A Tanács 1164/94/EK rendelete
(1994. május 16.)
a Kohéziós Alap létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 130d. cikke második albekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament [2] hozzájárulására,
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság [3] véleményére,
tekintettel a Régiók Bizottságának [4] véleményére,
mivel a Szerződés 2. cikke a Közösség fejlődéséhez és sikeréhez elengedhetetlen célként magában foglalja a tagállamok közötti gazdasági és társadalmi kohézió és szolidaritás előmozdításának feladatát; mivel a Szerződés 3. cikkének j) pontjában e kohézió erősítése a Közösségnek a Szerződés 2. cikkében foglaltak megvalósítását célzó tevékenységei egyikeként szerepel;
mivel a Szerződés 130a. cikke arról rendelkezik, hogy a Közösség úgy alakítsa és folytassa tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze, valamint különösen úgy rendelkezik, hogy a Közösség a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradásának csökkentésére törekedjen; mivel a Kohéziós Alap keretében történő közösségi fellépésnek támogatnia kell a 130a. cikkben meghatározott célok elérését;
mivel az 1992. június 26-27-i lisszaboni Európai Tanácsnak és az 1992. december 11-12-i edingburgh-i Európai Tanácsnak a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló következtetései meghatározták az arra irányadó elveket;
mivel a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdításához szükség van arra, hogy a környezetvédelem és a közös érdekű közlekedési infrastruktúra terén a strukturális alapok, az Európai Beruházási Bank és az egyéb pénzügyi eszközök működését a Kohéziós Alap tevékenysége egészítse ki;
mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a Gazdasági és társadalmi kohézióról szóló jegyzőkönyv újólag megerősíti a Közösségnek a tagállamok közötti gazdasági és társadalmi kohézió, valamint szolidaritás előmozdítására irányuló feladatát, továbbá meghatározza, hogy a Kohéziós Alap pénzügyi hozzájárulásokat fog nyújtani a környezetvédelem és a transzeurópai hálózatok terén megvalósuló projektekhez azokban a tagállamokban, ahol egyrészt az egy főre jutó bruttó nemzeti össztermék (GNP) a közösségi átlag 90 %-nál kevesebb, másrészt amelyek rendelkeznek a gazdasági konvergenciának a Szerződés 104c. cikke szerinti feltételei teljesítésére irányuló programmal; mivel a tagállamok relatív fejlettségét legjobban a vásárlóerő-paritásban mért, egy főre jutó GNP alapján lehet megbecsülni;
mivel a gazdasági és pénzügyi unió harmadik szakaszába lépés előfeltételét képező konvergenciakritériumok teljesítése határozott erőfeszítéseket kíván meg az érintett tagállamoktól; mivel ezzel összefüggésben minden kedvezményezett tagállamnak be kell nyújtania a Tanácshoz az ezt és a túlzott költségvetési hiány elkerülését célzó konvergenciaprogramot;
mivel a Szerződés 130d. cikkének második albekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanácsnak 1993. december 31-e előtt létre kell hoznia a Kohéziós Alapot, amely pénzügyi hozzájárulást nyújt a környezetvédelmi, illetve a közlekedési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatokra vonatkozó projektekhez;
mivel a Szerződés 129c. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közösség a Kohéziós Alapon keresztül hozzájárulhat a tagállamokban a közlekedési infrastruktúra területén megvalósuló egyedi projektek finanszírozásához, figyelembe véve a projektek potenciális gazdasági életképességét; mivel az alap által finanszírozott projekteknek részét kell képezniük a Tanács által a transzeurópai hálózatokra vonatkozóan elfogadott iránymutatásoknak, beleértve azokat a projekteket, amelyek az Európai Unióról szóló Szerződés hatálybalépése előtt a Tanács által jóváhagyott, illetve a Bizottság által javasolt, transzeurópai hálózatokra vonatkozó tervekben szerepelnek; mivel azonban a Szerződés 129b. cikkében kitűzött célok eléréséhez hozzájáruló más közlekedési infrastrukturális projektek is finanszírozhatók mindaddig, amíg a Tanács el nem fogadja a megfelelő iránymutatásokat;
mivel a Szerződés 130r. cikke meghatározza a Közösségnek a környezetre vonatkozó célkitűzéseit és elveit; mivel a Közösség a Kohéziós Alapon keresztül hozzájárulhat az e célok elérését szolgáló intézkedésekhez; mivel a Szerződés 130s. cikkének (5) bekezdésével összhangban és "a szennyező fizet" elvének sérelme nélkül, a Tanács határozhat a Kohéziós Alapból történő pénzügyi támogatás mellett, ha az említett cikk (1) bekezdésén alapuló intézkedés egy tagállam közigazgatási szervei számára aránytalannak tekintett költségekkel járna;
mivel a Közösségnek a környezetre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó, az 1993. február 1-jei tanácsi állásfoglalásban [5] meghatározott politikai és intézkedési programja megállapítja a fenntartható fejlődés elveit és célkitűzéseit;
mivel megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a közlekedési infrastrukturális projektek finanszírozása és a környezeti projektek finanszírozása között;
mivel a Bizottságnak a közlekedés környezetre gyakorolt hatásáról szóló zöld könyve ismételten megállapítja a tagállamoknak a fenntartható fejlődésre vonatkozó szükségleteit figyelembe vevő, fokozottabban környezetbarát közlekedési rendszer kifejlesztésének szükségességét;
mivel a közlekedési infrastrukturális projektek költségszámításának mindig tartalmaznia kell a környezetvédelmi költségeket;
mivel az érintett tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalásának fényében, hogy nem csökkentik beruházási ráfordításaikat a környezetvédelem és a közlekedési infrastruktúra terén, a 2052/88/EGK rendeletnek a különböző strukturális alapok műveleteinek egymás között, valamint az Európai Beruházási Bank és az egyéb meglévő pénzügyi eszközök műveleteivel történő összehangolása tekintetében történő végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. december 19-i 4253/88/EGK tanácsi rendelet 9. cikke [6] szerinti addicionalitás elvét a Kohéziós Alapra nem lehet alkalmazni;
mivel a Szerződés 198e. cikkével összhangban az Európai Beruházási Bank (EBB) feladata, hogy az egyéb közösségi pénzügyi eszközök révén nyújtott támogatásokkal együtt megkönnyítse a beruházások finanszírozását;
mivel a közösségi támogatások hatékonyságának fokozása céljából szükséges a Kohéziós Alap, a strukturális alapok, az EBB és az egyéb pénzügyi eszközöknek a környezet és a transzeurópai közlekedési infrastruktúrahálózatok terén folytatott tevékenységeit összehangolni;
mivel, különösen a tagállamok projektkészítésének segítése céljából a Közösség számára lehetővé kell tenni, hogy biztosíthassa a tagállamok számára a szükséges technikai támogatás hozzáférhetőségét, különösen a projektek előkészítése, végrehajtása, felügyelete és értékelése érdekében;
mivel, különösen a jövedelmezőség biztosítása érdekében, a közösségi forrásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokat alapos felmérésnek kell megelőznie, hogy biztosítható legyen a felhasznált forrásokkal összhangban lévő társadalmi-gazdasági haszon;
mivel a Kohéziós Alapból származó támogatásnak összhangban kell lennie a közösségi politikákkal, beleértve a környezetvédelmet, a közlekedést, a transzeurópai hálózatokat, a versenyt, valamint a közbeszerzési szerződések odaítélését; mivel a környezetvédelem magában foglalja a környezeti hatásvizsgálatot;
mivel a projektek előkészítésének megkönnyítése érdekében rendelkezni kell a kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló globális források tagállamok közötti indikatív felosztásáról;
mivel a Szerződés 104c. cikkének (6) bekezdésével összhangban rendelkezni kell a pénzügyi támogatás odaítélésének feltételhez kötéséről;
mivel a gazdasági és társadalmi kohézió követelményei folytán nagy mértékű támogatásról kell rendelkezni;
mivel az alapból származó támogatás kezelésének megkönnyítése céljából rendelkezni kell a projektek technikailag és pénzügyileg különállónak tekinthető szakaszai meghatározásáról, valamint a projektek szükség esetén történő összevonásáról;
mivel lehetővé kell tenni, hogy választani lehessen az alapból származó támogatás éves részletekben, vagy a projekt egésze tekintetében történő igénybevétele között; és mivel az Európai Tanács 1992. december 11-12-i edingburgh-i ülésén megállapított elvvel összhangban a kezdeti előleget követő kifizetési részleteknek szorosan és átlátható módon kell kapcsolódniuk a projekt előrehaladásához;
mivel meg kell határozni a tagállamoknak, illetőleg a Bizottságnak az alap műveletei feletti pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó feladat- és hatáskörét;
mivel a Kohéziós Alap megfelelő kezelése érdekében rendelkezni kell a közösségi műveletek értékelésének, felügyeletének és ellenőrzésének hatékony módszereiről, meghatározva az értékelésre irányadó elveket, a felügyelet jellegét és az arra irányadó szabályokat, valamint megállapítva, hogy a szabálytalanságokra, illetve az alapból történő támogatás jóváhagyásakor megállapított feltételek bármelyikének be nem tartására válaszul milyen intézkedést kell hozni;
mivel többek között éves beszámoló formájában megfelelő tájékoztatást kell adni;
mivel rendelkezni kell a Közösség által a Kohéziós Alapból nyújtott támogatás megfelelő nyilvánosságáról;
mivel az Alapból támogatásban részesülő projektekre vonatkozó, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett közbeszerzési pályázatokra vonatkozó ajánlati felhívásokban említést kell tenni a támogatásról;
mivel e rendelet alkalmazásának megkönnyítése céljából a II. mellékletben meg kell határozni a végrehajtási rendelkezéseket; mivel az e rendelkezések alkalmazása során szükséges rugalmasság érdekében, a Tanács számára lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva, a szerzett tapasztalatok tükrében módosíthassa az említett rendelkezéseket;
mivel e rendeletnek megszakítás nélkül a kohéziós pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 1993. március 30-i 792/93/EGK tanácsi rendelet [7] helyébe kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Meghatározások és célkitűzés
(1) Létrejön a Kohéziós Alap, a továbbiakban: Alap.
(2) Az Alap hozzájárul a Közösség gazdasági és társadalmi kohéziójának erősítéséhez, és az e rendeletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően működik.
(3) Az Alap hozzájárulhat:
- projektek, illetve
- technikailag és pénzügyileg különálló projektszakaszok, illetve
- egységes egészet képező, valamely látható stratégiához kapcsolódó projektcsoportok finanszírozásához.
2. cikk
Alkalmazási kör
(1) Az Alap pénzügyi hozzájárulást nyújt a környezetvédelem és a transzeurópai közlekedésinfrastruktúra-hálózatok terén megvalósuló, az Európai Unióról szóló szerződésben megállapított célok eléréséhez hozzájáruló projektekhez azokban a tagállamokban, ahol a vásárlóerő-paritásban mért, egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) a közösségi átlag 90 %-ánál kevesebb, és amelyek rendelkeznek a Szerződés 104c. cikkében említett, gazdasági konvergenciára vonatkozó feltételek teljesítésére irányuló programmal.
(2) 1999 végéig csak az a négy tagállam részesülhet az Alapból történő támogatásban, amelyik jelenleg teljesíti az (l) bekezdésben említett, egy főre jutó GNP-re vonatkozó kritériumot. Ezek a tagállamok: Görögország, Spanyolország, Írország és Portugália.
(3) Az (1) bekezdésben említett GNP kritériumra tekintettel, a (2) bekezdésben említett tagállamok továbbra is részesülhetnek az Alapból történő támogatásban azzal a feltétellel, hogy egy 1996-ban végzett félidős értékelés után GNP-jük a közösségi átlag 90 %-a alatt marad. Bármely olyan, támogatásra jogosult tagállam, amelynek GNP-je akkor meghaladja a 90 %-os küszöböt, elveszíti jogosultságát arra, hogy új projektekhez, illetve több, technikailag és pénzügyileg elkülönített szakaszra osztott, jelentős projekt esetében új projektszakaszokhoz az Alapból támogatásban részesüljön.
3. cikk
Támogatható intézkedések
(1) Az Alap támogatást nyújthat a következőkhöz:
- a Szerződés 130r. cikkében foglalt célok eléréséhez hozzájáruló környezeti projektek, beleértve a Szerződés 130s. cikke alapján elfogadott intézkedésekből következő projekteket, valamint különösen a "Környezetre és fenntartható fejlődésre vonatkozó ötödik politikai és intézkedési program" által a közösségi környezetpolitikának tulajdonított prioritásokkal összhangban lévő projektek,
- a Szerződés 129c. cikkében említett iránymutatások keretében meghatározott és a tagállamok által finanszírozott, közös érdekű közlekedési infrastrukturális projektek; azonban a Szerződés 129b. cikkében foglalt célok eléréséhez hozzájáruló egyéb közlekedési infrastrukturális projektek is finanszírozhatók mindaddig, amíg a Tanács el nem fogadja a megfelelő iránymutatásokat.
(2) Támogatás adható továbbá:
- a támogatható projektekre vonatkozó előzetes tanulmányokra, beleértve a projektek megvalósításához szükséges tanulmányokat is,
- technikai támogatási intézkedésekre, különösen:
a) horizontális intézkedésekre, úgymint a közösségi támogatás hatását felmérő összehasonlító tanulmányokra;
b) a projektek felméréséhez, felügyeletéhez, illetve értékeléséhez hozzájáruló, valamint a projektek koordinációjának és összhangjának, különösen az egyéb közösségi politikákkal való összhangjának megerősítéséhez és biztosításhoz hozzájáruló intézkedésekre és tanulmányokra;
c) a projektek megvalósításában szükséges kiigazítások elvégzését segítő intézkedésekre és tanulmányokra.
4. cikk
Pénzügyi források
Az 1993-tól 1999-ig terjedő időszakban az e rendelet és a 792/93/EGK rendelet alapján az Alap számára leköthető, az 1993. október 29-i Intézményközi Megállapodásban meghatározott összes forrás 1992. évi árakon számítva 15,150 milliárd ECU.
Az első bekezdésben említett rendeletek alapján az említett időszak egyes éveire rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokra tekintettel megállapított pénzügyi tervek a következők:
1993 : 1,500 milliárd ECU,
1994 : 1,750 milliárd ECU,
1995 : 2,000 milliárd ECU,
1996 : 2,250 milliárd ECU,
1997 : 2,500 milliárd ECU,
1998 : 2,550 milliárd ECU,
1999 : 2,600 milliárd ECU.
5. cikk
Indikatív felosztás
Pontos és objektív kritériumok, elsősorban a népesség száma, az egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) és az ország területe alapján kell elkészíteni az Alap összes forrásának indikatív felosztását; ebben olyan egyéb társadalmi-gazdasági tényezőket is figyelembe kell venni, mint a közlekedési infrastruktúra hiányosságai.
Az összes forrásnak az e feltételek alkalmazásából következő indikatív felosztását az I. melléklet tartalmazza.
6. cikk
Feltételes támogatás
(1) Abban az esetben, ha a Tanács a Szerződés 104c. cikkének (6) bekezdésével összhangban határozatban megállapítja egy tagállam túlzott költségvetési hiányát, és ha az ilyen határozatát egy éven belül, vagy bármilyen más, a 104c. cikk (7) bekezdése alapján tett ajánlásban a hiány kiigazítására meghatározott időn belül a Szerződés 104c. cikkének (12) bekezdésével összhangban hatályon kívül nem helyezi, nem lehet az adott tagállam számára új projektet, illetve több szakaszból álló nagy projektek esetében új projektszakaszt az Alapból finanszírozni.
(2) Kivételesen, ha egy projekt egynél több tagállamot érint közvetlenül, a Tanács, a Bizottság ajánlása alapján, minősített többséggel eljárva határozhat úgy, hogy elhalasztja a finanszírozás felfüggesztését.
(3) A finanszírozás felfüggesztése az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését követő két év eltelte előtt nem léphet hatályba.
(4) A finanszírozás felfüggesztése megszűnik, ha a Tanács a Szerződés 104c. cikkének (12) bekezdésével összhangban hatályon kívül helyezi a Szerződés 104c. cikkének (6) bekezdésével összhangban elfogadott határozatát.
7. cikk
A támogatás mértéke
(1) Az Alapból nyújtott közösségi támogatás mértéke a közkiadások, illetve azokkal egyenértékű kiadások 80-85 %-a, beleértve azoknak a testületeknek a kiadásait, amelyek tevékenységüket olyan közigazgatási vagy jogi keretek között végzik, amelyek révén köztestülettel egyenértékűnek tekintendők.
A támogatás tényleges mértékét a nyújtandó támogatás típusának megfelelően kell meghatározni.
(2) Ha bevételt eredményező projekt részesül támogatásban, az Alapból adott támogatás számításának alapjául szolgáló kiadási összeget a Bizottság állapítja meg, figyelembe véve a bevételt, ha az jelentős nettó bevételt képez a projekt végrehajtói számára, és szorosan együttműködve a kedvezményezett tagállammal.
"Bevételt eredményező projekt":
- olyan infrastruktúra, amelynek használatáért közvetlenül a használók díjat fizetnek,
- produktív beruházás a környezeti ágazatban.
(3) A kedvezményezett tagállamok előkészítő tanulmányokra és technikai támogatási intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszthetnek elő.
(4) Az előkészítő tanulmányok és a technikai támogatási intézkedések, beleértve a Bizottság kezdeményezésére vállaltakat, kivételesen az összköltség 100 %-ig is finanszírozhatók.
Az e bekezdés alapján teljesített összes kiadás nem haladhatja meg az Alapnak juttatott teljes összeg 0,5 %-át.
8. cikk
A közösségi politikákkal való koordináció és összeegyeztethetőség
(1) Az Alap által finanszírozott projektek összhangban vannak a Szerződések rendelkezéseivel, az azok alapján elfogadott eszközökkel és a közösségi politikákkal, beleértve a környezetvédelemre, a közlekedésre, a transzeurópai hálózatokra, a versenyre és a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozókat.
(2) A Bizottság biztosítja az e rendelet alapján vállalt projektek, valamint a Közösség költségvetéséből, az Európai Beruházási Banktól (EBB) származó és az egyéb pénzügyi eszközök révén történő hozzájárulásokkal vállalt intézkedések közötti koordinációt és összhangot.
9. cikk
Kumuláció és átfedés
(1) Egyetlen kiadási tétel sem támogatható egyszerre mind az Alapból, mind az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból, az Európai Szociális Alapból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközből.
(2) Egy adott projektnek az Alapból és az egyéb közösségi támogatási forrásokból származó támogatása együttesen nem haladhatja meg az adott projekttel kapcsolatos összes kiadás 90 %-át.
10. cikk
A projektek jóváhagyása
(1) Az Alap által finanszírozandó projekteket a kedvezményezett tagállammal egyetértésben a Bizottság fogadja el.
(2) Megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a környezeti projektek és a közlekedési infrastrukturális projektek között. Ezen egyensúly kialakításkor figyelembe kell venni a Szerződés 130s. cikkének (5) bekezdését.
(3) A projekteknek a 3. cikk (1) bekezdése alapján történő támogatása iránti kérelmeket a kedvezményezett tagállam nyújtja be. A projektek nagyságrendjének, beleértve az összefüggő projektek csoportjait is, megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy jelentős hatást gyakoroljon a környezetvédelem, illetve a transzeurópai közlekedési infrastruktúra-hálózatok javítása terén. A projektek, illetve projektcsoportok összköltsége elvben nem lehet 10 millió ECU-nél kevesebb. Az ennél kisebb összegű projektek, illetve projektcsoportok kellően indokolt esetben hagyhatók jóvá.
(4) A kérelem a következő információkat tartalmazza: a végrehajtásért felelős testület, a beruházás jellege és leírása, költségei és helyszíne, beleértve adott esetben az ugyanazon a közlekedési tengelyen található helyszíneken megvalósítandó közös érdekű projektekre történő utalást, a munka teljesítésének ütemterve, a költség-haszon elemzés, beleértve a foglalkoztatásra közvetlenül és közvetve gyakorolt hatásokat, a környezetre gyakorolt lehetséges hatás felmérését lehetővé tevő információk, a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó információk, a finanszírozási terv, amely lehetőség szerint tartalmazza a projekt gazdasági életképességére vonatkozó adatokat, valamint a tagállam által az Alapból és bármely egyéb közösségi forrásból igényelt teljes összeg.
Tartalmazza továbbá az összes megfelelő információt, amely annak bizonyításához szükséges, hogy a projekt megfelel a rendeletnek és az (5) bekezdésben meghatározott feltételeknek, és különösen, hogy a középtávú gazdasági és társadalmi haszon arányban van a felhasznált forrásokkal.
(5) A projektek kiváló minőségének biztosítása céljából a következő feltételeket kell alkalmazni:
- a projektek középtávú gazdasági és társadalmi haszna, amely arányban van a felhasznált forrásokkal; a költség-haszon elemzés fényében értékelést kell készíteni,
- a kedvezményezett tagállamok által megállapított prioritások,
- a projekteknek a környezetre és a transzeurópai hálózatokra vonatkozó közösségi politikák végrehajtásához történő lehetséges hozzájárulása,
- a projekteknek a közösségi politikákkal való összeegyeztethetősége, és a Közösség egyéb strukturális intézkedéseivel való összhangjuk,
- megfelelő egyensúly megteremtése a környezet és a közlekedési infrastruktúra területei között.
(6) A 6. cikkre és a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokra is figyelemmel, a Bizottság főszabály szerint a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz az Alapból történő támogatás odaítéléséről azzal a feltétellel, hogy az e cikkben foglalt követelmények teljesülnek. A projekteket, projektszakaszokat, illetve az összefüggő projektek csoportjait jóváhagyó bizottsági határozatokban meg kell állapítani a pénzügyi támogatás összegét, valamint a projektek megvalósításához szükséges valamennyi rendelkezéssel és feltétellel együtt a finanszírozási tervet.
(7) A Bizottság határozatainak alapvető elemeit az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
11. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A költségvetésbe beállított kötelezettségvállalási előirányzatok odaítélése a 10. cikknek megfelelően, a szóban forgó intézkedéseket jóváhagyó határozatok alapján történik.
(2) A 3. cikk (1) bekezdésében említett projektek támogatására vonatkozó kötelezettségvállalás főszabály szerint éves részletekben történik. Megfelelő esetben azonban a Bizottság a támogatás odaítéléséről szóló határozatának elfogadásakor az odaítélt támogatás teljes összegére kötelezettséget vállalhat.
(3) A 7. cikk (1) bekezdése szerinti kiadás nem tekinthető az Alapból támogathatónak, ha az a kedvezményezett tagállamnál a vonatkozó kérelemnek a Bizottság általi kézhezvétele előtt merült fel.
(4) Az első előleg utáni kifizetéseknek szorosan és láthatóan kell kapcsolódniuk a projektek előrehaladásához.
(5) A kifizetéseket ECU-ben kell teljesíteni, és a II. mellékletben szereplő meghatározott rendelkezések hatálya alá tartoznak.
12. cikk
Pénzügyi ellenőrzés
(1) Az Alap által finanszírozott projektek sikeres befejezésének biztosítása érdekében a tagállamok megteszik a következő szükséges intézkedéseket:
- a Közösség által finanszírozott tevékenységek megfelelő elvégzésének rendszeres vizsgálata,
- a szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való fellépés,
- az adott esetben szabálytalanság, illetve mulasztás miatt elveszített összeg behajtása. A tagállam egyetemleges felelősséget visel a jogtalanul kifizetett összegek megtérítésért, kivéve ha bizonyítja és/vagy az irányító hatóság bizonyítja, hogy nem volt felelős a szabálytalanságért, illetve mulasztásért.
(2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e célból tett intézkedésekről, és különösen megküldik a Bizottságnak a tevékenységek hatékony végrehajtásának biztosítását szolgáló irányítási és ellenőrzési rendszerek leírását. Rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot az államigazgatási és a peres eljárások előrehaladásáról. Ezzel összefüggésben a tagállamok és a Bizottság megteszik a szükséges lépéseket a kölcsönösen közölt adatok bizalmas kezelésének biztosítására.
(3) A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak az érintett projektekre vonatkozó ellenőrzésekről szóló minden megfelelő nemzeti beszámolót.
(4) A tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatok sérelme nélkül, a Szerződés 188a. cikkének sérelme nélkül, és bármilyen, a Szerződés 209. cikkének c) pontja alapján végzett vizsgálat sérelme nélkül, a Bizottság a tisztviselői vagy megbízottjai útján az Alap által finanszírozott projektekkel kapcsolatbanhelyszíni ellenőrzést végezhet, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzést, és megvizsgálhatja a nemzeti hatóságok által létrehozott ellenőrzési rendszereket és tett ellenőrzési intézkedéseket, e nemzeti hatóságok pedig az e célból megtett intézkedésekről tájékoztatják a Bizottságot.
(5) Amint ez a rendelet hatályba lép, a Bizottság e cikk alkalmazására vonatkozóan részletes szabályokat fogad el és tájékoztatja azokról az Európai Parlamentet.
13. cikk
Felmérés, felügyelet és értékelés
(1) A tagállamok és a Bizottság biztosítják a projektek e rendelet szerinti végrehajtásának hatékony felügyeletét és értékelését. A felügyelet és értékelés eredményei alapján a projekteket ki kell igazítani.
(2) A közösségi támogatás hatékonyságának biztosítása céljából a Bizottság és a tagállamok, szükség szerint az EBB-vel együttműködve, a projekteket rendszeresen felmérik és értékelik.
(3) A támogatás iránti kérelem kézhezvétele után és a projekt jóváhagyása előtt, a Bizottság a projektnek a 10. cikk (5) bekezdésében megállapított feltételekkel való összhangja felmérésének céljából alapos felmérést végez. A Bizottság szükség esetén felkéri az EBB-t a projektek felmérésében való közreműködésre.
(4) A projekt végrehajtása során és befejezését követően a Bizottság és a kedvezményezett tagállamok értékelik a projekt megvalósításának módját, valamint végrehajtásának lehetséges és tényleges hatását, annak megállapítása céljából, hogy elérhetők-e az eredeti célok, illetőleg elérték-e az eredeti célokat. Ennek az értékelésnek, a fennálló közösségi szabályokkal összhangban, ki kell terjednie többek között a projekt környezeti hatására.
(5) Az egyes támogatási kérelmek elbírálása során a Bizottság figyelembe veszi az e cikkel összhangban készített felmérések és értékelések megállapításait.
(6) A (4) bekezdésben előírt felügyelet és értékelés részletes szabályait a projektet jóváhagyó határozatban kell megállapítani.
14. cikk
Tájékoztatás és nyilvánosság
(1) A Bizottság az Alap tevékenységéről tanulmányozás és véleményezés céljából éves beszámolót küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának.
Az Európai Parlament a lehető legrövidebb időn belül véleményezi a beszámolót. A Bizottság beszámol arról, hogyan hasznosította az Európai Parlament véleményében foglalt észrevételeket.
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a tagállamok tájékoztatást kapjanak az Alap tevékenységeiről.
(2) Az Alapból pénzügyi támogatásban részesülő intézkedés végrehajtásáért felelős tagállamok gondoskodnak arról, hogy az intézkedés megfelelő nyilvánosságot kapjon, azzal a céllal, hogy:
- a közvélemény értesüljön a Közösségnek az intézkedéssel kapcsolatban játszott szerepéről,
- a lehetséges kedvezményezettek és a szakmai szervezetek értesüljenek az intézkedés által nyújtott lehetőségekről.
A tagállamok gondoskodnak különösen olyan közvetlenül látható hirdetőtáblák felállításáról, amelyeken a Közösség jelképével együtt szerepel az adott projekt összköltségéből a Közösség által finanszírozott rész százalékaránya, továbbá arról, hogy a közösségi intézmények képviselői kellő mértékben részt vegyenek az Alappal kapcsolatos legfontosabb nyilvános tevékenységekben.
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdésen alapuló kezdeményezésekről.
(3) Amint ez a rendelet hatályba lép, a Bizottság a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó részletes szabályokat fogad el, azokról tájékoztatja az Európai Parlamentet, és azokat közzéteszi az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
15. cikk
Végrehajtás
Az e rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket a II. melléklet tartalmazza.
16. cikk
Záró és átmeneti rendelkezések
(1) A Tanács a Szerződés 130d. cikkében megállapított eljárással összhangban a Bizottság javaslata alapján 1999 vége előtt felülvizsgálja ezt a rendeletet.
(2) Ez a rendelet a hatálybalépésekor a 792/93/EGK rendelet helyébe lép.
(3) Ez a rendelet nem érinti azoknak az intézkedéseknek a további alkalmazását, amelyeket a Bizottság a 792/93/EGK rendeletnek az e rendelet hatálybalépése előtt alkalmazandó rendelkezései alapján hagyott jóvá, amely rendelkezéseket következésképpen azon intézkedésekre a továbbiakban is alkalmazni kell.
(4) A 792/93/EGK rendelet keretében e rendelet hatálybalépése előtt benyújtott kérelmek továbbra is érvényesek, feltéve hogy az ilyen kérelmeket az e rendeletben foglalt követelmények teljesítése érdekében, az e rendelet hatálybalépését követő két hónapon belül, szükség szerint kiegészítik.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1994. május 16-án.