A Tanács 530/1999/EK rendelete
(1999. március 9.)
a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikákról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 213. cikkére,
tekintettel a Bizottság által benyújtott rendelettervezetre,
mivel a számára előírt feladatok elvégzéséhez a Bizottságnak folyamatos tájékoztatásra van szüksége a munkaerőköltség szintjéről és összetételéről, továbbá a keresetek szerkezetéről és eloszlásáról a tagállamokban;
mivel a Közösség fejlődése és a belső piac működése növeli a munkaerőköltség szintjére és összetételére, továbbá a keresetek szerkezetére és eloszlására vonatkozó összehasonlítható adatok szükségességét, különösen a gazdasági és társadalmi kohézió fejlődése elemzésének eszközeként és a Közösség tagállamai és régiói közötti megbízható és helytálló összehasonlítások céljából;
mivel a munkaerőköltség és a keresetek szempontjából a helyzet értékeléséhez a legjobb módszer a közösségi statisztikák összehangolt módszerek és meghatározások alapján történő összeállítása, úgy ahogyan ezt korábbi alkalmakkor tették: legutóbb 1996-ra vonatkozólag a munkaerőköltségek szintje és összetétele esetében a 23/97/EK rendelet [1] szerint és 1995-re vonatkozólag a keresetek szerkezete és megoszlása esetében a 2744/95/EK [2] rendelet szerint;
mivel a munkaerő szerkezetében, a keresetek eloszlásában és a vállalatok által a bérekre és a kapcsolódó munkáltatói járulékokra fordított kiadások összetételében bekövetkezett változások tükrözése érdekében szükséges a statisztikák rendszeres frissítése;
mivel a 2223/96/EK rendelet [3] értelmében a közösségi igények teljesítése érdekében az Európai Közösségben a Nemzeti és Regionális Számlák Európai Rendszere (ESA-95) a tagállamokban a szabványok, definíciók és számviteli gyakorlatok hivatkozási alapja; mivel ez szükségessé teszi a teljes, megbízható és összehasonlítható statisztikai források kialakítását nemzeti és regionális szinten; mivel a változók bontásának szintjei a korábbi statisztikákkal való összehasonlíthatóság és a nemzeti számviteli követelményekkel való kompatibilitás biztosításához szükséges szintekre korlátozódnak;
mivel az Európai Központi Banknak (EKB) a tagállamok gazdasági fejlődésének az egységes európai monetáris politika összefüggésében történő vizsgálatához szüksége van a munkaerőköltségek szintjére és összetételére, valamint a keresetek szerkezetére és eloszlására vonatkozó információkra;
mivel statisztikai információk e területen csak néhány tagállamban állnak rendelkezésre, és ezért nem lehet érvényes összehasonlításokat tenni; mivel következésképpen közösségi statisztikák előállítására van szükség, és az így kapott eredményeket közös definíciók és összehangolt módszerek alapján, az érintett nemzetközi szervezetek által jóváhagyott normák figyelembevételével kell feldolgozni;
mivel az M (oktatás), N (egészségügy és szociális munka) és az O (egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások) szakaszokban jelenleg nem minden tagállam folytat teljes körű adatgyűjtést; mivel ennek következtében helyes ezeknek a területeknek is az e rendelet hatálya alá vonása lehetőségéről dönteni, annak a jelentésnek a fényében, amelyet a Bizottságnak kell benyújtania, és amelynek alapja az ezekben az ágazatokban a teljes körű adatgyűjtés megvalósíthatóságára vonatkozó kísérleti tanulmányok;
mivel, bár a gazdaság minden ágazatára kiterjedő, teljes körű adatok fontosságát maradéktalanul el kell ismerni, ezek gyűjtését mégis gondosan mérlegelni kell a beszámolási lehetőségek és az egyes meghatározott területekre vonatkozó beszámolási terhek figyelembevételével, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (KKV-k); mivel ennek megfelelően helyes, hogy a Bizottság elvégzi az adatok teljes körének, a tíz főnél kevesebbet foglalkoztató statisztikai egységektől történő gyűjtése megvalósíthatóságára vonatkozó kísérleti tanulmányokat, valamint az, hogy a Tanács ez ügyben döntést hoz annak a jelentésnek a fényében, amelyet a Bizottságnak az e rendelet hatálybalépésétől számított négy éven belül be kell nyújtania; mivel a hivatalos nyilvántartások időközben történő használata hasznosnak bizonyulhat és támogatandó;
mivel a szubszidiaritás elvével összhangban, a harmonizált információ előállítását lehetővé tevő közös statisztikai normák kialakítása olyan tervezett intézkedés, amelynek céljai - léptékét vagy hatásait tekintve - a Közösség által jobban elérhetőek; mivel ezek a normák minden tagállamnak a közösségi statisztikák összeállítására kijelölt szervezeteinek és intézményeinek a jogköre alapján valósulnak meg;
mivel helyesnek látszik olyan rendelkezéseket hozni, amelyek alapján egyes tagállamok kivételt élveznek, tekintettel a bizonyos típusú információk gyűjtése során felmerülő különleges technikai nehézségekre, amelyekkel ezek a tagállamok szembetalálják magukat, feltéve hogy a statisztikai információk minőségét ez nem érinti jelentős mértékben;
mivel meghatározott közösségi statisztikák előállítását a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben [4] foglaltak szabályozzák;
mivel a 89/382/EGK, Euratom határozattal létrehozott Statisztikai Programbizottsággal [5] a fent említett határozat 3. cikkével összhangban konzultációra került sor,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
Általános rendelkezések
A nemzeti hatóságok és az Eurostat a 3. cikkben meghatározott gazdasági tevékenységek körében a munkaerőköltségek szintjére és összetételére és a keresetek szerkezetére és eloszlására vonatkozó közösségi statisztikákat készítenek.
2. cikk
Bázisidőszak
(1) A munkaerőköltségek szintjére és összetételére vonatkozó statisztikákat a 2000. naptári évre, és ezt követően négyévenként kell elkészíteni.
(2) A keresetek szerkezetére és eloszlására vonatkozó statisztikákat a 2002. naptári évre és annak egy reprezentatív hónapjára, s ezt követően négyévenként kell elkészíteni.
3. cikk
Hatály
(1) A statisztikák, az Európai Közösségnek, az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról szóló, 1990. október 9-i 3037/90/EGK rendeletével létrehozott, a gazdasági tevékenységek általános ipari besorolási rendszerében meghatározott, a továbbiakban "NACE Rev. 1." C (bányászat és kőfejtés), D (feldolgozóipar), E (villamos energia, gáz- és vízellátás), F (építőipar), G (nagy-és kiskereskedelem, gépjárművek, motorkerékpárok, valamint személyes és háztartási cikkek javítása), H (szálloda- és vendéglátóipar), I (közlekedés, raktározás és távközlés), J (pénzügyi közvetítés), K (ingatlan, bérbeadási és üzleti tevékenységek), M (oktatás), N (egészségügy és szociális munka) és O (egyéb közösségi, társadalmi és személyi szolgáltatások) szakaszban meghatározott összes gazdasági tevékenységre kiterjednek. [6]
(2) A NACE Rev. 1 M (oktatás), N (egészségügy és szociális munka) és O (egyéb közösségi, társadalmi és személyes szolgáltatások) szakaszában meghatározott gazdasági tevékenységeknek e rendelet hatálya alá vonása a 2000. és a 2002. bázisévre vonatkozólag szabadon választható. A 12. cikkben meghatározott eljárással összhangban ezeknek a bevonása az ezt követő években is választható lehet, figyelembe véve az e területen végzett kísérleti tanulmányok eredményeit, különös tekintettel a strukturális gazdasági statisztikákról szóló, 1996. december 20-i 58/97/EK, Euratom tanácsi rendelet [7] alapján végzettekre.
4. cikk
A Bizottság a Statisztikai Programbizottság véleményének figyelembevételével az e rendelet hatálybalépésétől számított négy éven belül jelentést állít össze és nyújt be a Tanácshoz, figyelembe véve a kísérleti tanulmányok eredményeit, különösen a tíz főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató statisztikai egységek területén meglévő források alapján. A jelentés felméri az e rendeletben foglalt, tíz főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató egységekre vonatkozó előírások alkalmazását. A jelentés a teljes körű adatok fontosságát a beszámolási lehetőségekhez és a válaszadás terheihez méri. A jelentést követően a Bizottság szükség esetén megfelelő kezdeményezéseket nyújt be a Tanácshoz e rendelet módosítására.
5. cikk
Statisztikai egységek
A statisztikák összeállításának alapját - a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendeletben [8] meghatározottak szerint - helyi egységek és vállalkozások alkotják.
6. cikk
A szükséges információk jellemzői
(1) A munkaerőköltségek szintjére és összetételére vonatkozó statisztikák esetében legalább az alábbiakról kell információt szolgáltatni:
a) a helyi egységre vonatkozólag az alábbi jellemzők:
- a régió (NUTS 1 szinten),
- annak a vállalkozásnak a mérete, amelyhez az érintett helyi egység tartozik (a következők valamelyikébe sorolva: 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1000 vagy több főt foglalkoztató),
- a gazdasági tevékenység (a NACE Rev. 1. osztályozás szintjén);
b) a következő változók:
- teljes éves munkaerőköltség, megkülönböztetve a béreket és fizetéseket (lebontva közvetlen javadalmazásra és jutalmakra, a munkavállalói megtakarítási alapokba teljesített befizetésekre, a le nem dolgozott napokra teljesített kifizetésekre és a természetbeni bérekre és fizetésekre), a munkáltató társadalombiztosítási járulékai (lebontva tényleges és beszámított társadalombiztosítási járulékokra), a szakképzési költségek, egyéb kiadások és adók, valamint a közvetlenül a munkaerőköltséggel kapcsolatos támogatások,
- a munkavállalók éves átlagos száma, főállású, részmunkaidős munkavállalók és szakmai képzésben résztvevők szerinti megkülönböztetésben,
- a munkaórák éves száma és a fizetett órák éves száma, mindkét esetben a főállású, a részmunkaidős munkavállalók és a gyakornokok szerinti megkülönböztetésben.
(2) A keresetek szerkezetére és eloszlására vonatkozó statisztikák esetében legalább az alábbiakról kell információt szolgáltatni:
a) annak a helyi egységnek a jellemzői, amelyhez a mintában szereplő munkavállalók tartoznak:
- a régió (NUTS 1 szinten),
- annak a vállalkozásnak a mérete, amelyez az érintett helyi egység tartozik (a következők valamelyikébe sorolva: 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1000 vagy több főt foglalkoztató),
- a gazdasági tevékenység (a NACE Rev. 1. osztályozás szintjén),
- a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv [9] értelmében vett gazdasági és pénzügyi ellenőrzés formája,
- az érvényben lévő kollektív bérmegállapodás típusa;
b) a mintában szereplő minden egyes munkavállalóra vonatkozólag a következő jellemzők:
- nem,
- életkor,
- foglalkozás a Foglalkozások Nemzetközi Osztályozási Rendszere szerinti besorolásban,
- a legmagasabb iskolai végzettség és képzettségi szint,
- a vállalkozásnál munkaviszonyban eltöltött idő hossza,
- főállású vagy részmunkaidős,
- a foglalkoztatási szerződés típusa;
c) a keresetekre vonatkozólag az alábbi részletek:
- a reprezentatív hónapra vonatkoztatott bruttó kereset (külön megjelölve a túlmunkaidőben és a műszakokban végzett munkáért kapott különleges fizetéseket),
- a bázisévre vonatkoztatott bruttó éves kereset (külön megjelölve a nem rendszeresen fizetett jutalmakat),
- munkaidő (a bázishónapra fizetett órák száma, az egy normál hónapra jutó fizetett órák száma, a hónap folyamán fizetett túlórák száma és a rendes éves szabadság).
7. cikk
Adatgyűjtés
(1) A felméréseket a megfelelő nemzeti hatóságokon keresztül kell végrehajtani, amelyek megfelelő módszereket dolgoznak ki az információk gyűjtésére, figyelembe véve a válaszadás terheit, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra.
(2) A munkáltatók és más, adatszolgáltatásra kötelezett személyek hiánytalanul és a megadott határidőn belül válaszolnak a kérdésekre. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket a 6. cikkben említett adatok szolgáltatására vonatkozó kötelezettség megszegésének elkerülésére.
(3) A vállalkozásokra - különösen a KKV-kre - háruló terhek csökkentése érdekében nem szükséges felméréseket végezni, ha a nemzeti hatóságok más megfelelő forrásból rendelkeznek a szükséges adatokkal, vagy képesek a szükséges adatokra vonatkozó becsléseket készíteni olyan megfelelő statisztikai becslési eljárások segítségével, amelyeknél a jellemzők összességét vagy valamely részét nem minden olyan egységre vonatkozóan figyelték meg, amelyekre vonatkozólag statisztikákat kell összeállítani.
8. cikk
Az eredmények feldolgozása
Az összehasonlítható eredmények előállítása érdekében a nemzeti hatóságok feldolgozzák a 7. cikk (2) bekezdésében említett kérdésekre adott válaszokat vagy más forrásból származó információkat a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint.
9. cikk
Az eredmények továbbítása
Az eredményeket a bázisév végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani az Eurostathoz.
10. cikk
Minőség
(1) A nemzeti hatóságok gondoskodnak arról, hogy az eredmények megfelelő mértékben reprezentatívak legyenek, valamennyi egység népességének valós helyzetét tükrözzék.
(2) A nemzeti hatóság az Eurostat kérése alapján, mindegyik bázisidőszak elteltével eljuttat az Eurostathoz egy jelentést, mely e rendeletnek az érintett tagállamban történő végrehajtására vonatkozó összes lényeges információt tartalmazza, lehetővé téve a statisztikák minőségének értékelését.
11. cikk
Végrehajtási intézkedések
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket minden egyes bázisidőszakra, annak kezdete előtt legalább 9 hónappal kell meghatározni, a 12. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően, beleértve a gazdasági és technikai változások figyelembevételére irányuló intézkedéseket és különösen a következőket:
i. a NACE Rev. 1 (3. cikk (2) bekezdése) M, N és O szakaszában meghatározott gazdasági tevékenységek kezelése;
ii. a szolgáltatandó információk meghatározása és bontása (6. cikk);
iii. az eredmények továbbításához a megfelelő technikai formátum (9. cikk);
iv. a minőség értékelésének feltételei (10. cikk);
v. az eltérések - a kellőképpen indokolt esetekben - a 2004.
és a 2006. évi időszakra (13. cikk (2) bekezdése).
12. cikk
Eljárás
(1) A Bizottságot a Statisztikai Programbizottság, a továbbiakban: a "bizottság" segíti.
(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.
(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.
b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.
Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.
13. cikk
Eltérések
(1) A 2000. és a 2002. bázisévre vonatkozóan a 2., 3. és 6. cikkben meghatározott rendelkezésektől való eltéréseket a melléklet állapítja meg.
(2) A 2004. és a 2006. évre vonatkozólag a 3. és a 6. cikktől való eltérésekről döntés hozható, amennyiben a nemzeti statisztikai rendszer jelentős módosításokat igényel, a 12. cikkben megállapított eljárással összhangban.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1999. március 9-én.