Az Európai Parlament és a Tanács 2000/9/EK irányelve
(2000. március 20.)
a személyszállító kötélvontatású vasutakról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],
mivel:
(1) A személyszállító kötélpályákat és kötélvontatású vasúti létesítményeket (a továbbiakban együtt: "kötélpálya-létesítmények") személyszállítás céljára tervezik, gyártják, helyezik üzembe és működtetik. A kötélpálya-létesítmények alapvetően magashegyi turistaközpontokban használt hegyi szállítórendszerek, amelyek siklók, függőpályák, kabinos és függőszékes pályák, sí- és szánfelvonók, valamint városi közlekedésben használt kötélpálya-létesítmények lehetnek. Egyes kötélpályafajták adott esetben teljesen eltérő alapelven működhetnek, amit nem lehet előzetesen kizárni. Ezért gondoskodni kell az ezekre vonatkozó követelmények bevezetéséről is, hogy az ezen irányelvben rögzített biztonsági célkitűzések elérése ugyanúgy biztosítható legyen.
(2) A kötélpálya-létesítményeket elsősorban a turizmushoz kapcsolódóan működtetik, főleg olyan hegyvidékeken, ahol a turizmus fontos szerepet játszik a régió gazdaságában, és növekvő fontosságú tényezővé válik a tagállamok kereskedelmi mérlegében. Műszaki szempontból a kötélpálya-ágazat a munkaeszközök gyártásához kapcsolódó ipari tevékenységek, valamint a magas- és mélyépítő ipari tevékenységek közé sorolható.
(3) A tagállamok feladata a kötélpálya-létesítmények biztonságosságának a gyártás, az üzembe helyezés és az üzemeltetés során történő biztosítása. Emellett a tagállamok a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együtt felelősek a területhasznosítási, a regionális tervezési és a környezetvédelmi ügyekért. A nemzeti szabályozások jelentősen eltérnek a nemzeti ipar, valamint a helyi szokások és a know-how következtében. Ezek egyedi méreteket és berendezéseket, továbbá különleges jellemzőket írnak elő. Ennek folytán a gyártók arra kényszerülnek, hogy az egyes piacokra egyedileg gyártsák le termékeiket. Ez akadályozza a szabványos megoldásokat, és hátrányosan befolyásolja a versenyképességet.
(4) Továbbá, a kötélpálya-létesítmények biztonságossága érdekében az alapvető egészségügyi és biztonsági előírásokat be kell tartani. Ezeket az előírásokat az építés időpontja szerinti technika állására és a műszaki és gazdasági követelményekre figyelemmel kell alkalmazni.
(5) Továbbá, kötélpálya-létesítmények országhatárokat is keresztezhetnek, ezért ezek építése egymással ellentétben álló nemzeti szabályozásokba ütközhet.
(6) Közösségi szintű lépéseket kell tenni a kötélpálya-létesítményekre, azok részegységeire és biztonsági alkatrészeire vonatkozó alapvető baleset- és egészségvédelmi, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi előírások megállapítására. Ezek hiányában a nemzeti szabályozó rendelkezések kölcsönös elismerése megoldhatatlan politikai és műszaki nehézségeket okozna az értelmezés és a felelősség tekintetében. Az összehangolt szabályozási követelmények nélküli szabványosítás ugyanilyen okból nem megfelelő a problémák megoldására.
(7) A kötélpálya-létesítményeket általában a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok szervei hagyják jóvá. Bizonyos esetekben azonban az egyes alkatrészeket nem lehet előzetesen jóváhagyni, a jóváhagyás csak a fogyasztó kérelmére történhet. Hasonlóképpen előfordulhat, hogy a kötélpálya-létesítmények használatbavétel előtt kötelező felülvizsgálata egyes alkatrészek jóváhagyásának elutasításához, illetve eltérő műszaki megoldásokhoz vezethet. Ez növekvő költségeket és hosszabb szállítási időt von maga után, és különösen a külföldi gyártókat sújtja. Ezenkívül a kötélpálya-létesítményeket működés közben is szigorúan ellenőrzik a hatóságok. A súlyos balesetek okai a helykiválasztással, a szállítási rendszerrel, a felépítményekkel, illetve a rendszer üzemeltetésének és karbantartásának módjával állnak összefüggésben.
(8) Ilyen körülmények között a kötélpálya-létesítmények biztonságossága egyaránt függ a környezeti feltételektől, a beszerelt ipari termékek minőségétől és attól, hogyan szerelték ezeket össze, állították fel a helyszínen, és ellenőrizték az üzemelés során. A biztonság szintjének értékelése érdekében fontos a kötélpálya-létesítmények felmérése és közösségi szintű minőségbiztosítási koncepció elfogadása. A fentiek alapján annak érdekében, hogy a gyártók jelenlegi nehézségeiket leküzdhessék, a felhasználók pedig a kötélpálya-létesítmények előnyeit és a fejlődés azonos szintjét élvezhessék valamennyi tagállamban, egységes, minden tagállamban alkalmazandó követelményrendszert, valamint megfelelő ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat kell megállapítani.
(9) A kötélpálya-létesítményeket használó utazóközönség - akár a tagállamok állampolgárai, akár más országbeliek - számára kielégítő biztonsági szintet kell biztosítani. E követelmény teljesítése érdekében eljárásokat és vizsgálati, valamint ellenőrzési és felügyeleti módszereket kell megállapítani. Ehhez a kötélpálya-létesítményekbe beépített szabványosított műszaki berendezéseket kell használni.
(10) Ha azt a Tanács 85/337/EGK irányelve [4] előírja, fel kell mérni a kötélpálya-létesítmények környezetre gyakorolt hatását. Az ebben az irányelvben említett hatásokon kívül a környezetvédelmet és a turizmus fenntartható fejlődésével kapcsolatos követelményeket is figyelembe kell venni.
(11) A kötélpálya-létesítmények a vízügyi, energia-, szállítási és távközlési ágazatban működő szervezetek beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/38/EGK tanácsi irányelv [5] hatálya alá tartozhatnak.
(12) Az általános dokumentációnak, illetve az egyes szerződéseknek műszaki előírásokat kell tartalmazniuk. E műszaki előírásokat az európai előírásokra történő hivatkozással kell megadni, ha vannak ilyenek.
(13) Az alapvető előírások betartása bizonyításának megkönnyítése érdekében célszerű olyan összehangolt európai szabványokat alkalmazni, amelyek betartása esetén feltételezhető, hogy a termék megfelel az említett előírásoknak. A magánszektorba tartozó szervezetek dolgozzák ki az összehangolt európai szabványokat, és ezeknek nem kötelező jellegűnek kell maradniuk. E célból az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (Cenelec) jelölik ki az összehangolt szabványok elfogadására hatáskörrel rendelkező szervnek, amelyek követik a Bizottság és a két szerv között 1984. november 13-án aláírt általános együttműködési iránymutatásokat.
(14) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az összehangolt szabvány olyan műszaki előírás (európai szabvány vagy összehangolási dokumentum), amelyet a fenti két szerv egyike vagy mindkettő fogadott el a Bizottság felkérésére a műszaki szabványok és előírások terén történő tájékoztatás eljárásának megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK tanácsi és európai parlamenti irányelv [6] szerint a fenti általános iránymutatásokkal összhangban. A Bizottságot a szabványosítással kapcsolatban a fenti irányelvben említett bizottság segíti, amely szükség esetén műszaki szakértőkkel konzultál.
(15) A létesítmények biztonsági alkatrészei és részegységei közül csak azok elégítik ki ezen irányelv alapvető előírásait, amelyek külön indoklás nélkül megfelelnek egy olyan nemzeti szabványnak, amely egy olyan összehangolt szabvány átültetése, amelyre a hivatkozást az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdették.
(16) Európai előírások hiányában a műszaki előírásokat lehetőség szerint a Közösségben használatos más szabványokra hivatkozva kell meghatározni. Az építtetők meghatározhatják az európai előírások és egyéb szabványok kiegészítéséhez szükséges további előírásokat. E rendelkezésekkel kell biztosítani azt, hogy teljesüljenek azok a közösségi szintű összehangolt követelmények, amelyeknek a kötélpálya-létesítményeknek meg kell felelniük.
(17) Emellett a tagállamok érdekében áll, hogy olyan nemzetközi szabványosítási rendszert alakítsanak ki, amelynek keretében olyan szabványokat lehet megalkotni, amelyeket a nemzetközi kereskedő partnerek ténylegesen használnak, és amely megfelel a közösségi politika követelményeinek.
(18) Jelenleg egyes tagállamokban a szerződésekhez tartozó általános dokumentációban, illetve előírásokban az építtetők megjelölhetik az ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat. Különösen a biztonsági berendezések tekintetében ezeknek az eljárásoknak a jövőben, a megfelelőség megállapításának globális megközelítéséről szóló, 1989. december 21-i tanácsi állásfoglalás [7] hatálya alá kell tartozniuk. A biztonsági alkatrész fogalma fizikai és szellemi termékeket is magában foglal, ilyen például a szoftver. A biztonsági alkatrészek megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárásoknak a Tanács 93/465/EGK határozatában [8] szereplő modulok használatán kell alapulniuk. A biztonsági alkatrészekkel kapcsolatban meg kell határozni a tervezés minőségbiztosításának alkalmazására vonatkozó alapelveket és feltételeket; ez azért szükséges, hogy elősegítsük a minőségbiztosítási rendszer vállalkozások által történő általános alkalmazását.
(19) A kötélpálya-létesítmények módszeres biztonsági vizsgálatánál meg kell határozni azokat az alkatrészeket, amelyektől a kötélpálya-létesítmények biztonságossága függ.
(20) Az építtetők szerződési dokumentációjukban - az európai előírásokra hivatkozva - rögzítik azokat a jellemzőket, amelyeket a gyártóknak szerződéses kötelezettsége betartani, különösen a biztonsági alkatrészek tekintetében. Ennek alapján az alkatrészek megfelelősége elsősorban azok felhasználási területéhez kötődik, és nem csupán a közösségi piacon történő szabad áramláshoz.
(21) A biztonsági alkatrészeket CE-jellel kell ellátni, amelyet vagy a gyártónak, vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének kell az alkatrészen elhelyezni. A CE-jel azt jelenti, hogy a biztonsági alkatrész megfelel ezen irányelv, valamint a CE-jelre vonatkozó többi közösségi irányelv rendelkezéseinek.
(22) Az ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó részegységeken nem szükséges feltüntetni a CE-jelet, a megfelelőségnek az ebben az irányelvben rögzített eljárások szerinti megállapítása alapján elegendő a megfelelőségi nyilatkozat. Ez nem érinti a gyártók azon kötelezettségét, hogy bizonyos részegységeket CE-jellel lássanak el annak tanúsítására, hogy a részegységek megfelelnek más, rájuk vonatkozó közösségi rendelkezéseknek.
(23) A biztonság, egészség és egyéb alapvető követelmények tekintetében a tagállamok területükre vonatkozó felelősségét a megfelelő közösségi eljárásokról rendelkező védzáradékban kell elismerni.
(24) A kötélpálya-létesítmények részegységeinek üzembe helyezés előtti ellenőrzésére szolgáló eljárásokat kell kidolgozni. Ez az ellenőrzés arra szolgál, hogy a hatóságok meggyőződhessenek arról, hogy a kapott eredmény a tervezés, a gyártás és az üzembe helyezés minden fázisában megfelel ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek. Ez lehetővé teszi, hogy a gyártók bármely tagállamban egyenlő bánásmódra számíthassanak. Ezért meg kell határozni a létesítmények részegységei EK-ellenőrzésének alapelveit és feltételeit.
(25) A kötélpálya-létesítmények üzemeltetéséhez kapcsolódó követelményeket figyelembe kell venni a biztonsági ellenőrzésnél, de az nem sértheti az áruk szabad áramlásának elvét, illetve a kötélpálya-létesítmények biztonságosságát. Ebből következően - bár ez az irányelv nem vonatkozik a kötélpálya-létesítmények tényleges üzemeltetésére - a Bizottságnak olyan ajánlásokat kell tennie a tagállamok számára, amelyek arra szolgálnak, hogy a tagállamok területén lévő ilyen létesítményeket úgy működtessék, hogy az a felhasználók, az üzemeltető személyzet és harmadik személyek számára nagyfokú védelmet biztosítson.
(26) A kötélpálya-létesítményekkel kapcsolatos műszaki fejlesztések vizsgálatára csak egy új létesítmény építésénél van lehetőség. Ezért rendelkezni kell egy olyan eljárásról, amely amellett, hogy biztosítja az alapvető követelmények betartását, lehetővé teszi különleges feltételek megvalósítását is.
(27) Azoknak a kötélpálya-létesítményeknek, amelyeket már engedélyeztek, de amelyek kivitelezése még nem kezdődött meg, vagy még folyamatban van, meg kell felelniük ezen irányelv rendelkezéseinek, kivéve ha a tagállamok indokaik megjelölésével másképp határoznak és egyben ugyanolyan magas szintű biztonságot tesznek lehetővé. Ezen irányelv rendelkezéseinek meg kell felelni a már meglévő kötélpálya-létesítmények átalakítása esetén is, ha a nemzeti jogszabályok szerint az átalakítás engedélyköteles.
(28) Nem szükséges azonban minden meglévő kötélpálya-létesítményt úgy átalakítani, hogy az megfeleljen az új létesítményekre vonatkozó rendelkezéseknek. Ez azonban mégis szükséges lehet, ha az alapvető biztonsági követelmények nem teljesülnek. Ilyen esetben a Bizottságnak olyan ajánlásokat kell tennie a tagállamoknak, amelyek arra szolgálnak, hogy a tagállamok területén működő létesítmények a felhasználók számára magas szintű védelmet nyújtsanak az új létesítményekre vonatkozó rendelkezések szerint.
(29) A kötélpálya-létesítmények biztonsági alkatrészei és részegységei megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárásokért felelős bejelentett szerveknek - különösen európai előírás hiányában - döntéseiket a lehető legszorosabban kell összehangolniuk. A Bizottságnak ezt az összehangolást ellenőriznie kell.
(30) Az alapvető előírások végrehajtására, különös tekintettel a létesítmény biztonságára és az eljárások összehangolására, egy bizottságot kell létrehozni.
(31) Ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat [9] szerint kell elfogadni,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
(1) Ezen irányelv hatálya a személyszállító kötélpályákra és kötélvontatású vasutakra terjed ki.
(2) Ezen irányelv alkalmazásában a "személyszállító kötélpályák és kötélvontatású vasutak" különböző alkatrészekből álló, személyszállítás céljára tervezett, gyártott és üzembe helyezett létesítmények.
Ezeket a helyhez kötött létesítményeket szállítóeszközökben vagy vonóeszközökkel történő személyszállításra használják oly módon, hogy a felfüggesztés és/vagy vontatás az utazás vonala mentén futó kötelekkel történik.
(3) A szóban forgó létesítmények lehetnek:
a) siklók és egyéb létesítmények, amelyeknél a jármű kerekekre, illetve más felfüggesztőszerkezetre van erősítve, és a vontatást egy vagy több kötél végzi;
b) függővasutak, amelyeknél a kabinokat egy vagy több tartókötél tartja függve és/vagy továbbítja; ebbe a kategóriába tartoznak a kiskabinos és függőszékes kötélpályák is;
c) sí- és szánfelvonók, amelyek az utasokat egy megfelelő szerkezet segítségével kötéllel vontatják.
(4) Ezt az irányelvet:
- a hatálybalépését követően megépített és üzembe helyezett létesítményekre,
- a hatálybalépését követően forgalomba hozott részegységekre és biztonsági alkatrészekre kell alkalmazni.
Ezt az irányelvet kell alkalmazni azokra az összehangolási rendelkezésekre is, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények teljesüléséhez szükségesek és elégségesek.
Abban az esetben, ha meglévő létesítmények lényeges jellemzőiben, részegységeiben vagy biztonsági alkatrészeiben történik olyan módosítás, amelyhez a szóban forgó tagállam egy új üzembehelyezési engedélyt ír elő, akkor a módosításnak és az egész létesítményre gyakorolt hatásainak meg kell felelniük a 3. cikk (1) bekezdésben említett alapvető követelményeknek.
(5) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
"létesítmény" : a teljes helyszíni rendszer, amely az I. mellékletben felsorolt infrastruktúrából és részegységekből áll; az adott létesítményhez külön megtervezett és a helyszínen kialakított infrastruktúra: az elrendezés, a rendszeradatok, a létesítmény megépítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges állomás és pálya menti szerkezetek, az alapozásokat is beleértve,
"biztonsági alkatrész" : a létesítménybe biztonsági funkcióval beépített és a biztonsági elemzés által azonosított berendezés és készülék minden olyan alapvető alkatrésze, alkatrészcsoportja, szerelvénye és teljes részegysége, amelynek meghibásodása az emberek egészségét veszélyezteti, legyenek azok utasok, az üzemeltető személyzet tagjai avagy harmadik személyek,
"építtető" : az a természetes vagy jogi személy, aki megrendeli egy létesítmény megépítését,
"működési követelmények" : azon műszaki rendelkezések és intézkedések összessége, amelyek hatással vannak a tervezésre és megvalósításra, és amelyek a létesítmény biztonságos üzemeltetéséhez szükségesek,
"karbantartási követelmények" : azon műszaki rendelkezések és intézkedések összessége, amelyek hatással vannak a tervezésre és megvalósításra, és amelyek a létesítmény biztonságos üzemeltetését biztosító karbantartáshoz szükségesek.
(6) Ez az irányelv nem vonatkozik:
- a 95/16/EK irányelv [10] szerinti felvonókra,
- hagyományos építésű, kötéllel működő villamosokra,
- mezőgazdasági célra használt létesítményekre,
- vásárok és/vagy vidámparkok területén használatos helyhez kötött vagy mobil berendezésekre, amelyek szórakoztatási célokra, és nem személyszállításra szolgálnak,
- bányászati létesítményekre, illetve ipari célokra használt helyszíni létesítményekre,
- kötéllel működtetett kompokra,
- fogaskerekű vasutakra,
- lánchajtású létesítményekre.
2. cikk
(1) Ezt az irányelvet más közösségi irányelvek sérelme nélkül kell alkalmazni, azonban az ezen irányelvben említett alapvető követelményeknek történő megfeleléshez szükséges lehet az e célból elfogadott különleges európai előírások alkalmazása.
(2) "Európai előírás" alatt közös műszaki előírást, európai műszaki tanúsítványt vagy egy európai szabványt átültető nemzeti szabványt kell érteni.
(3) Az európai előírások - amelyek közös műszaki előírások, a 93/38/EGK irányelv szerinti műszaki tanúsítványok, illetve összehangolt európai szabványokat átültető nemzeti szabványok lehetnek - hivatkozásait közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
(4) A tagállamok közzéteszik az összehangolt európai szabványokat átültető nemzeti szabványok hivatkozásait.
(5) Összehangolt európai szabványok hiányában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az érintetteket az olyan, már meglévő nemzeti szabványokról és műszaki előírásokról tájékoztassák, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények helyes átültetése szempontjából fontosak, illetve hasznosak.
(6) Azok a műszaki előírások, amelyek az európai előírások, illetve egyéb szabványok kiegészítéséhez szükségesek, nem akadályozhatják a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények teljesülését.
(7) Ha egy tagállam vagy a Bizottság úgy véli, hogy a (2) bekezdésben említett európai előírás nem felel meg teljes mértékben a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelményeknek, akkor a Bizottság, illetve az érintett tagállam az indokok megjelölésével a 17. cikkben említett bizottság elé viszi az ügyet. A bizottság az ügyben késedelem nélkül állást foglal.
A bizottság véleménye alapján, összehangolt európai szabványok esetén pedig a 98/34/EK irányelv szerint felállított bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy szükséges-e a szóban forgó európai előírást a (3) bekezdésben említett tájékoztatóból törölni.
3. cikk
(1) A létesítményeknek és infrastruktúrájuknak, a létesítmények részegységeinek és biztonsági alkatrészeinek meg kell felelniük a II. mellékletben említett, rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek.
(2) Ha egy olyan összehangolt európai szabványt átültető nemzeti szabvány, amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétettek, tartalmazza a II. mellékletben szereplő alapvető biztonsági követelményeket, akkor a szabványnak megfelelően készült létesítményeket és infrastruktúrájukat, valamint a létesítmények részegységeit és biztonsági alkatrészeit úgy kell tekinteni, hogy azok a rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek megfelelnek.
4. cikk
(1) Az építtető vagy meghatalmazott képviselője kívánságára minden tervezett létesítményt alá kell vetni a III. mellékletben meghatározott biztonsági vizsgálatnak, amely kiterjed a rendszer és környezete minden tervezéssel, kivitelezéssel és üzembe helyezéssel kapcsolatos biztonsági vonatkozására, és a múltbeli tapasztalatok alapján lehetővé teszi az üzemeltetés során esetlegesen fellépő veszélyek felmérését.
(2) A biztonsági vizsgálatról biztonsági jelentést kell készíteni, amelyben intézkedéseket kell javasolni a veszélyek kezelésére, és amelynek tartalmaznia kell azon biztonsági alkatrészek, illetve részegységek jegyzékét, amelyekre - a körülményektől függően - a II. vagy III. fejezet rendelkezései vonatkoznak.
II. FEJEZET
BIZTONSÁGI ALKATRÉSZEK
5. cikk
(1) A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak érdekében, hogy a biztonsági alkatrészek:
- csak akkor kerüljenek forgalomba, ha olyan létesítmények megépítését szolgálják, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésben említett alapvető követelményeknek,
- csak akkor kerüljenek üzembe helyezésre, ha olyan létesítmények megépítését szolgálják, amelyek nem veszélyeztetik az emberi egészséget és biztonságot, illetve az anyagi javak biztonságát, ha megépítésük, karbantartásuk és használatuk rendeltetésüknek megfelelően történik.
(2) Ezen irányelv nem sérti a tagállamok jogát, hogy a Szerződésnek megfelelően rögzítsék azokat az általuk szükségesnek tartott követelményeket, amelyek a személyek, és különösen a személyzet védelmét szolgálják a létesítmény használata közben, feltéve hogy ez nem jelenti a létesítmény átalakítását az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő módon.
6. cikk
A tagállamok ezen irányelv alapján nem tilthatják be, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják nemzeti piacaikon a létesítményekhez használandó biztonsági alkatrészek forgalmazását, ha azok megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek.
7. cikk
(1) A tagállamok úgy tekintik azokat a 4. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági alkatrészeket, amelyek a IX. mellékletben szereplő CE megfelelőségi jelet viselik, és amelyekhez a IV. mellékletben említett megfelelőségi nyilatkozatot mellékelték, hogy megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott, rájuk vonatkozó rendelkezéseknek.
(2) A biztonsági alkatrészek forgalomba hozatala előtt a gyártónak, vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének:
a) a biztonsági alkatrészt a megfelelőség megállapítására szolgáló, az V. mellékletben említett eljárásnak kell alávetnie; valamint
b) a biztonsági alkatrészt CE megfelelőségi jellel kell ellátnia, továbbá a 93/465/EGK határozatban rögzített modulok alapján EK-megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítania a IV. mellékletben foglaltak szerint.
(3) A biztonsági alkatrész megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárást a gyártó vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének kérelmére a 16. cikkben említett és az általa e célra kijelölt bejelentett szerv végzi.
(4) Ha a biztonsági alkatrész más szempontok alapján egyéb olyan irányelvek hatálya alá is tartozik, amelyek szintén rendelkeznek a CE megfelelőségi jel feltüntetéséről, akkor a jelzésnek utalnia kell arra, hogy a biztonsági alkatrész az egyéb irányelvek rendelkezéseinek is megfelel.
(5) Ha sem a gyártó, sem a Közösségben honos meghatalmazott képviselője nem teljesíti az (1)-(4) bekezdésben említett kötelezettségeket, azok átszállnak arra, aki a biztonsági alkatrészt a Közösségben forgalomba hozza. Ezek a kötelezettségek vonatkoznak arra is, aki saját felhasználásra gyárt biztonsági alkatrészeket.
III. FEJEZET
RÉSZEGYSÉGEK
8. cikk
A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak, hogy az I. mellékletben említett részegységek csak akkor kerüljenek forgalomba, ha ezek olyan létesítmények kivitelezését szolgálják, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelményeknek.
9. cikk
A tagállamok ezen irányelv alapján nem tilthatják be, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják nemzeti piacaikon a létesítményekhez használatos részegységek forgalmazását, ha a részegységek megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek.
10. cikk
(1) A tagállamok úgy tekintik azokat az I. mellékletben említett részegységeket, amelyekhez a VI. mellékletben szereplő EK-megfelelőségi nyilatkozatot és az e cikk (3) bekezdése szerinti műszaki dokumentációt mellékelték, hogy azok megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a részegységekre vonatkozó alapvető követelményeknek.
(2) A biztonsági alkatrész EK-megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárást a gyártó vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselője, illetve ezek hiányában a szóban forgó részegységet forgalomba hozó természetes vagy jogi személy kérésére az a 16. cikkben említett szerv végzi, amelyet a gyártó vagy meghatalmazott képviselője, illetve a fent említett személy e célra kijelöl. Az EK-megfelelőségi nyilatkozatot a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének vagy a fent említett személynek kell az EK-vizsgálat alapján megtennie a VII. mellékletnek megfelelően.
(3) A bejelentett szerv a VII. mellékletnek megfelelően készíti el az EK-vizsgálati tanúsítványt és az ahhoz mellékelt műszaki dokumentációt. A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell a részegység jellemzőire vonatkozó összes dokumentumot, és szükség esetén a biztonsági alkatrészek megfelelőségét tanúsító dokumentumokat. A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell emellett a biztonsági alkatrészek felhasználására vonatkozó összes feltételt és korlátozást, valamint az üzemeltetési utasításokat is.
IV. FEJEZET
LÉTESÍTMÉNYEK
11. cikk
(1) A tagállamok a területükön lévő létesítmények megépítésének és üzembe helyezésének engedélyezésére eljárásokat állapítanak meg.
(2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, és eljárásokat állapítanak meg arra, hogy a területükön lévő létesítményekbe beépített, az I. mellékletben említett biztonsági alkatrészek és részegységek csak akkor kerüljenek beszerelésre és üzembe helyezésre, ha ezek olyan létesítmények megépítését szolgálják, amelyek nem veszélyeztetik az emberi egészséget és biztonságot, illetve az anyagi javak biztonságát, ha e részegységek beszerelése, karbantartása és használata rendeltetésüknek megfelelően történt.
(3) Ha egy tagállam úgy ítéli meg, hogy egy adott, az I. mellékletben említett biztonsági alkatrész vagy részegység tervezése, illetve kivitelezése újszerű megoldással valósult meg, megteszi a megfelelő intézkedéseket, és egyedi feltételeket támaszthat azon létesítmény megépítésével és üzembe helyezésével kapcsolatosan, amelyhez ilyen újszerű alkatrészt vagy részegységet használnak fel. Erről döntésének indokait megjelölve haladéktalanul értesíti a Bizottságot. A Bizottság az ügyet haladéktalanul a 17. cikk szerinti bizottság elé terjeszti.
(4) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy csak olyan létesítmények kerüljenek megépítésre és üzembe helyezésre, amelyek tervezése és kivitelezése megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelményeknek.
(5) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések alapján a tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják és akadályozhatják meg az I. mellékletben említett azon biztonsági alkatrészek és részegységek szabad forgalmazását, amelyekhez mellékelték a 7. vagy 10. cikkben említett EK-megfelelőségi nyilatkozatot.
(6) Az I. mellékletben említett biztonsági alkatrészekkel és részegységekkel kapcsolatos biztonsági elemzést, az EK-megfelelőségi nyilatkozatokat és a kísérő műszaki dokumentációt az építtetőnek, illetve meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania a létesítmény engedélyezéséért felelős hatóságnak; e dokumentumok egy példányát pedig a létesítményben kell tartani.
(7) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a biztonsági elemzés, a biztonsági jelentés és a műszaki dokumentáció elkészüljön és tartalmazza a létesítmény jellemzőire vonatkozó dokumentumokat, továbbá az I. mellékletben említett biztonsági alkatrészek és részegységek megfelelőségét tanúsító dokumentumokat. Ezenkívül rendelkezésre kell állniuk azon dokumentumoknak, amelyek a szükséges üzemeltetési feltételeket, köztük az üzemelési korlátozásokat, valamint a részletes felügyeleti, beállítási és karbantartási adatokat rögzítik.
12. cikk
Az egyéb jogszabályi rendelkezések sérelme nélkül, a tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják és akadályozhatják meg azon létesítmények megépítését és üzembe helyezését a területükön, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek.
13. cikk
A tagállamok biztosítják, hogy egy létesítmény csak akkor üzemelhessen tovább, ha megfelel a biztonsági jelentésben megállapított feltételeknek.
V. FEJEZET
VÉDINTÉZKEDÉSEK
14. cikk
(1) Ha egy tagállam megállapítja, hogy egy forgalomba hozott, CE megfelelőségi jelet viselő és rendeltetésszerűen alkalmazott biztonsági alkatrész, vagy egy, a 10. cikk (1) bekezdésben említett EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott és rendeltetésszerűen alkalmazott részegység az emberi egészséget és biztonságot, és adott esetben vagyontárgyak biztonságát veszélyezteti, megteszi a szükséges intézkedéseket az adott alkatrész vagy részegység felhasználási feltételeinek szigorítására, illetve betiltja az alkatrész vagy részegység használatát.
Az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot intézkedéseiről, döntésének indokait és azt megjelölve, hogy a nem megfelelő állapot az alábbiak közül különösen melynek a következménye:
a) a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények teljesítésének elmulasztása;
b) a 2. cikk (2) bekezdésében szereplő európai előírások helytelen alkalmazása, ha az előírások alkalmazására sor került;
c) a 2. cikk (2) bekezdésében szereplő európai előírások hiányosságai.
(2) A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül konzultációt kezdeményez az érintett felekkel. Ha a konzultációt követően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy:
- az intézkedések indokoltak, ezt haladéktalanul közli az intézkedést hozó tagállammal és a többi tagállammal; ha az (1) bekezdésben említett döntés indoka az európai előírások hiányossága volt, az érintett felekkel történt konzultációt követően a Bizottság kezdeményezi a 2. cikk (7) bekezdésében említett eljárást, ha a döntést meghozó tagállam azt fenn kívánja tartani,
- a biztonsági alkatrésszel kapcsolatos intézkedések nem indokoltak, akkor azonnal értesíti erről a gyártót vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjét és az intézkedést meghozó tagállamot,
- a részegységgel kapcsolatos intézkedések nem indokoltak, akkor azonnal értesíti erről a gyártót vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjét, illetve ezek hiányában azt a természetes vagy jogi személyt, aki, illetve amely a szóban forgó részegységet forgalmazza, és az intézkedést meghozó tagállamot.
(3) Ha egy CE megfelelőségi jellel ellátott biztonsági alkatrész nem bizonyul megfelelőnek, az érintett tagállam megfelelő intézkedést hoz azzal szemben, aki az alkatrészt a jellel ellátta és az EK-megfelelőségi nyilatkozatot készítette, és erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(4) Ha egy EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott részegység nem bizonyul megfelelőnek, az érintett tagállam megfelelő intézkedést hoz azzal szemben, aki az EK-megfelelőségi nyilatkozatot készítette, és erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(5) A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az eljárás kimeneteléről.
15. cikk
Ha egy tagállam úgy véli, hogy egy rendeltetésszerűen használt, engedélyezett létesítmény az emberi egészséget és biztonságot, illetve adott esetben vagyontárgyak biztonságát veszélyezteti, megteszi a szükséges intézkedéseket a létesítmény üzemeltetési feltételeinek korlátozására, illetve betiltja annak üzemeltetését.
VI. FEJEZET
BEJELENTETT SZERVEK
16. cikk
(1) A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azokat a szerveket, amelyek a megfelelőség megállapítására szolgáló, 7. és 10. cikkben említett eljárás lefolytatásáért felelősek és meghatározzák e szervek hatáskörét. A Bizottság azonosító számot ad ezeknek a szerveknek. A Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi a bejelentett szervek jegyzékét, azonosítási számukkal, illetékességi területükkel együtt, és biztosítja a jegyzék mindenkori korszerűsítését.
(2) A tagállamoknak a bejelentendő szervek értékelésekor a VIII. mellékletben szabályozott kritériumokat kell alkalmazniuk. Az összehangolt európai szabványokban szereplő értékelési kritériumoknak megfelelő szerveket úgy kell tekinteni, mint amelyek e kritériumoknak is megfelelnek.
(3) A bejelentő tagállamnak vissza kell vonnia bejelentését, ha megítélése szerint a szerv már nem felel meg a VIII. mellékletben megállapított követelményeknek. Erről a tagállam azonnal értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot.
(4) Ha szükséges, a bejelentett szervek koordinálását a 17. cikknek megfelelően kell végezni.
VII. FEJEZET
BIZOTTSÁG
17. cikk
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
(2) Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve a határozat 8. cikkének rendelkezéseit.
(3) A bizottság megalkotja eljárási szabályzatát.
VIII. FEJEZET
CE MEGFELELŐSÉGI JEL
18. cikk
(1) A CE megfelelőségi jel a "CE" betűkből áll. A IX. melléklet tartalmazza a felhasználandó mintát.
(2) A CE megfelelőségi jelet világosan és láthatóan fel kell tüntetni minden biztonsági alkatrészen, illetve - ha ez nem lehetséges - az alkatrészhez elválaszthatatlanul hozzáerősített címkén.
(3) Tilos olyan jelzések feltüntetése a biztonsági alkatrészeken, amelyek megtéveszthetnek harmadik személyeket a CE megfelelőségi jel jelentését és formáját illetően. Bármilyen egyéb jelzést fel lehet tüntetni a biztonsági alkatrészen, amely nem befolyásolja hátrányosan a CE megfelelőségi jel láthatóságát és olvashatóságát.
(4) A 14. cikk sérelme nélkül:
a) ha egy tagállam megállapítja, hogy a CE megfelelőségi jel helytelenül van feltüntetve, úgy a biztonsági alkatrész gyártója vagy annak a Közösségben honos meghatalmazott képviselője köteles a terméket a CE megfelelőségi jelre vonatkozó rendelkezéseknek megfelelővé tenni és a szabálysértést a tagállam által megszabott feltételek mellett megszüntetni;
b) ha a nem megfelelő állapotot nem szüntetik meg, a tagállamnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket a szóban forgó biztonsági alkatrész forgalmazásának korlátozására, illetve betiltására, valamint biztosítania kell az alkatrész forgalomból történő kivonását a 14. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
19. cikk
Indokolni kell az ezen irányelv alapján hozott bármely olyan döntést, amely megtiltja egy biztonsági alkatrész vagy részegység egy létesítményben történő alkalmazását, illetve forgalmazását. Ezeket a döntéseket a lehető leghamarabb közölni kell az érintett féllel, akit egyidejűleg tájékoztatni kell az érintett tagállamban hatályos jogszabályok szerint rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről és ezek határidejéről.
20. cikk
Azoknak az ezen irányelv hatálybalépése előtt engedélyezett kötélpálya-létesítményeknek, amelyek kivitelezése még nem kezdődött meg, meg kell felelniük az ebben az irányelvben említett rendelkezéseknek, kivéve ha a tagállamok indokaik megjelölésével másképp határoznak, és ha ugyanolyan magas szintű biztonság megvalósítása biztosított.
21. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik és közzéteszik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. május 3-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
(3) A tagállamok az ezen irányelv hatálybalépését követő négy évig megengedik:
- olyan létesítmények megépítését és üzembe helyezését,
- olyan biztonsági alkatrészek és részegységek forgalmazását,
amelyek megfelelnek a területükön az ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában hatályos rendelkezéseknek.
(4) Ezen irányelv és különösen 1. cikkének (6) bekezdése és 17. cikke végrehajtásáról a Bizottság legkésőbb 2004. május 3-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén javaslatokat terjeszt elő a megfelelő módosítások érdekében.
22. cikk
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
23. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2000. március 20-án.