A BIZOTTSÁG 1068/2005/EK RENDELETE
(2005. július 6.)
a gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról szóló 824/2000/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 6. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1784/2003/EK rendelet már nem ír elő intervenciót a rozs vonatkozásában a 2004/2005. gazdasági évtől. Ezért helyénvaló a 824/2000/EK bizottsági rendeletet (2) ezen új helyzet figyelembevétele céljából hozzáigazítani.
(2)
A közönséges búza és a durumbúza olyan gabonafélék, amelyeknek emberi fogyasztás esetében minimális minőségi kritériumoknak kell eleget tenniük és meg kell felelniük az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletben (3) meghatározott egészségügyi szabványoknak. A többi gabonaféle elsősorban állati takarmányozásra való és ezért azoknak a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) kell megfelelniük. Elő kell írni, hogy ezen intervenciós rendszer folyamán e szabványokat alkalmazzák az érintett termékek átvétele során.
(3)
E szabványok közül néhányat 2006. július 1-jétől kezdődően kell alkalmazni a szóban forgó termékek első feldolgozása során. Annak garantálása érdekében, hogy az említett időpont előtt átvett gabonaféléket a legjobb feltételekkel lehessen forgalomba hozni az intervenciós rendszerből való kikerülésükkor történő szállítás során, a 2005/2006. gazdasági évtől kezdődően elő kell írni, hogy az intervencióra felkínált termékeknek meg kell felelniük az e szabványok által előírt követelményeknek.
(4)
A mikotoxinok kialakulásának lehetősége bizonyítottan kapcsolatban van egyes speciális körülményekkel, amelyek a gabonafélék növekedési periódusa során tapasztalt éghajlati körülmények alapján, valamint különösen a virágzásuk során tapasztalt körülmények alapján határozhatók meg.
(5)
Az engedélyezett szennyező anyagok felső határának átlépésével járó kockázatokat az intervenciós hivatalok az ajánlattevőktől kapott információk és a saját elemzési kritériumaik alapján tudják megállapítani. A költségek korlátozása céljából következésképp indokolt csak akkor előírni elemzések elvégzését - az intervenciós hivatal felelősségi körében a termékek átvételét megelőzően - ha ezt a termékek minőségét garantáló kockázatelemzés az intervenciós rendszerbe történő belépéskor indokolttá teszi.
(6)
Az intervenciós raktározás formájában megvalósított intervenciós intézkedéseknek az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege által történő finanszírozására vonatkozó éves beszámolókban figyelembe veendő tényezők megállapításáról szóló, 1990. november 27-i 3492/90/EGK tanácsi rendelet (5) 2. és 5. cikke meghatározza a felelősséggel kapcsolatos szabályokat. A szóban forgó cikkek többek között előírják, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a közösségi intervenció alá eső termékek megfelelő megőrzésének biztosítása érdekében, és hogy azokat a mennyiségeket, amelyek a raktározás rendes fizikai körülményei, vagy a túl hosszú ideig történő tárolás következtében veszítettek értékükből, úgy kell könyvelni, hogy az intervenciós készletet abban az időpontban hagyták el, amikor az értékcsökkenést megállapították. E cikkek azt is meghatározzák, hogy egy termék akkor tekintendő értékcsökkentnek, ha nem elégíti ki azokat a minőségi követelményeket, amelyek a felvásárláskor érvényben voltak. Következésképp csak az e rendelkezésekkel szorosan összefüggő értékcsökkenések finanszírozhatók a közösségi költségvetésből. A termék felvásárlásakor a tagállam által az e szabályozás értelmében megkövetelt kockázatelemzés tekintetében hozott helytelen döntés a tagállam felelőssége, amennyiben később bebizonyosodik, hogy a termék nem felelt meg a minimális szabványoknak. Az ilyen helytelen döntés ugyanis nem teszi lehetővé a termék minőségének garantálását és következésképp megfelelő megőrzését. Ebből következően meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállam felelősségre vonható.
(7)
Az intervencióra felkínált gabonafélék minőségének meghatározásához a 824/2000/EK rendelet 3. cikke felsorolja az elemezendő kritériumoknak megfelelő módszereket. Az említett módszerek közül a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet a Hagberg-esésszám meghatározásával kapcsolatos módszer hozzáigazítását elvégezte. A szóban forgó hivatkozást ki kell igazítani. Ezen kívül indokolt meghatározni a szennyező anyagokkal kapcsolatos szabványok betartásával összefüggő elemzési módszereket.
(8)
A 824/2000/EK rendelet 6. cikkét az átláthatóság és a pontosság érdekében újra kell fogalmazni, többek között a vonatkozó rendelkezések sorrendjét illetően. Tekintetbe véve a mikotoxinok ellenőrzése érdekében alkalmazott kockázatelemzési elvet, az ajánlattevő költségén végezendő elemzések közé indokolt felvenni a mikotoxin-szint meghatározásával összefüggő elemzést.
(9)
Következésképpen helyénvaló a 824/2000/EK rendelet módosítása.
(10)
A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által meghatározott határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 824/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„Az 1784/2003/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időszakok alatt a Közösség területén betakarított közönséges búzából, árpából, kukoricából, cirokból minimum 80 tonna, vagy durumbúzából minimum 10 tonna egységes tétellel rendelkezők e gabonaféléket felajánlhatják az intervenciós hivatalnak.”
2.
A 2. cikk (2) bekezdésének első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A gabonafélék megfelelnek az ép, megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségnek amennyiben színük az adott gabonafajtára jellemző színű, nincs kellemetlen szaguk, mentesek a bármilyen fejlődési szakaszban lévő élő kártevőktől (beleértve az atkákat), illetve amennyiben megfelelnek az I. mellékletben szereplő minimális minőségre vonatkozó kritériumoknak és nem haladják meg a közösségi szabályozás értelmében alkalmazandó legmagasabb elfogadható szennyezőanyag-szintet, ideértve a radioaktivitási-szintet is. A legmagasabb elfogadható szennyezőanyag-szintek, amelyeket nem szabad meghaladni a következők:
-
a közönséges búza és a durumbúza esetében a 315/93/EGK tanácsi rendelet (6) értelmében meghatározott szintek, ideértve a közönséges búza és a durumbúza tekintetében a Fusarium-toxinok szintjével kapcsolatos, a 466/2001/EK bizottsági rendelet (7) I. mellékletének 2.4.-2.7. pontjaiban meghatározott követelményeket,
-
az árpa, a kukorica és a cirok esetében a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) meghatározott szintek.
A tagállamok a kockázatelemzés alapján elvégzik a szennyező anyagok szintjével kapcsolatos ellenőrzést, ideértve a radioaktivitást is, tekintetbe véve különösen az ajánlattevő által nyújtott információkat és annak az előírt szabványok betartásával kapcsolatos kötelezettségvállalásait, többek között az általa elvégzett elemzések tekintetében. Szükség esetén az 1784/2003/EK tanácsi rendelet 25. cikkében előírt eljárás szerint kell meghatározni az ellenőrzési intézkedések ritmusát és kiterjedését, többek között abban az esetben, ha a piaci helyzetben súlyos zavart okozhatnak a szennyező anyagok.
3.
A 3. cikk a következőképpen módosul:
a)
a 3.7 pont helyébe a következő szöveg lép:
„3.7.
a Hagberg-esésszám (amiláz-aktivitási teszt) meghatározására szolgáló módszernek meg kell felelnie az ISO 3093:2004-nek;”
b)
a szöveg a következő, 3.10. ponttal egészül ki:
„3.10.
a mikotoxin-szint meghatározásához a mintavételi módszerek és a referencia vizsgálati módszerek a 466/2001/EK rendelet I. mellékletében említett módszerek”.
4.
A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„6. cikk
1. Az intervenciós hivatal saját felelősségére elemezteti a vett minták fizikai és technológiai tulajdonságait a reprezentatív minta vételétől számított húsz munkanapon belül.
2. Az ajánlattevőt terhelik az alábbiakkal kapcsolatban felmerülő költségek:
a)
a cirok tannintartalmának meghatározása;
b)
amiláz-aktivitási teszt (Hagberg);
c)
a közönséges búza és a durumbúza fehérjetartalmának meghatározása;
d)
Zeleny-teszt;
e)
gépi feldolgozhatósági teszt;
f)
szennyezőanyag-tartalom elemzései.
3. Ha az (1) bekezdésben említett elemzések kimutatják, hogy a felkínált gabonafélék nem felelnek meg az intervenció esetében előírt minimális minőségi előírásoknak, akkor a szóban forgó gabonaféléket az ajánlattevő költségén vissza kell vonni. A felmerült költségeket szintén az ajánlattevő viseli.
4. Vitás esetben az intervenciós hivatalnak újból el kell végeztetni a szóban forgó gabonán a szükséges teszteket, amelynek költségeit a vesztes fél fedezi.”
5.
A 9. cikk a következőképpen módosul:
a)
A c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„c)
Ha a tört szemek százalékos aránya durumbúza, közönséges búza és árpa esetében meghaladja a 3 %-ot, illetve kukorica és cirok esetében a 4 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra;
d)
Ha a szemszennyezettség aránya meghaladja durumbúzánál a 2 %-ot, kukoricánál és ciroknál a 4 %-ot, illetve közönséges búzánál és árpánál az 5 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra;”
b)
Az f) pont helyébe a következő szöveg lép:
„f)
Ha az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) aránya meghaladja durumbúzánál a 0,5 %-ot, közönséges búzánál, árpánál, kukoricánál és ciroknál pedig az 1 %-ot, akkor 0,1 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra;”.
6.
A 10. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„3. Ha az e rendelet értelmében előírt ellenőrzéseket a 2. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kockázatelemzés alapján el kell végezni, a legmagasabb elfogadható szennyezőanyag-szintek be nem tartásából eredő pénzügyi következmények a tagállamot terhelik. Ez a pénzügyi felelősség a tagállam által az ajánlattevő vagy a raktár üzemeltetője ellen a kötelezettségvállalásaik vagy kötelezettségeik be nem tartása miatt indított keresettől függetlenül fennáll.
Ugyanakkor az ochratoxin-A és az aflatoxin esetében ha az érintett tagállam - a Bizottság megelégedésére - bizonyítani tudja, hogy tiszteletben tartotta az intervenciós rendszerbe való bekerüléssel kapcsolatos szabványokat és a raktározás normál feltételeit, valamint a raktár üzemeltetőjének egyéb kötelezettségeit, a pénzügyi felelősség a közösségi költségvetést terheli.”
7.
Az I. mellékletből a „rozs” oszlopot el kell hagyni.
8.
A II. melléklet a következőképpen módosul:
a)
Az 1.2. pont a) alpont első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„az aszalódott szemek olyan szemek, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintájának eltávolítása után átmennek a következő lyukbőségű rostákon: közönséges búza 2,0 mm, durumbúza 1,9 mm, árpa 2,2 mm.”
b)
A 2.3. pontot el kell hagyni.
9.
A III. melléklet 1. pontja a következőképpen módosul:
a)
Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A közönséges búza, durumbúza, és árpa esetében átlagosan 250 grammos mintát engednek át két rostán, amelyeknek egyike 3,5 mm-es lyukbőségű, míg a másik 1,0 mm-es lyukbőségű, mindegyiken fél percen át.”;
b)
A hetedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A részmintát fél percen át rostálják egy 2,0 mm-es lyukbőségű rostán a közönséges búza, 1,9 mm-esen a durumbúza, 2,2 mm-esen az árpa esetében. Azt az anyagot, amely ezen a rostán átmegy, aszalódott szemeknek tekintik. A fagy által károsodott szemek és az éretlen zöld szemek az »aszalódott szemek« csoportba tartoznak.”
10.
A IV. melléklet 2. lábjegyzetében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A szellőztetésnek olyannak kell lenni, hogy ha az apró szemű gabonaféléket (közönséges búza, durumbúza, árpa és cirok) 2 órán át, illetve a kukoricát 4 órán át szárítják, akkor a dara vagy esetleg a kukorica valamennyi tesztmintájának eredménye, amelyet a fűtőkamrába lehet helyezni, 0,15 %-nál kisebb mértékben térjen el a 3 órán át szárított apró szemű gabonafélék, illetve az 5 órán át szárított kukorica eredményeitől”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított hetedik napon lép hatályba.
Azonban a fusarium-toxinokkal és a 2. pont által bevezetett szennyezőanyag-szint ellenőrzési módszerekkel kapcsolatos rendelkezések csak a 2005/2006. gazdasági évtől kezdődően betakarított és átvett gabonafélékre alkalmazandók.
Ez a rendelet minden elemét tekintve kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. július 6-án.