AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1552/2005/EK RENDELETE
(2005. szeptember 7.)
a vállalati szakképzésre vonatkozó statisztikákról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően eljárva (1),
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülése azt a stratégiai célt tűzte az Európai Unió elé, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál, és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg.
(2)
A polgárok foglalkoztathatósága, alkalmazkodóképessége és mobilitása létfontosságú ahhoz, hogy az Unió fenntartsa elkötelezettségét arra, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon.
(3)
Az egész életen át tartó tanulás a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő kialakításának és fejlesztésének kulcseleme.
(4)
Az európai oktatási és szakképzési átlagteljesítmény referenciaszintjeiről (hivatkozási értékek) szóló, 2003. május 5-i európai tanácsi következtetésekben (2) a Tanács elfogadta az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó alábbi hivatkozási értéket: „Ezért 2010-re a felnőtt, munkaképes korú népesség (25-64 éves korcsoport) átlagos részvétele az egész életen át tartó tanulásban legalább 12,5 %-os legyen az Európai Unióban”.
(5)
A lisszaboni Európai Tanács megerősítette, hogy az egész életen át tartó tanulás az európai társadalmi modell egyik alapvető összetevője.
(6)
A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2003. július 22-i 2003/578/EK tanácsi határozattal (3) megerősített új európai foglalkoztatási stratégia célja a lisszaboni stratégiához való jobb hozzájárulás, és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó koherens és átfogó stratégiák végrehajtása.
(7)
E rendelet alkalmazásakor figyelembe kell venni a tagállamok foglalkoztatási politikára vonatkozó iránymutatásaiban meghatározott „a munkaerőpiacon hátrányos helyzetű személyek” fogalmát.
(8)
Különös figyelmet kell szentelni a munkahelyi és munkaidőben történő képzésnek, melyek az egész életen át tartó tanulás alapvető fontosságú tényezői.
(9)
A közösségi szinten összehasonlítható statisztikai információ - különös tekintettel a vállalati szakképzésre - elengedhetetlen az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák kifejlesztése és végrehajtásuk folyamatának nyomon követése szempontjából.
(10)
A konkrét közösségi statisztikák elkészítésére a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (4) foglalt szabályok az irányadóak.
(11)
A statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás hatálya alá tartozó adatok továbbítására a 322/97/EK rendeletben és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/Euratom, EGK tanácsi rendeletben (5) foglalt szabályok az irányadóak.
(12)
A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet (6) meghatározta azokat a feltételeket, amelyek alapján hozzáférés biztosítható a Közösségi hatósághoz továbbított bizalmas adatokhoz.
(13)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen a vállalati szakképzésre vonatkozó összehangolt adatok előállítását lehetővé tevő közös statisztikai szabványok létrehozását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ennélfogva azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.
(14)
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük a tagállamok rendelkezésre álló adatgyűjtési és feldolgozási kapacitását.
(15)
Az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló, 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat (8) 3. cikkének megfelelően a statisztikai programbizottsággal konzultációra került sor,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet a vállalati szakképzésre vonatkozó közösségi statisztikák készítésének közös keretét állapítja meg.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„vállalat”: a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendeletben (9) meghatározott gazdasági egység;
2.
„NACE Rev. 1.1.”: a gazdasági tevékenységek közös statisztikai osztályozása az Európai Közösségben, amint azt az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról szóló, 1990. október 9-i 3037/90/EGK tanácsi rendelet (10) megállapítja.
3. cikk
Begyűjtendő adatok
(1) Az adatokat a tagállamoknak kell begyűjteniük a vállalatoknál folyó szakképzés elemzéséhez szükséges közösségi statisztikák elkészítése céljából, az alábbi területeken:
a)
a vállalatok által munkavállalóik szakértelmének fejlesztésére alkalmazott képzési politika és képzési stratégiák;
b)
a vállalatokban folyó szakképzés irányítása, szervezése és formái;
c)
a szociális partnerek szerepe a munkahelyi szakképzés valamennyi szempontjának biztosításában;
d)
a szakképzéshez való hozzáférés, annak volumene és tartalma, különösen a gazdasági tevékenység és a vállalat méretének vonatkozásában;
e)
a vállalatok konkrét szakképzési intézkedései munkavállalóik IKT-ben való jártasságának javítására;
f)
a kis- és középvállalkozások (KKV-k) alkalmazottainak esélyei a szakképzéshez való hozzáférésre és új jártasságok elsajátítására, és a KKV-k képzés nyújtásához kapcsolódó sajátos igényei;
g)
állami intézkedések hatása a folyamatos vállalati szakképzésre;
h)
a vállalatok valamennyi alkalmazottjának esélyegyenlősége a szakképzéshez való hozzáférés tekintetében, különös tekintettel a nemekre és adott életkori csoportokra;
i)
a munkaerőpiacon hátrányos helyzetű csoportokat célzó konkrét szakképzési intézkedések;
j)
különböző munkaszerződés-típusokhoz igazodó szakképzési intézkedések;
k)
a szakképzéssel kapcsolatos kiadások: a szakképzéssel kapcsolatos finanszírozási szintek és pénzforrások, ösztönzők; és
l)
a vállalatoknak a szakképzések értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó eljárásai.
(2) A tagállamoknak konkrét adatokat kell begyűjteniük a vállalatoknál folyó szakmai alapképzésre vonatkozóan a következőkről:
a)
a szakmai alapképzés részvevői; és
b)
a szakmai alapképzés teljes költsége.
4. cikk
A statisztika tartalma
A vállalati szakképzéssel kapcsolatos statisztikáknak legalább a NACE Rev. 1.1. C - K és O fejezetben meghatározott valamennyi gazdasági tevékenységre kell kiterjedniük.
5. cikk
Statisztikai egységek
(1) Az adatgyűjtés vonatkozásában statisztikai egység a 4. cikkben említett gazdasági tevékenységek egyikét folytató, és 10 vagy annál több alkalmazottat foglalkoztató vállalat.
(2) Tekintettel a vállalkozások méreteloszlásának nemzetenkénti eltéréseire és a politikák szükségleteinek fejlődésére, a tagállamok kiterjeszthetik országukban a statisztikai egység definícióját. A Bizottság is határozhat úgy, hogy a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kiterjeszti ezt a definíciót, amennyiben ez a kiterjesztés az érintett tagállamban jelentősen javítaná a felmérés eredményének reprezentatív jellegét és minőségét.
6. cikk
Adatforrások
(1) A tagállamok a szükséges adatokat a vállalatokban folytatott felmérésen, vagy a vállalatokban folytatott felmérés és egyéb források kombinációján keresztül gyűjtik be, a válaszadókra nehezedő teher csökkentése és az adminisztráció egyszerűsítése elvének alkalmazásával.
(2) A tagállamok meghatározzák a felmérésre való válaszadásra vonatkozó részletszabályokat a vállalatok részére.
(3) A felmérés által a vállalatokat helyes és teljes körű adatszolgáltatásra hívják fel az előírt határidőn belül.
(4) A begyűjtendő adatok kiegészítésére egyéb források is felhasználhatók, köztük közigazgatási adatok, amennyiben ezek a források vonatkozás és időszerűség tekintetében megfelelőek.
7. cikk
A felmérés jellemzői
(1) A felmérés mintavételes felmérés.
(2) A tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az általuk továbbított adatok tükrözzék a statisztikai egységek populációjának szerkezetét. A felmérést úgy kell elvégezni, hogy lehetőség legyen az eredmények közösségi szintű bontására legalább az alábbi kategóriákban:
a)
a NACE Rev. 1.1. szerinti gazdasági tevékenységek;
b)
a vállalatok mérete.
(3) A mintavételi és pontossági követelményeket, az e követelmények teljesítéséhez szükséges mintanagyságot, azoknak a NACE Rev. 1.1. és méretkategóriáknak a részleteit, amikbe az eredmények lebonthatóak, a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.
8. cikk
A felmérés szempontjai
(1) A válaszadókra nehezedő teher csökkentése érdekében a felméréshez alkalmazott megközelítésnek lehetővé kell tennie az adatgyűjtés egyedi igényekhez való igazítását az alábbiakra vonatkozóan:
a)
képző és nem képző vállalatok; és
b)
különböző szakképzési formák.
(2) A képző és nem képző vállalatokra, valamint a különböző képzési formákra vonatkozó begyűjtendő konkrét adatokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.
9. cikk
Minőség-ellenőrzés és beszámolók
(1) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést az általuk továbbított adatok minőségének biztosítása érdekében.
(2) A tagállamok legkésőbb a 10. cikkben említett bázisidőszak végét követő 21 hónapon belül benyújtják a Bizottságnak (Eurostat) a minőségről szóló beszámolójukat, amely tartalmazza a továbbított adatok minőségének ellenőrzéséhez kért valamennyi információt és adatot. A beszámolóban meg kell jelölni a módszertani követelmények esetleges megsértésének eseteit.
(3) A Bizottság (Eurostat) a (2) bekezdésben említett beszámolók alapján értékeli az átadott adatok minőségét, különös tekintettel az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítására.
(4) A vállalati szakképzésről gyűjtendő és a közösségi statisztikák készítéséhez átadandó adatok minőségi követelményeit, a (2) bekezdésben említett minőségről szóló beszámolók szerkezetét, és minden, az adatok minőségének értékeléséhez vagy javításához szükséges intézkedést a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.
10. cikk
Bázisidőszak és gyakoriság
(1) Az adatgyűjtésre vonatkozó bázisidőszak egy naptári év.
(2) A Bizottság a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza az első bázisévet, amelyre adatokat kell begyűjteni.
(3) A tagállamoknak az adatokat ötévente kell begyűjteniük.
11. cikk
Adatátadás
(1) A tagállamok és a Bizottság saját illetékességi területeiken belül előmozdítják az elektronikus adatgyűjtés, elektronikus adatátvitel és automatikus adatfeldolgozás fokozott alkalmazásának feltételeit.
(2) A tagállamoknak a vállalatokra vonatkozó egyedi adatokat a 322/97/EK rendeletben és az 1588/90/Euratom, EGK rendeletben megállapított, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó adatok továbbításáról szóló hatályos közösségi rendelkezéseknek megfelelően kell a Bizottság (Eurostat) részére továbbítaniuk. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a továbbított adatok ne tegyék lehetővé a statisztikai egységek közvetlen azonosítását.
(3) A tagállamoknak az adatokat elektronikus formában, a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározott megfelelő technikai formátumban és adatcsereszabvány szerint kell továbbítaniuk.
(4) A tagállamoknak a teljes körű és helyes adatokat legkésőbb a bázisév végét követő 18 hónapon belül kell továbbítaniuk.
12. cikk
Jelentés a végrehajtásról
(1) A statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2010 október 20-éig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés különösen a következőkre terjed ki:
a)
a Közösség, a tagállamok és az elkészített statisztikák felhasználói számára nyújtott előnyök értékelése a válaszadókra nehezedő terhekhez viszonyítva; és
b)
a kapott eredmények fényében szükségesnek ítélt esetleges javítások és módosítások területeinek meghatározása.
(2) A Bizottság a jelentést követően javaslatot tehet az e rendelet végrehajtásának javítását célzó intézkedésekre.
13. cikk
Végrehajtási intézkedések
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket - beleértve az adatgyűjtéssel, adattovábbítással és adatfeldolgozással kapcsolatos gazdasági és műszaki fejlődés figyelembevételét célzó intézkedéseket - a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
14. cikk
A bizottság eljárása
(1) A Bizottságot munkájában a statisztikai programbizottság segíti.
(2) Mindenütt, ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.
15. cikk
Finanszírozás
(1) Az első bázisévre, amelyre az e rendeletben meghatározott közösségi statisztikák készülnek, a Bizottság pénzügyi hozzájárulással segíti a tagállamokat az adatgyűjtés, adatfeldolgozás és adattovábbítás során keletkezett költségeik fedezésében.
(2) A pénzügyi hozzájárulás összegét a vonatkozó éves költségvetési eljárás részeként kell meghatározni. A rendelkezésre álló előirányzatokat a költségvetési hatóság határozza meg.
(3) E rendelet végrehajtásakor a Bizottság szakértők és technikai segítségnyújtási szervezetek segítségét is igénybe veheti; ennek finanszírozásáról e rendelet átfogó pénzügyi kerete rendelkezhet. A Bizottság szemináriumokat, kollokviumokat és egyéb szakértői találkozókat szervezhet - amennyiben azok nagy valószínűséggel megkönnyítik e rendelet végrehajtását -, valamint megfelelő információs, publikációs és terjesztési célú intézkedéseket is hozhat.
16. cikk
Hatálybalépés
E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2005. szeptember 7-én.