A Bizottság határozata
(1991. július 30.)
a vámügyekkel és közvetett adózással foglalkozó tanácsadó Bizottság létrehozásáról
(91/453/EGK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,
mivel a 86/565/EGK [1] határozattal módosított 73/351/EGK [2] bizottsági határozat egy vámügyekkel foglalkozó tanácsadó bizottságot hozott létre, hogy megismerje a szakmai és fogyasztói köröknek a vámunió működéséből adódó problémákra vonatkozó véleményét;
mivel nincs olyan fórum, amely képviselné a közvetett adózással kapcsolatos ügyekben a szakmai érdekeket; mivel gondoskodni kell arról, hogy ilyen ügyekben konzultáljanak az érdekelt felekkel;
mivel a tapasztalatok tükrében egyértelművé vált, hogy olyan változásokra van szükség a meglévő tanácsadó bizottság felépítésében és működésében, amelyek lehetővé teszik, hogy hatékonyabban foglalkozzon a közösségi vám- és adózási politikának azokkal a szempontjaival, amelyeket a Bizottság és maga a bizottság alaposabban fejleszteni kíván;
mivel a fenti új feladatok megjelenítésének szándékával létre kell hozni egy vámügyekkel és közvetett adózással foglalkozó tanácsadó bizottságot;
mivel a bizottság eljárási szabályzatának tükröznie kell a múltbeli tapasztalatokat,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A Bizottság mellett létrejön egy vámügyekkel és közvetett adózással foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság).
A bizottság a következő ágazatok és csoportok képviselőiből áll: ipar, mezőgazdaság és halászat, kereskedelem, szállítás, biztosítás és banki tevékenységek, vámügynökök (beleértve a szállítmányozókat), idegenforgalom, munkavállalók, fogyasztók, valamint kis- és középvállalatok.
2. cikk
A bizottság a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére véleményeket juttat el a Bizottsághoz a vámpolitikával, az áfával és a jövedéki adóval kapcsolatos minden ügyben.
3. cikk
(1) A bizottság 19 tagból áll.
(2) A bizottsági helyek az alábbiak szerint kerülnek meghatározásra:
- három helyet kapnak az ipar képviselői,
- két helyet kapnak a mezőgazdaság és halászat képviselői,
- két helyet kapnak a kereskedelmi szervezetek képviselői,
- két helyet kapnak a kereskedelmi és iparkamarák képviselői,
- két helyet kapnak a szállítási tevékenység képviselői,
- egy helyet kap a biztosítási és banki tevékenységek képviselője,
- két helyet kapnak a vámügynökök (beleértve a szállítmányozókat) képviselői,
- egy helyet kap az idegenforgalmi szervek képviselője,
- egy helyet kap a munkavállalók képviselője,
- két helyet kapnak a fogyasztók képviselői,
- egy helyet kap a kis- és középvállalatok képviselője.
4. cikk
A bizottság tagjait a Bizottság nevezi ki.
A vám- és adózási ügyek által érintett tevékenységeket leginkább képviselő közösségi szintű, illetve nemzetközi szakmai vagy fogyasztói szervezetek a kijelölt mindkét helyre két, különböző tagállambeli jelöltet javasolnak a Bizottságnak.
5. cikk
A bizottság minden tagjához póttagot neveznek ki a 4. cikkben leírt módszer szerint.
A póttagok - a 9. cikk sérelme nélkül - csak az általuk helyettesített tag akadályoztatása esetén vesznek részt a bizottság ülésein és munkájában.
6. cikk
A bizottság tagjainak hivatali ideje három év. Ez az időszak megújítható.
A három év lejárta után a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg utódot nem neveznek ki helyettük, vagy meg nem újítják kinevezésüket.
A tag hivatali ideje a három év lejárta előtt megszűnik, ha lemond, megszűnik az általa képviselt szervezetbeli tagsága, vagy ha elhalálozik. A hivatali idő akkor is megszüntethető, ha a tagot jelölő szervezet kéri a tag leváltását.
Az ilyen tag utódjául hivatali ideje hátralévő részére a 4. cikkben megállapított eljárás szerint neveznek ki egy személyt.
A tagok szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
7. cikk
A Bizottság tájékoztatási céllal az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdeti a tagok és a póttagok névsorát.
8. cikk
A bizottság három évre választja meg elnökét és két alelnökét. A megválasztáshoz a jelenlévő tagok kétharmados többsége szükséges. A megválasztott tagok a bizottság tisztségviselői.
A bizottság tagjai közül további tisztségviselőket választhat, szintén kétharmados többséggel.
A tisztségviselők feladata a bizottság munkájának előkészítése és szervezése.
9. cikk
A bizottság vagy a Bizottság érintett szervezeti egységei a napirenden szereplő adott témában szakismeretekkel rendelkező személyt kérhetnek fel arra, hogy szakértőként vegyen részt a bizottság munkájában.
A szakértők csak annak az ügynek a megvitatásában vesznek részt, amelynek kapcsán meghívást kaptak.
10. cikk
A bizottság munkacsoportokat hozhat létre.
11. cikk
(1) A bizottság a Bizottság összehívására a Bizottság székhelyén ülésezik. A tisztségviselők üléseit a Bizottsággal egyetértésben az elnök hívja össze.
(2) A Bizottság érintett szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a bizottság, annak tisztségviselői és munkacsoportjai ülésein.
(3) A bizottság, annak tisztségviselői és munkacsoportjai számára a Bizottság biztosítja a titkársági szolgáltatásokat.
12. cikk
A bizottság által megvitatott ügyekben szavazás nem történik.
A Bizottság a bizottság véleményének kikérésekor határidőt szabhat meg a vélemény átadására.
A képviselt ágazatok és csoportok által kifejezésre jutatott nézeteket jegyzőkönyvben rögzítik, amelyet megküldenek a Bizottságnak.
Ha a bizottságon belül a kiadandó véleményt illetően egyhangú megegyezés alakul ki, a bizottság együttes következtetést készít, amelyet csatolnak a jegyzőkönyvhöz.
13. cikk
Ha a Bizottság arról tájékoztatja a bizottság tagjait, hogy egy kért vélemény vagy egy felvetett kérdés bizalmas jellegű ügyeket érint, a tagoknak tilos a bizottság vagy munkacsoportjainak munkája során megszerzett információkat kiadniuk.
Ilyen esetekben csak a bizottsági tagok és a Bizottság érintett szervezeti egységeinek képviselői lehetnek jelen az üléseken.
14. cikk
A 73/351/EGK határozat hatályát veszti.
15. cikk
Ez a határozat 1991. július 30-án lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 1991. július 30-án.