A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2009. január 23.)
az európai bankfelügyelők bizottságának létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2009/78/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
mivel:
(1)
Az úgynevezett Lámfalussy-folyamat részeként a Bizottság 2003. november 5-én elfogadta az európai bankfelügyelők bizottságának (a továbbiakban: a bizottság) létrehozásáról szóló 2004/5/EK határozatot (1). A bizottság 2004. január 1-jén kezdte meg működését független véleményező, vita- és tanácsadó testületként segítve a Bizottság tevékenységét a banki szabályozás és a bankfelügyelet terén.
(2)
A 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság 2007-ben felülvizsgálta a Lámfalussy-folyamatot és értékelését 2007. november 20-án„A Lámfalussy-eljárás felülvizsgálata - A felügyeleti konvergencia megerősítése” című közleményében (3) tette közzé.
(3)
A közleményben a Bizottság kiemelte az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának, az európai bankbizottságnak és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának (a továbbiakban: a felügyeleti bizottságok) a jelentőségét az egyre inkább integrálódó európai pénzügyi piacon. Úgy ítélte meg, hogy e bizottságoknak a felügyeleti konvergencia és együttműködés területén folytatott tevékenységéhez egyértelmű keretre van szükség.
(4)
A Lámfalussy-folyamat működésének felülvizsgálata során a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tisztázza a felügyeleti bizottságok szerepét, és vegyen figyelembe minden olyan lehetőséget, amellyel munkájuk a jelenlegi intézményi struktúra egyensúlyának fenntartása mellett és a felügyelők elszámoltathatóságának csorbítása nélkül erősíthető (4).
(5)
2008. március 13-14-i ülésén (5) az Európai Tanács a felügyeleti bizottságok működésének gyors javítására szólított fel.
(6)
2008. május 14-én a Tanács felkérte (6) a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a felügyeleti bizottságok létrehozásáról szóló bizottsági határozatokat annak érdekében, hogy a bizottságok megbízatása és feladatköre egységes és következetes legyen, továbbá hogy azok erőteljesebben hozzá tudjanak járulni a felügyeletek közötti együttműködéshez és tevékenységük közelítéséhez. A Tanács megjegyezte, hogy a bizottságok számára kifejezetten konkrét feladatokat kell meghatározni a felügyeletek közötti együttműködésnek és tevékenységük közelítésének az elősegítése, valamint a bizottságoknak a pénzügyi stabilitást érintő kockázatok értékelésében betöltött szerepének az erősítése érdekében. Ezért meg kell erősíteni a bizottságnak az ebben az összefüggésben betöltött szerepére és feladataira vonatkozó jogi kereteket.
(7)
A bizottság összetételének tükröznie kell a bankfelügyelet szervezetét, és figyelembe kell vennie a központi bankok szerepét a banki ágazat általános stabilitásának biztosításában nemzeti és közösségi szinten egyaránt. A tagok különféle kategóriáinak jogait egyértelműen meg kell határozni. Mindenekelőtt az elnöki tisztséget és a szavazati jogokat fenn kell tartani az egyes tagállamok illetékes felügyeleti hatóságainak. Az egyes felügyelt intézményekről folytatott bizalmas megbeszéléseken való részvételt - adott esetben - az illetékes felügyeleti hatóságokra és az egyes érintett hitelintézetek felügyelete tekintetében konkrét operatív feladatokkal megbízott központi bankokra kell korlátozni.
(8)
A bizottságnak független tanácsadó csoportként kell segítenie a Bizottság munkáját a bankfelügyelet területén.
(9)
A bizottság megbízatásába bele kell tartoznia a pénzügyi konglomerátumok felügyeletének. A bizottság a felesleges párhuzamos munkavégzés és a következetlenség elkerülése, valamint az információcsere biztosítása érdekében, továbbá hogy lépést tarthasson a fejlődéssel, a pénzügyi konglomerátumok felügyelete tekintetében a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottságban együttműködik az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával.
(10)
A bizottságnak hozzá kell járulnia a közösségi jogszabályok közös és egységes napi végrehajtásához és a felügyeleti hatóságok általi következetes alkalmazásához is.
(11)
A bizottság nem rendelkezik közösségi szintű szabályozó hatáskörrel. Feladata, hogy szakértői értékeléseket végezzen, elősegítse a bevált gyakorlatok terjesztését és jogilag nem kötelező erejű iránymutatásokat, ajánlásokat és szabványokat adjon ki a konvergencia közösségi szintű növelése céljából.
(12)
A jobb két- és többoldalú felügyeleti együttműködés feltétele a felügyeleti hatóságok közötti kölcsönös megértés és bizalom. A bizottságnak hozzá kell járulnia az együttműködés javításához.
(13)
A bizottságnak elő kell segítenie továbbá a Közösségen belüli felügyeleti konvergenciát. E célkitűzés konkrétabb meghatározása érdekében ki kell dolgozni a bizottság által végrehajtandó feladatok tájékoztató jellegű és nem kimerítő jegyzékét.
(14)
A bizottságnak önkéntes és nem kötelező érvényű közvetítő mechanizmust kell biztosítania a felügyeleti hatóságok között - különösen a felügyeleti kollégiumokban - felmerülő, több országot érintő viták megoldásához.
(15)
A bizottság által összegyűjtött szakértelem kihasználása érdekében a felügyeleti hatóságoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hatáskörük sérelme nélkül különböző ügyekben kikérjék a bizottság jogilag nem kötelező erejű véleményét.
(16)
A felügyeleti hatóságok közötti információcsere alapvető fontosságú a működésükhöz. Elengedhetetlen a bankcsoportok hatékony felügyelete és a pénzügyi stabilitás szempontjából. Míg a bankokra vonatkozó jogszabályok az együttműködés és az információcsere tekintetében egyértelmű jogi kötelezettséget írnak elő a felügyeleti hatóságok számára, a bizottságnak az alkalmazandó jogszabályokban meghatározott titoktartási előírások betartása mellett meg kell könnyítenie a köztük zajló napi információcserét.
(17)
A bizottságnak - különösen a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben - elő kell segítenie a felügyeleti hatóságok közötti feladatátruházást annak érdekében, hogy csökkenjen a felügyeleti feladatok megkettőződése és így egyszerűsödjön a felügyeleti folyamat, valamint enyhüljön a bankcsoportokra nehezedő teher.
(18)
A felügyeleti kollégiumok közötti konvergencia és következetesség előmozdítása és ezáltal egyenlő feltételek biztosítása céljából a bizottságnak a kollégiumokban részt vevők függetlenségének korlátozása nélkül ellenőriznie kell azok tevékenységét.
(19)
A felügyeleti jelentések minősége, összehasonlíthatósága és következetessége alapvető a Közösség felügyeleti szabályainak költséghatékonysága és a határokon átnyúló intézményeknek a szabályok betartásával összefüggő terhei szempontjából. A bizottságnak hozzá kell járulnia az átfedések és a felesleges párhuzamos munkavégzés elkerüléséhez és ahhoz, hogy a jelentések adatai összehasonlíthatók és megfelelő minőségűek legyenek.
(20)
A Közösség pénzügyi rendszerei szorosan összefonódnak és az egyik tagállamban lezajló eseményeknek jelentős hatásuk lehet más tagállamok pénzügyi intézményeire és piacaira. A pénzügyi konglomerátumok további létrejötte és a banki, értékpapír- és biztosítási ágazatban működő cégek tevékenységei közötti különbségek elmosódása mind tagállami, mind közösségi szinten újabb kihívásokat jelent a felügyelet szempontjából. A pénzügyi stabilitás védelme érdekében a bizottság, az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának szintjén olyan rendszerre van szükség, amely lehetővé teszi, hogy az esetleges kockázatok határokon és ágazatokon átnyúlóan, megfelelő időben azonosíthatók legyenek, és szükség esetén tájékoztatást biztosít a Bizottság és a többi bizottság részére. Lényeges továbbá, hogy a bizottság biztosítsa a pénzügyminisztériumoknak és a tagállamok központi bankjainak a tájékoztatását. A bizottság szerepe e tekintetben az, hogy megállapítsa a banki ágazatban felmerülő kockázatokat és rendszeresen jelentést tegyen a Bizottságnak az eredményről. Ezekről az értékelésekről a Tanács is tájékoztatást kap. A bizottságnak együtt kell működnie az Európai Parlamenttel is és rendszeres időközönként tájékoztatnia kell a banki ágazat helyzetéről. A bizottság ebben az összefüggésben nem tesz közzé információt az egyes felügyelt szervezetekről.
(21)
Az ágazatközi kérdések megfelelő kezeléséhez a bizottság tevékenységét össze kell hangolni az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságában, az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságában és a központi bankok európai rendszerének bankfelügyeleti bizottságában folyó tevékenységgel. Ennek meghatározó jelentősége van a pénzügyi stabilitást fenyegető, esetleges ágazatközi kockázatok kezelése szempontjából.
(22)
A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a bizottságnak elő kell mozdítania a Közösségen kívüli felügyeletekkel folytatott eszmecserét és együttműködést.
(23)
A bizottság elszámoltathatósága a közösségi intézmények felé kiemelkedő fontossággal bír, és a felügyelők függetlenségének figyelembevétele mellett jól meghatározott előírásoknak kell szabályoznia.
(24)
A bizottság kidolgozza saját eljárási szabályzatát és teljes mértékben tiszteletben tartja az intézmények előjogait, valamint a Szerződésben meghatározott intézményi egyensúlyt. A bizottság működését szabályozó keret megerősítése együtt jár a munkafolyamatok fejlesztésével. Ezért, amennyiben nem sikerül konszenzusra jutni, a Szerződésben meghatározott szabályoknak megfelelően minősített többséggel kell határozatot hozni.
(25)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a 2004/5/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Megalakul a Közösség bankfelügyelettel foglalkozó független tanácsadó csoportja, az „európai bankfelügyelők bizottsága” (a továbbiakban: a bizottság).
2. cikk
A bizottság feladata, hogy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére tanácsot adjon a Bizottságnak, különös tekintettel végrehajtási intézkedések tervezeteinek kidolgozására a banki tevékenységek és a pénzügyi konglomerátumok terén.
Ha a Bizottság tanácsot kér a bizottságtól, megállapíthat egy határidőt, amelyen belül annak tanácsot kell adnia. A határidőt az ügy sürgősségének figyelembevételével kell megállapítani.
3. cikk
A bizottság végrehajtja a rábízott feladatokat és jogilag nem kötelező erejű iránymutatások, ajánlások és szabványok kibocsátásával hozzájárul a közösségi jogszabályok közös és egységes végrehajtásához és következetes alkalmazásához.
4. cikk
(1) A bizottság elősegíti az együttműködést a banki ágazatban működő tagállami felügyeleti hatóságok között, és közösségi szinten előmozdítja a tagállamok felügyeleti gyakorlatának és szemléletmódjának közelítését. E célból legalább az alábbi feladatokat kell végrehajtania:
a)
közvetít vagy megkönnyíti a közvetítést a felügyeleti hatóságok között a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben vagy a felügyeleti hatóság kérésére;
b)
a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben vagy a felügyeleti hatóság kérésére véleményt ad ki;
c)
az alkalmazandó titoktartási előírások figyelembevételével előmozdítja a felügyeleti hatóságok közötti hatékony két- és többoldalú információcserét;
d)
megkönnyíti a feladatok átruházását a felügyeleti hatóságok között, különösen az átruházható feladatok azonosítása és a bevált gyakorlatok terjesztése révén;
e)
hozzájárul ahhoz, hogy a felügyeleti kollégiumok hatékony és következetes módon működhessenek, mindenekelőtt azok operatív működésére vonatkozó iránymutatások kidolgozásával, a különböző kollégiumok gyakorlata közötti koherencia ellenőrzésével és a bevált gyakorlatok megosztásával;
f)
hozzájárul kiváló minőségű közös felügyeleti jelentéstételi szabványok kidolgozásához;
g)
felülvizsgálja a bizottság által közzétett jogilag nem kötelező erejű iránymutatások, ajánlások és szabványok gyakorlati alkalmazását.
(2) A bizottság folyamatosan ellenőrzi a tagállamok felügyeleti gyakorlatát és értékeli azok konvergenciáját. A bizottság évente jelentést tesz az előrelépésről és meghatározza a még fennálló akadályokat.
(3) A bizottság az egységes felügyeleti szemléletmód elősegítéséhez a konvergenciát szolgáló új gyakorlati eszközöket fejleszt ki.
5. cikk
(1) A bizottság ellenőrzi és értékeli a banki ágazatban zajló fejleményeket és szükség esetén tájékoztatja az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát, az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek felügyeleti bizottságát és az Európai Bizottságot. A bizottság biztosítja, hogy a tagállamok pénzügyminisztériumai és központi bankjai tájékoztatást kapjanak az esetleges vagy küszöbön álló problémákról.
(2) A bizottság legalább évente kétszer a mikro-prudenciális trendekről, az esetleges kockázatokról és a banki ágazat gyenge pontjairól szóló értékelést nyújt be a Bizottsághoz.
A bizottság ezekben az értékelésekben meghatározza a fő kockázatokat és a gyenge pontokat és megállapítja, hogy azok milyen mértékben jelentenek fenyegetést a pénzügyi stabilitás tekintetében és - amennyiben szükséges - megelőző vagy helyreállító intézkedéseket javasol.
A Tanács tájékoztatást kap ezekről az értékelésekről.
(3) A bizottságnak olyan eljárásokat kell kidolgoznia, amelyek lehetővé teszik a felügyeleti hatóságok számára a gyors reagálást. A bizottság adott esetben elősegíti a Közösségen belüli felügyelők között a Közösség pénzügyi rendszerének stabilitására esetlegesen károsan ható kockázatok és gyenge pontok közös értékelését.
(4) A bizottság biztosítja az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és a gyenge pontok megfelelő kezelését azáltal, hogy szorosan együttműködik az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával, az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával és a központi bankok európai rendszerének bankfelügyeleti bizottságával.
6. cikk
(1) A bizottság az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával szorosan együttműködve hozzájárul a banki ágazatban, valamint ágazatközi alapon alkalmazandó közös felügyeleti gyakorlatok fejlesztéséhez.
(2) E célból ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzet cseréjét, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, a közös ellenőrzési csoportoknak, a felügyeleti látogatásoknak és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára.
(3) A bizottság adott esetben új eszközöket fejleszt ki a közös felügyeleti gyakorlatok elősegítéséhez.
(4) A bizottság erősíti az együttműködést harmadik országok felügyeleti hatóságaival, különösen a közös képzési programokban való részvétel révén.
7. cikk
(1) A bizottság a következő szervezetek magas rangú képviselőiből áll:
a)
a hitelintézetek felügyeletében illetékes tagállami hatóságok (a továbbiakban: az illetékes felügyeleti hatóságok);
b)
az illetékes felügyeleti hatóság mellett az egyes hitelintézetek felügyeletének tekintetében meghatározott operatív feladatokkal megbízott nemzeti központi bankok;
c)
az egyes hitelintézetek felügyeletében közvetlenül részt nem vevő központi bankok, beleértve az Európai Központi Bankot is.
(2) Minden tagállam magas rangú képviselőket jelöl ki, akik részt vesznek a bizottság ülésein. Az Európai Központi Bank magas szintű képviselőt jelöl ki, aki részt vesz a bizottság ülésein.
(3) A Bizottság képviselteti magát a bizottság ülésein és kijelöl egy magas rangú képviselőt, aki részt vesz a bizottság tanácskozásain.
(4) A bizottság az illetékes felügyeleti hatóságok képviselői közül választja meg elnökét.
(5) A bizottság szakértőket, illetve megfigyelőket kérhet fel az ülésein való részvételre.
8. cikk
(1) A bizottság tagjai számára elő kell írni, hogy nem tehetnek közzé a szakmai titoktartás kötelezettsége alá tartozó információkat. A megbeszélések összes résztvevője köteles betartani a szakmai titoktartás alkalmazandó szabályait.
(2) Amennyiben valamely napirendi pont tárgyalása valamely felügyelt intézményre vonatkozó bizalmas információ cseréjét is magában foglalja, úgy az ilyen pontok tárgyalásában való részvétel a közvetlenül érintett illetékes felügyeleti hatóságokra, valamint az egyes érintett hitelintézetek felügyeletének tekintetében meghatározott operatív feladatokkal megbízott nemzeti központi bankokra korlátozható.
9. cikk
(1) A bizottság rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot tevékenységének eredményéről. Rendszeresen kapcsolatot tart a 2004/10/EK bizottsági határozattal (7) létrehozott európai bankbizottsággal és az Európai Parlament illetékes bizottságával.
(2) A bizottság az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával rendszeresen és szorosan együttműködve biztosítja a pénzügyi szolgáltatást nyújtó ágazatok tevékenységének ágazatközi következetességét.
(3) A bizottság elnöke legalább havonta egyszer megbeszélést tart az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának az elnökével.
10. cikk
A bizottság munkacsoportokat állíthat fel. A Bizottságot megfigyelőként meg kell hívni a munkacsoportok üléseire.
11. cikk
A bizottság a pénzügyi konglomerátumok felügyelete tekintetében a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottságban együttműködik az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával.
A Bizottságot és az Európai Központi Bankot megfigyelőként meg kell hívni a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottság üléseire.
12. cikk
A bizottság, mielőtt véleményét megküldené a Bizottságnak, már korai fázisban mindenre kiterjedő, nyílt és átlátható konzultációkat folytat a piaci résztvevőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal. Ha a válaszadók másképp nem kívánják, a bizottság közzéteszi a konzultációk eredményét.
Amennyiben a bizottság olyan rendelkezésekkel kapcsolatban ad tanácsot, amelyek mind a hitelintézetekre, mind a befektetési vállalkozásokra alkalmazhatók, úgy konzultálnia kell a befektetési vállalkozások felügyeletében illetékes azon hatóságokkal, amelyek a bizottságban még nem képviseltetik magukat.
13. cikk
A bizottság éves munkaprogramot dolgoz ki, amelyet minden év október végéig megküld a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak. A bizottság rendszeres időközönként, legalább évente tájékoztatja a Tanácsot, az Európai Parlamentet és a Bizottságot a munkaprogramban meghatározott tevékenységekben elért eredményekről.
14. cikk
A bizottság tagjai konszenzusával hoz határozatot. Amennyiben a tagok nem jutnak konszenzusra, minősített többséggel hoznak határozatot. A bizottság tagjai képviselőinek szavazatai a tagállamok szavazatainak felelnek meg, a Szerződés 205. cikkének (2) és (4) bekezdésében meghatározottak szerint.
A bizottság azon tagjainak, akik nem követik a bizottság által meghatározott iránymutatásokat, ajánlásokat, szabványokat és egyéb intézkedéseket, ezen választásukat meg kell tudniuk indokolni.
15. cikk
A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát és megállapítja működési rendjét.
Az eljárási szabályzat módosítására, és a bizottság elnökségének megválasztására és elbocsátására vonatkozó határozatok tekintetében az eljárási szabályzat a 14. cikkben meghatározott döntéshozatali eljárástól eltérő eljárást is előírhat.
16. cikk
A 2004/5/EK határozat hatályát veszti.
17. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2009. január 23-án.