A Tanács 23/97/EK rendelete
(1996. december 20.)
a munkaerőköltségek szintjére és szerkezetére vonatkozó statisztikákról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 213. cikkére,
tekintettel a Bizottság által benyújtott rendelettervezetre,
mivel a Bizottságot a rábízott feladatok ellátása érdekében folyamatosan tájékoztatni kell a tagállamokon belüli munkaadói munkaerőköltségek, valamint a munkavállalói jövedelmek szintjéről, változási irányáról és szerkezetéről;
mivel a Közösség fejlődése és az egységes piac működése növeli annak szükségességét, hogy összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre a munkaadói munkaerőköltségek és a munkavállalói jövedelmek szintjéről, változási irányáról és szerkezetéről, különösen a növekedés, a versenyképesség, a foglalkoztatás, a gazdasági és társadalmi kohézió elemzésének eszközeként, valamint a tagállamok és a közösségi régiók közötti megbízható összehasonlítások megteremtése érdekében;
mivel a munkaadói munkaerőköltségek és a munkavállalói jövedelmek szintjével, trendjével és szerkezetével kapcsolatos helyzet értékelésének legjobb módszere olyan konkrét statisztikák készítése, amilyeneket legutóbb 1993-ban az ipari és szolgáltató ágazatban a munkaerőköltségekre vonatkozó felmérés megszervezéséről szóló, 1992. december 21-i 3949/92/EGK tanácsi rendelet [1] alapján készítettek az 1992. évi számviteli adatokra hivatkozva;
mivel a vállalkozások munkabérekkel, valamint az azokkal összefüggésben álló munkaadói járulékokkal kapcsolatos kiadásai helyzetében és összetételében fennálló eltérések miatt a korábbi felmérés eredményeinek aktualizálása céljából új közösségi statisztikát kell létrehozni az 1996. évi számviteli adatok alapján;
mivel a 2223/96/EK rendelet [2] értelmében az Európai Közösségben a Nemzeti és Regionális Számlák Európai Rendszere (ESA-95) képezi a szabványok, meghatározások és számviteli eljárások alapvető szabályozását a tagállamokon belül a Közösség igényeinek kielégítése céljából; mivel mindez szükségessé teszi a teljes körű, megbízható és összehasonlítható statisztikai források megteremtését nemzeti és regionális szinteken; mivel a változó adatokra alkalmazandó lebontási szintek a korábbi felmérésekkel való összehasonlításhoz, valamint a nemzeti számlák követelményeinek való megfeleléshez szükséges szempontokra korlátozódnak;
mivel az egyes tagállamokban rendelkezésre álló statisztikai adatok - különösen a tagállamok törvényei, rendeletei és közigazgatási gyakorlatai közötti különbségek miatt - nem biztosítanak megfelelő alapot az összehasonlításokhoz; mivel ezért létre kell hozni egy közösségi statisztikát, és annak eredményeit a közös meghatározások és a harmonizált módszertani rendszerek alapján kell feldolgozni;
mivel a szubszidiaritás elvével összhangban a harmonizált adatszolgáltatás megvalósítását lehetővé tevő közös statisztikai szabványok megteremtése olyan javasolt intézkedés, amelynek céljait - annak mértéke és hatásai alapján - a Közösség jobban meg tudja valósítani; mivel ezeket a szabványokat az egyes tagállamokban a hivatalos statisztikák összeállítására kijelölt hivatalok vagy intézmények megbízásából vezetik be;
mivel az 1993. és 1997. közötti statisztikai adatszolgáltatás terén elsődleges fontosságú teendők keretprogramjáról szóló, 1993. július 22-i 93/464/EGK tanácsi határozat [3] értelmében a munkaerőköltségekre vonatkozó közösségi statisztikák létrehozása az 1993. és 1997. közötti statisztikai program elsődleges fontosságú teendőinek egyike;
mivel azon országok számára, amelyek rendelkeznek közigazgatási adatforrásokkal vagy egyéb statisztikai adatforrásokkal, elfogadható lehet, hogy ezeket használják vagy esetleg összekapcsolják egy egyszerűsített kérdőívvel, amennyiben ez a módszer összhangban áll a jóváhagyott meghatározásokkal és módszerekkel, és megfelel a kért változók összességének;
mivel szükség van az adminisztrációs eljárások egyszerűsítésére a vállalatok - különösen a kis- és középvállalkozások - számára, ezen belül az új adatgyűjtési- és összeállítási technológiák támogatására is; mivel azonban szükség lehet arra is, hogy a munkaerőköltségekre vonatkozó statisztikák összeállításához szükséges adatokat átfogó, megbízható és aktuális módszerek alkalmazásával közvetlenül a vállalkozásoktól gyűjtsék be anélkül, hogy azzal aránytalan terhet rónának az érintett felekre, különösen a kis- és középvállalkozásokra, az adott statisztikák felhasználói által reálisan elvárható eredményekhez képest;
mivel helyénvalónak tűnik, hogy rendelkezéseket fogadjanak el bizonyos tagállamokra vonatkozó kivételekről annak érdekében, hogy figyelembe vegyék azokat a technikai nehézségeket, amelyekkel az ilyen tagállamok bizonyos típusú információk gyűjtésével kapcsolatban szembesülnek, feltéve hogy az a statisztikai információk minőségét nem érinti;
mivel az Európai Közösségeknek a 89/382/EGK, Euratom határozattal [4] létrehozott Statisztikai Programbizottsága az említett határozat 3. cikkével összhangban a Bizottsággal folytatott konzultáció alapján a jelenlegi javaslat mellett kötelezte el magát,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Általános rendelkezések
A Bizottság és a tagállamok saját illetékességi körükben közösségi statisztikát készítenek a munkaadók munkaerőköltségeinek szintjéről és szerkezetéről a 3. cikkben meghatározott gazdasági tevékenységek területén.
2. cikk
Bázisidőszak
A statisztikát az 1996-os üzleti évre vonatkozó statisztikai adatok alapján készítik el az e rendelet mellékletében említett különleges rendelkezések figyelembevételével.
3. cikk
Hatály
A statisztika az e rendelet mellékletében említett különleges rendelkezések szerint az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai besorolásáról szóló, 1990. október 9-i 3037/90/EGK tanácsi rendelettel [5] létrehozott, az Európai Közösségen belüli gazdasági tevékenységek általános ágazati besorolási rendszere (a továbbiakban "NACE Rev. 1") alapján az alábbi szakaszokban meghatározott minden tevékenységre kiterjed: C. (Bányászat és kőbányászat), D. (Feldolgozóipar), E. (Áram-, gáz- és vízellátás), F. (Építőipar), G. (Nagy- és kiskereskedelem; gépjárművek, motorkerékpárok, valamint személyi és háztartási cikkek javítása), H. (Szállodák és éttermek), I. szakasz (Szállítás, raktározás és hírközlés) 63.3 csoportja (Utazási irodák és utazásszervezők tevékenységei; máshol nem szereplő turisztikai szolgáltatási tevékenységek), J. szakasz (Pénzközvetítői szolgáltatások) 65. főcsoportja (Pénzközvetítői szolgáltatások, a biztosítási és nyugdíjalapok kivételével) és 66. főcsoportja (Biztosítási és nyugdíjalapok, a kötelező társadalombiztosítás kivételével), valamint K. szakasz (Ingatlanforgalmazási, bérbeadási és üzleti tevékenységek).
4. cikk
Az információval szemben támasztott követelmények
A munkaerőköltségekre vonatkozó statisztikák összeállítása a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendeletben [6] meghatározott valamely statisztikai egység alapján történik, és statisztika információkat szolgáltat a helyi egységekre vonatkozóan, amelyek osztályozása saját alaptevékenységük, a Bizottság által létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS 1) szerinti legalább 1. szintet képviselő régiók, valamint a helyi egységekkel függőségi viszonyt kialakító vállalkozás foglalkoztatási méretosztálya alapján történik. Információkat csak a legalább 10 főt foglalkoztató vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni.
5. cikk
A megkövetelt információk
Az adatgyűjtés a következőkre terjed ki:
1. az összes munkaerőköltség, beleértve az alábbiakat: a munkavállalók fizetése; a szakképzési költségek; a munkaerőköltségekhez közvetlenül kapcsolódó egyéb kiadások, adók és támogatások;
2. az alkalmazottak teljes létszáma;
és
3. a munkaidő,
figyelemmel az e rendelet mellékletében említett különleges rendelkezésekre.
6. cikk
Adatgyűjtés
(1) A tagállamok illetékes statisztikai szolgálatain keresztül felmérés készül, amely tartalmazza az adatok gyűjtésére vonatkozó megfelelő módszereket.
(2) A munkaadók és az adatszolgáltatásra kötelezett más személyek őszintén, teljes körűen és a megszabott határidőn belül kötelesek válaszolni a kérdésekre. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket az 5. cikkben említett adatszolgáltatási kötelezettség megszegésének elkerülésére.
(3) A felmérést nem kell elvégezni, ha a tagállamok más alkalmas forrásokból rendelkeznek információkkal, vagy ha a tagállamok képesek becsléseket készíteni a szükséges adatokról olyan statisztikai következtetési módszerek felhasználásával, amelyeknél a jellemzők közül néhány vagy azok mindegyike esetén nem végeztek megfigyelést az összes olyan egységre vonatkozóan, amelyekről statisztikát kell összeállítani. A más megfelelő forrásokból származó információk vagy a szükséges adatok becslései csak akkor használhatók fel, ha azok legalább egyenértékűek a felmérési követelményekkel pontosság, minőség és határidő tekintetében.
(4) A tagállamok az adatforrások megválasztása és azok összekapcsolása, valamint a (3) bekezdésben említett becslések felhasználása során figyelembe veszik a vállalkozások, különösen és kis- és középvállalkozások terheit, valamint az adatok 7. cikk szerinti reprezentatív jellegére vonatkozó követelményeket.
(5) A tagállamok a Bizottság kérésére továbbítanak annak minden olyan információt, amely e rendelet alkalmazásához szükséges, különös tekintettel a módszertani eljárásokra, valamint különösen azokban az esetekben, amikor az adatok közigazgatási forrásokból származnak, minden olyan információt, amely az adatok megbízhatóságának és összehasonlíthatóságának értékeléséhez szükséges.
7. cikk
Reprezentatív jelleg
A magas fokú megbízhatóságot és összehasonlíthatóságot olyan mintaméretek alkalmazásával biztosítják, amelyek lehetővé teszik, hogy "az egy órára eső munkaerőköltségek" változó relatív standard hibája a NACE Rev. 1 szerinti megoszlásban ne haladja meg a 3 %-ot.
8. cikk
Az eredmények feldolgozása
A tagállamok statisztikai szolgálatai feldolgozzák a 6. cikk (2) bekezdésében említett kérdésekre adott válaszokat vagy az egyéb forrásokból származó információkat a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően oly módon, hogy összehasonlítható eredményeket kapjanak.
9. cikk
Az eredmények továbbítása
Az eredményeket, beleértve a bizalmas jellegű adatokat is, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 15-i 1588/90/Euratom, EGK tanácsi rendelettel [7] összhangban a bázisidőszaknak megfelelő naptári év végétől számított 18 hónapon belül továbbítják.
10. cikk
A végrehajtással kapcsolatos intézkedések
A 11. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell megállapítani a rendelet végrehajtásával kapcsolatos intézkedéseket, különösen a következőket:
- az előírt meghatározások,
- a változók előírt lebontási szintje,
- a pontosságra és a minőségi szempontokra vonatkozó iránymutatások,
- a továbbított változók megfelelő formái,
és
- a továbbítandó eredmények.
11. cikk
Eljárás
A Bizottságot az Európai Közösségek Statisztikai Programbizottsága (a továbbiakban: "a bizottság") támogatja.
A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottsághoz a foganatosítandó intézkedésekről. A bizottságnak az elnök által az ügy sürgősségétől függően meghatározott határidőn belül véleményeznie kell a tervezetet. Az olyan határozatok esetében, amelyeket a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell elfogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében megállapított többséggel fogadják el. A tagállamok képviselőinek szavazatait a Bizottságon belül az említett cikkben leírt módon súlyozzák. Az elnök nem szavaz.
A Bizottság intézkedéseket fogad el, amelyeket azonnali hatállyal alkalmazni kell. Ha azonban ezek az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, akkor a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja azokról a Tanácsot. Ilyen esetben:
- a Bizottság a közlemény időpontjától számított három hónapos időtartamra elhalasztja azon intézkedések alkalmazását, amelyekről döntés született,
- a Tanács - minősített többségi szavazattal - eltérő határozatot is hozhat az előző francia bekezdésben említett határidőn belül.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1996. december 20-án.