lépése egy prototípus és két berendezés kifejlesztéséből állt, amelyeket utána a gyártási folyamatba illesztettek. Az utóbbi két berendezés létesítését nem lehet hozzárendelni a kísérleti fejlesztéshez, mivel ezeket a berendezéseket a gyártásban használják. Mindazonáltal a Bizottság véleménye szerint a prototípus fejlesztése kísérleti fejlesztésnek tekinthető. A prototípus egy javított gyártási folyamat projektjének részét képezi. Nem fogják gyártásra használni, mivel 2003-ban szétszerelték. Ami az innovatív jelleget illeti, a Bizottság tudomásul veszi, hogy Németország szerint a kifejlesztett prototípus határozottan különbözik a hagyományos pala gyártásához Spanyolországban használt vágógépektől, amelyek nem alkalmasak „ónémet fedés” előállítására. Ezenkívül a Magognak a projekt átültetésével kapcsolatosan szabadalmakat is adtak.
(56)
A 70/2001/EK rendelet 5a) cikkének (3) bekezdése szerint kis- és középvállalkozások kísérleti fejlesztéséhez a megengedett támogatási intenzitás a támogatható projektköltségek bruttó 35 %-át teszi ki. Az 5a) cikk (4) bekezdése maximum 10 százalékpontos többletet enged meg, ha a projekt eredményeit szakmai kongresszusokon vagy gazdasági konferenciákon széles körben hozzáférhetővé teszik, vagy tudományos és műszaki szakfolyóiratokban publikálják.
(57)
Az eredmények egy részét egy másik vállalat számára licencként tették hozzáférhetővé. Ezenkívül a projekt eredményeit egy szakfolyóiratban közzéteszik. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 35 %-os támogatási intenzitáshoz további 10 százalékpontos többlet számítható hozzá, tehát a megengedett maximális támogatási intenzitás 45 %. Mivel a prototípus költségei 464 410 EUR összeget tettek ki, a megengedett támogatás 208 985 EUR.
(58)
Ezenkívül az 1. lépés keretében készült megvalósíthatósági tanulmány a 70/2001/EK rendelet 5b) cikke értelmében kísérleti fejlesztést megelőző műszaki megvalósíthatósági vizsgálathoz készült előtanulmánynak tekinthető, amelyhez maximum 75 %-os támogatási intenzitás a megengedett. A megvalósíthatósági tanulmány költségei 25 565 EUR összeget tettek ki, ebből következik, hogy a megengedett támogatási összeg 19 174 EUR. A 70/2001/EK rendelet szerint megengedett támogatás összesen tehát 228 158 EUR összeget tesz ki.
(59)
Az 55. pontban említettek szerint az ipari gyártásra felhasználni szándékozott 2. és 3. berendezés létesítése nem tekinthető kísérleti fejlesztésnek, és ezért K+F támogatásként nem jön számításba. Mindazonáltal e berendezések létesítése a 70/2001/EK rendelet értelmében tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházásnak tekinthető, mivel általuk a meglévő gyártási folyamat ésszerűsítése és korszerűsítése révén a Magog gyártási folyamatának alapvető megváltozása érhető el.
(60)
A 70/2001/EK rendelet 4. cikke kisvállalkozások számára tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházásokhoz maximum 15 %-os bruttó támogatási intenzitással enged meg támogatásokat. A 2. cikk szerint a tárgyi eszközökbe történő beruházások olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházásként határozhatók meg, amelyek egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (különösképpen ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevékenységgel függenek össze. Az immateriális javakba történő beruházások technológiaátadásba történő beruházásokat jelölnek, szabadalmi jogok, licenciák, know-how vagy nem szabadalmaztatott műszaki ismeretek vásárlásával.
(61)
A 2. és 3. berendezés költségei 733 970 EUR-ra rúgnak. Németország azon a véleményen van, hogy a 70/2001/EK rendelet értelmében a 2. és 3. lépés és a vágathajtás költségei is tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházásoknak minősíthetők, és ezen az alapon támogathatóak.
(62)
A Bizottság véleménye szerint az új gyártási folyamathoz szükséges csarnok létesítésének (2. táblázat 2. pont), az új gyártási folyamathoz szükséges fűrész beszerzésének (3. pont) költségei és a vízkezelésbe (4. pont) és az office-kapcsolatba (5. pont) történő beruházások a 70/2001/EK rendelet értelmében tárgyi eszközökbe történő beruházásoknak minősülnek. Ezek a beruházások a Magog gyártási folyamatának ésszerűsítését és korszerűsítését célzó projekt részét képezik, és ezért a 70/2001/EK rendelet szerint támogathatóak. Ezenkívül a Bizottság véleménye szerint a „2005-ös csarnok” létesítéséhez kapcsolódó tervezői tiszteletdíj (3 600 EUR) is támogatható, mivel az a „2005-os csarnok” költségeinek részét képezi. Ezen intézkedések költségei összesen 522 859 EUR összeget tesznek ki.
(63)
Németországtól eltérően a Bizottság viszont arra a következtetésre jut, hogy a 2. és 3. lépés egyéb költségei, valamint a vágathajtás nem támogatható. A „2002-es csarnokhoz” történő beruházások (2. táblázat 1. pontja) egy meglévő fűrészcsarnok 2002. évben végrehajtott tatarozására és renoválására vonatkoznak, és mint olyanok tisztán helyreállítási célú beruházások, amelyek a 70/2001/EK rendelet szerint nem támogathatók.
(64)
A fejtőgép olyan gép, amelyet a bányában a pala fejtésekor használnak (6. pont). A Bizottság véleménye szerint ennek a gépnek a megvétele a 70/2001/EK rendelet értelmében nem jelent tárgyi eszközökbe történő beruházást, e gép beszerzési költségeinél sokkal inkább tiszta üzemi költségekről van szó. A fejtőgép megvétele nem képezi a Magog gyártási folyamatának ésszerűsítésével és korszerűsítésével kapcsolatos beruházási projekt részét.
(65)
A szabadalommal kapcsolatos, a szabadalmak bejelentéséért járó ügyvédi tiszteletdíj formájában megjelenő költségek (7. pont) ugyan összefüggnek az ésszerűsítési és korszerűsítési projekttel, de a 70/2001/EK rendelet értelmében nem jelentenek támogatható költségeket, mivel ezeknél nem immateriális javakba történő beruházásról van szó.
(66)
A 2002-2005. évi vágathajtási költségek (8. pont) és a 2006-2007. évi várható vágathajtási költségek (9. pont) a Bizottság véleménye szerint normál üzemi költségek, és a 70/2001/EK rendelet értelmében nem tekinthetők tárgyi eszközökbe történő beruházásoknak. Ugyanez érvényes a 2004/2005. évi, vágathajtással kapcsolatos projektvezetői és mérnöki költségekre (10. pont).
(67)
A Bizottság véleménye szerint ezenkívül a 2005-ben keletkező épületlebontási költségek (11. pont) nem támogathatók, mivel ez a bontás nem képezi a gyártási folyamat korszerűsítéséhez és ésszerűsítéséhez kapcsolódó beruházási projekt részét. Sokkal inkább a Magog normál üzleti tevékenységének részét képezi, és ezért nem felel meg a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás 70/2001/EK rendelet szerinti definíciójának. A tervezői tiszteletdíj „2005-ös csarnokhoz” nem kapcsolódó fennmaradó része (12. pont) a Bizottság véleménye szerint szintén nem képezi részét a beruházási projektnek, mivel ez a tiszteletdíj nem kapcsolódik olyan beruházásokhoz, amelyek a korszerűsítési és ésszerűsítési projekt részét képezik.
(68)
A Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy a 70/2001/EK rendelet szerint tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások támogatható költsége az 1. lépésnél 733 970 EUR-t, a 2. és 3 lépésnél 522 859 EUR-t, tehát összesen 1 256 829 EUR-t tesz ki. Mivel kisvállalkozásoknál a megengedett támogatási intenzitás 15 %, a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások megengedett támogatási összege 188 524 EUR.
(69)
A Bizottság azon a véleményen van, hogy ebben az esetben nem alkalmazhatók a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról, környezetvédelmi, képzési, foglalkoztatási támogatásokról vagy kockázati tőkéről szóló többi közösségi irányelvek vagy rendeletek.
(70)
A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a támogatás a közös érdekkel és különösen a munkavállalók egészségének és biztonságának EK-Szerződés 137. cikke szerinti védelme céljával összeegyeztethető-e. Az EK-Szerződés 137. cikke szerint a Közösség a tagállamok tevékenységét többek között különösen a munkakörnyezet és munkakörülmények javításának területén támogatja és egészíti ki a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme céljából. A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a támogatást ezen az alapon nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni, mivel az elsődlegesen nem a munkakörnyezetnek a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmét szolgáló javítását célozza, hanem a Magog gyártási folyamatának ésszerűsítését és korszerűsítését. Az a tény, hogy a projekt (mellékhatásként) a munkavállalók munkafeltételeinek javításához is hozzájárult, és a kézi munkavégzést és a munkahelyi zajterhelést csökkentette, nem cáfolja ezt a következtetést.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(71)
A Bizottság megállapítja, hogy Németország a Magognak az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve jogellenesen 702 093 EUR összegű támogatást nyújtott. A Bizottság véleménye szerint ebből 416 683 EUR (228 158 EUR K+F-re és 188 524 EUR tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházásokra (8) a 70/2001/EK rendelet szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A fennmaradó 285 410 EUR a közös piaccal összeegyeztethetetlen, és vissza kell követelni.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Abból az állami támogatásból, amelyet Németország a Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG javára nyújtott, 416 683 EUR a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Abból az állami támogatásból, amelyet Németország a Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG javára nyújtott, 285 410 EUR a közös piaccal összeegyeztethetetlen.
3. cikk
1. Németország minden szükséges intézkedést megtesz, hogy a 2. cikkben megnevezett, jogellenesen nyújtott támogatást a kedvezményezettől visszakövetelje.
2. A visszakövetelés haladéktalanul, a nemzeti jog eljárásai szerint történik, amennyiben ezek a jelen határozat azonnali végrehajtását lehetővé teszik. A visszakövetelendő támogatás kamatokat attól az időponttól kezdve foglal magában, amelytől a jogellenes támogatás a kedvezményezett(ek)nek rendelkezésére állt, mégpedig a tényleges visszafizetéséig.
3. A (2) bekezdés szerint visszakövetelendő kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (9) 9. és 11. cikke szerint kell kiszámolni.
4. Németország a 2. cikkben megnevezett kedvezményezettet a jelen határozat közzétételétől számított két hónapon belül hivatalosan felszólítja, hogy a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást és az esedékes kamatokat fizesse vissza.
4. cikk
Németország e határozat közzétételétől számított két hónapon belül közli a Bizottsággal azokat az intézkedéseket, amelyeket a határozat teljesítése érdekében foganatosított, és ehhez a határozat mellékletében található űrlapot használja.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2006. március 8.