A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2004. szeptember 8.)
a Belgium által a Stora Enso Langerbrugge javára megvalósítani tervezett állami támogatásról
(az értesítés a B(2004) 3351. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2005/164/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első számozatlan bekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó egyezményre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a fenti cikkeknek (1) megfelelően, és tekintetbe vette ezeket az észrevételeket,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
A Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének és a környezetvédelmi célú állami támogatásokról szóló közösségi keretszabály (2) (a továbbiakban „a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály”) 76. pontjának megfelelően Belgium bejelentette 2003. április 4-én kelt levelében a Stora Enso Langerbrugge (a továbbiakban „SEL”) NV javára adott támogatásokat. Az ügy az N167/03 számon került a nyilvántartásba. A Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Belgiumtól, 2003. május 20-i, 2003. július 17-i és 2003. október 20-i leveleiben. Belgium a kiegészítő tájékoztatást 2003. június 19-i és 2003. szeptember 15-i leveleiben megadta. A Bizottság képviselői, a belga hatóságok és a SEL között 2003. július 9-én és október 8-án megbeszéléseket folytattak.
(2)
2003. november 27-i levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást a bejelentett támogatásokkal kapcsolatban megindítja. A Bizottság határozata az eljárás megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) kihirdetésre került. A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatással kapcsolatban.
(3)
A Bizottság két érdekelttől kapott észrevételeket, amelyek egyike a SEL. Továbbította azokat Belgiumnak, 2003. október 1-jén kelt levelében. Ez a levél a Bizottság más kérdéseit is tartalmazta. 2003. december 18-án kelt levelében Belgium kérte, hogy a határozatban szereplő egyes adatokat kezeljék bizalmasan, miközben megadta észrevételeit a határozat tartalmáról. Miután 2003. december 19-i levelében kérte a számára előírt határidő meghosszabbítását, amit 2004. január 12-i levélben megkapott, Belgium 2004. január 29-i levelében fűzött megjegyzéseket a Bizottság határozatához. A Bizottság kiegészítő kérdéseket tett fel 2004. február 5-i és 2004. április 5-i leveleiben. Belgium válaszolt ezekre a kérdésekre, és megjegyzéseket fűzött a harmadik felek által 2004. március 8-án, 2004. április 2-án, 2004. június 10-én és 2004. augusztus 4-én kelt leveleiben foglalt észrevételekhez. Megbeszélésekre került sor 2004. április 28-án és 2004. május 18-án, és a Bizottság egy képviselője látogatást tett a létesítménynél 2004. július 7-én.
2. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
2.1. A kedvezményezett
(4)
A kedvezményezett az N.V. Stora Enso Langerbrugge, a Stora Enso Oyj leányvállalata, amely a folyóiratnyomó- és az újságnyomópapír, az irodai papírok, a csomagolókartonok és a fatermékek jelentős gyártója. 2001-ben az árbevétele 13,5 milliárd euró volt, gyártókapacitása pedig mintegy 15 millió tonna papírt és kartont tett ki. A társaság körülbelül 43 000 főt foglalkoztat. A támogatások a Langerbruggében, Gand közelében lévő fióktelepnek szólnak. 2000-ben a társaság Belgiumban 55 millió eurós árbevételt realizált (4).
2.2. A projekt
(5)
A projekt öt részből áll:
a)
egy új papírgyártó gép („PM4”) és egy festéktelenítő egység („DIP2”) a 100 %-ban újrahasznosított rostokból készült simított papírhoz („100 %-ban újrahasznosított rostokból készült újságpapír”);
b)
az egyik papírgyártó gép („PM3”) átalakítása, amely korábban folyóiratnyomó papírt gyártott 80 %-ban újrahasznosított rostokból, és amelynek most újságnyomó papírt kell előállítania 80 %-ban újrahasznosított rostokból („folyóiratnyomó papír 80 %-ban újrahasznosított rostokból”);
c)
egy iszapégető rendszer, kapcsolt hő és villamosenergia-termeléssel („KHÁT iszapégető rendszer”);
d)
víztisztító berendezések;
e)
egy vasúti infrastruktúra a telephelynek a nyilvános vasútvonalakhoz történő csatlakoztatásához és kiegészítő beruházások a papírhulladékok ideiglenes tárolására.
(6)
Mostanra a beruházások nagyrészt megvalósultak. A projekt lehetővé tette az alkalmazottak számának 40 fővel történő emelését, és 410 munkahelyet garantál. A közvetett munkahelyteremtés 1 350 főt jelenthet. Annak elkerülésére, hogy a teljes kapacitás ne haladja meg a piac növekedését, a langerbruggei telephely egy régi papírgyártó gépe („PM2”, évi 120 000 tonna „kapacitással”) leállításra került, a gyártást pedig átszervezték egyes finnországi és svédországi létesítményekben.
2.3. A 4. papírgyártó gép és a 2. festéktelenítő egység: folyóiratnyomó papír gyártása 100 %-ban újrahasznosított rostokból
(7)
A PM4 éves kapacitása 400 000 tonna. A PM4 projekt teljes beruházási költsége 259 622 000 eurót tesz ki. Mivel az újságnyomó papír újrahasznosított rosttartalma Európában csak 49,8 % volt a támogatás kérésekor, Belgium úgy vélte, hogy ennek a projektnek a beruházási költsége „kiegészítő költségnek” tekinthető 50,2 %-os mértékben. A DIP2 projekt összesen 90 111 000 eurós beruházást tesz ki, ami 100 %-ban támogatható lenne. Számításba véve az öt első évben realizált megtakarításokat, ez egy 127 388 000 eurós teljes támogatható költséget ad.
(8)
Belgium elmagyarázta azt is, hogy a PM4 és a DIP2 egységekben megvalósított beruházások több eleme továbbmegy, mint a SEL által alkalmazandó szabványok. Nevezetesen a hűtővíz visszaáramoltatási rendszeréről, a fehér víz körének maximális zártságáról, a hővisszanyerési rendszerekről, a speciális sajtolókról - amelyek a nyomás után szárazabb papírkötegeket tudnak előállítani - a papírnak a szárítóban való kezelésére szolgáló korszerű technológiákról, a kész papír felgöngyölítésére és kezelésére való újító technikákról, valamint a kiegészítő tisztítás berendezéseiről van szó. Belgium szerint ezek a beruházások legalább 19 106 000 eurós támogatható környezetvédelmi többletköltséget jelentenének.
(9)
A PM4 egység egy újszerű koncepció terméke, amely csökkenti az energia, az adalékanyagok, a vegyi termékek és az ipari víz felhasználását. Ennek az egységnek lényeges jellemzője a gép nagyobb szélessége a hagyományos papírgyártó gépekhez képest. Ez szükségessé tesz kiigazításokat a gép egészénél, nevezetesen egy zárt, nem pedig nyitott átjárót a sajtoló és a szárító között, valamint egy kicsit nagyobb gyártási sebességet. A részletes költségekről szóló két tanulmányban úgy becsülik, hogy egy hagyományosabb beruházás költsége egy ugyanekkora kapacitásra, 14,1 millió euróval kevesebb lenne. Az új gép megtakarításokat eredményez, de figyelembe véve azt a tényt, hogy a beüzemelés és a gép optimalizálásának költségei magasabbak lesznek, semmilyen nettó üzemi eredményre nem lehet számítani az öt első év során.
2.4. 3. papírgyártó gép: átállás az újságnyomó papírról a 80 %-ban újrahasznosított folyóiratpapírra
(10)
A PM3 egységet 1957-ben építették meg, újságnyomó papír gyártására; 1989-ben felújították és sebességét 2000-ben és 2001-ben megnövelték. A PM3-at átalakították oly módon, hogy 80 %-ban újrahasznosított folyóiratnyomó papírt állítson elő (SC minőség, […] (5) g/m2, nem felületkezelt). Kapacitása évi 165 000 tonna lesz. A beruházások célja a nyersanyagellátás és -kezelés adaptálása (különösen a meglévő DIP1 egységnél), valamint a tulajdonképpeni papírgyártó gépnél és annak gáz- és fűtési betápláló rendszereinél és minőség-ellenőrzési rendszerénél stb. A teljes beruházási költség 39 555 000 eurót tesz ki.
(11)
A másik lehetőség a SEL számára az lett volna, hogy folytassa a gyártást a PM2 folyóiratnyomó papír egységnél, amelyet 1937-ben építettek és 1985-ben korszerűsítettek, és amelynek kapacitása évi 115 000 tonna. Ennek az egységnek a kapcsán az átalakított PM3 egység a villamosenergia-költség csökkenését hozza magával, de növeli az előállítási költségeket a gőznél, a veszteségeket a kondenzációs termékeknél és a hamu kezelésének költségeit. A nettó megtakarítás 4 342 000 euró lenne az első öt évben, ami 35 213 000 eurós támogatható költséget adna.
2.5. A KHÁT iszapégető rendszer
(12)
A SEL olyan KHÁT-rendszert épített, amely fűtőanyagként azt a biomasszát használja, amely a két festéktelenítő egységből és a részben földgázzal táplált víztisztító üzemből származik. A berendezés egy folyadékágy-rendszeren alapul. A kiépített maximális energiateljesítmény a következő: 1) áram: Pe = 10,4 MWe bruttó és 8 MWe nettó; 2) túlhevített nagynyomású gőz 480°C, 80 bar, Pth = 53 MWth; 3) melegvíz, a fűtési gázok mosásából visszanyerve, mintegy 60°C, Pth = 5,6 MWth. Egy ellennyomásos kazán alakítja át a nagynyomású gőzt mintegy 4 báros alacsony nyomású gőzzé, ezt a gőzt használják a papírgyártás folyamatához. A kazán energiaátalakítási hozama mintegy 87,5 %-os a részleges feltöltés esetén, és mintegy 90 %-os teljes feltöltés esetén. A létesítmény tervezett kapacitása mintegy évi 250 000 tonna iszap, a maximális kapacitás a gyakorlatban ennél alacsonyabb. Amikor a papírgyártó gépeket teljes kapacitáson működtetik, az iszap éves mennyisége elérheti majd a 200 000 tonnát.
(13)
A teljes beruházási költség 55 147 000 eurót tesz ki. Mivel a KHÁT iszapégető rendszer több karbantartási munkát igényel és kevésbé megbízható, mint egy hagyományos KHÁT-berendezés, a beruházás két kiegészítő gőzgenerátort is tartalmaz. A projekt technikai és az üzemeltetési költségei bekerülnek a mérlegbe és aztán amortizálásra kerülnek, vagyis azok is szerepelnek a költségekben.
2.6. Víztisztító berendezések:
(14)
A SEL helyi folyóvízből, a „Kale”-ból származó felszíni vizet alkalmaz majd. Ezt a vizet mielőtt felhasználhatóvá válna a gyártási folyamathoz, tisztítani és fertőtleníteni kell. A támogatható beruházás a belga hatóságok szerint 7 429 000 eurót tesz ki.
(15)
A SEL úgy véli, hogy jelentős lesz a Gand-Terneuzen tengeri csatornába történő szennyvíz-leengedés. A leengedés egy két szakaszból álló biológiai folyamat szerint megy végbe.
(16)
Belgium szerint a támogatható költség 4 431 000 eurót tenne ki.
2.7. A papírhulladékok átmeneti tárolása és a vasúti infrastruktúra
(17)
A környezetvédelmi engedély előírja, hogy műszaki-gazdasági tanulmányt kell készíteni a tengeri csatornába beengedett szennyvízre a terhelés és a koncentráció értékelésére kémiai oxigénigény (KOI) szempontjából. Az elemzés mintegy 1 millió eurós kiegészítő beruházáshoz vezethet a víz egyik tercier tisztítóállomásánál. Ez az esetleges beruházás szerepel a bejelentésben, de ahhoz, hogy támogatásban részesülhessen, a vállalatnak külön kérelmet kell benyújtania ökológiai támogatásra. Ezzel a beruházással kapcsolatban még semmiféle döntés nem született, a flamand hatóságok még nem nyilvánítottak ugyanis véleményt a már bevezetett, általános alkalmazandó KOI normától való eltérés iránti kérelemről. A beruházási projekt fontos létesítményeket tartalmaz a papírhulladék átmeneti tárolása, valamint a meglévő vasúthálózathoz való csatlakozás céljára, a használt papír és a végtermékek szállításához. A belépő és a kilépő termékek áramlását közúti szállítással is le lehetne bonyolítani. Belgium úgy véli, hogy csak a vasúti szállítással kapcsolatos kiegészítő beruházások támogathatóak, vagyis a vasúti infrastruktúra, a papírhulladékok átmeneti tárolására szolgáló létesítmények kiegészítő költsége és a rakodási terület, valamint a kész papír átmeneti tárolásának kiegészítő költsége. A közúti szállítással ellentétben a vasúton szállított használt papírt bálákba csomagolják. Következésképpen a mozgatással, az egyengetéssel és a huzalok eltávolításával kapcsolatos költségeket szintén tartalmazza. A konténerekbe és a kombinált szállításhoz szükséges járművekbe történő beruházásokat nem tartalmazza, amennyiben azok többféleképpen is hasznosíthatóak. Az irodák, a helyi szociális helyiségek és az automatikus tűzoltó berendezések költségeit, valamint a közvetett költségeket sem tartalmazza. A támogatható költség így 8 864 000 eurót tesz ki. Ha utólag úgy tűnne, hogy a beruházás tényleges költsége alacsonyabb, a belga hatóságok újraszámolnák a támogatást, a beruházás tényleges költségének alapján. A vasúti infrastruktúrákba történő beruházások nem vonják maguk után az üzemeltetési költségek csökkenését a közúti szállítással való összehasonlításban.
2.8. A támogatás
(18)
A támogatás a következőkből áll:
-
25 892 425 eurós szubvenció,
-
öt évre szóló ingatlanadó-elengedés. Belgium a maximális elméleti előnyt évi 2 035 162 euróként számszerűsíti, ami mintegy 9 millió eurónak felel meg nettó jelenértéken öt évre. Mindazonáltal a flamand hatóságok azoknak a javaknak az értékét, amelyek alapján az ingatlanadót számították, befagyasztották az 1998. évi szinten, következésképpen a beruházások nem vonnák maguk után az ingatlanadó növekedését és ezáltal az adómentesség nem jelentene tényleges előnyt. Ennek ellenére a helyzet megváltozhat, ha a rendszer számítási módszere módosulna.
(19)
A két intézkedés a flamand régió gazdasági növekedéséről szóló, 1993. december 15-i rendeleten alapul, amelyet a Bizottság 1993-ban hagyott jóvá. Az ezen a rendeleten alapuló, környezetvédelmi támogatások rendszerének módosításait a Bizottság 2000-ben hagyta jóvá (6). A rendszer 8 és 12 % közötti támogatottságot ír elő az intézkedések különböző típusaira. A rendszert összhangba hozták a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabályával, e keretszabály 77. pontjának megfelelően.
2.9. Azok az okok, amelyek a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításához vezettek
(20)
A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy támogatásokat juttassanak a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály alapján a projekt beruházási költségeinek fedezése céljából. Úgy vélekedett nevezetesen, hogy egy 100 %-ban újrahasznosított rostokból készülő újságnyomó papírt gyártó egységbe történő beruházást úgy kell tekinteni, mint az ágazatban szokásos, a technika jelenlegi fejlettségét figyelembe vevő beruházást. A 80 %-ban újrahasznosított rostokból készült folyóiratnyomó papír kétségkívül kevésbé elterjedt, de az nem bizonyos, hogy egy ilyen beruházás ne lenne szükséges minden (nagy) papírgyártó számára, ha tiszteletben kívánja tartani az egyre szigorodó környezetvédelmi szabályokat és versenyképes akar maradni hosszabb távon, a folyamatos innovációnak köszönhetően. Ami a többi beruházást illeti, nem bizonyos, hogy a támogatható költségek csak arra korlátozódnak, ami szoros értelemben szükséges a környezetvédelmi célkitűzéseknek való megfeleléshez.
3. HARMADIK FELEK ÁLTAL ELJUTTATOTT ÉSZREVÉTELEK
(21)
A SEL egyik versenytársa nyújtott be észrevételeket. Úgy véli, hogy a támogatások torzítják a versenyt az újságnyomó papír, a folyóiratnyomó papír és az újrahasznosított papír piacán. Ez utóbbi piacon nettó hiány van abban a régióban, ahol a SEL a rostokat a maga számára vásárolni kívánja. Amennyiben más gyártók, amelyek a SEL-lel versenyeznek, megvásárolnák az újrahasznosított rostokat, a PM3 és a PM4 egységekbe történő beruházások nem jelentenének nettó környezetvédelmi előnyt.
(22)
A langerbruggei létesítmény korszerűsítése nem több és nem kevesebb, mint annak felhozása a technika jelenlegi szintjére, amelyet a piaccal és a konkurenciával kapcsolatos célkitűzések motiválnak, és olyan beruházás, amely a hosszú távú versenyképesség fenntartását, illetve növelését célozza. A PM4 és a PM3 egységekbe történő beruházások mind a papíripar jelenlegi technikai fejlettségi szintjének elérést szolgálják, ahogyan arról azok a legfrissebb korszerűsítések tanúskodnak, amelyeket különféle papírgyártók vállaltak fel az utóbbi években. Ami a folyóiratnyomó papírt illeti, különbséget kell tenni a fényezett papír, a folyóiratnyomó papír és a felületkezelt papír között. Csak akkor lehetne úgy tekinteni, hogy a korszerűsítés a jelenlegi iparági normákat meghaladja, ha a SEL képes lenne arra, hogy olyan felületkezelt folyóiratnyomó papírt állítson elő, amelynek magas az újrahasznosított rosttartalma.
(23)
Olyan beruházásról van szó, amelyet minden, nyomdai papírt előállító gyártónak fel kellene vállalnia. Bejelentése már 2001-ben megtörtént, és a támogatás a jelek szerint nem játszott szerepet a beruházási döntésben. Ez a döntés megfelel a SEL célkitűzésének, miszerint a befektetésen 13 %-os tőkearányos hozamot kíván elérni és beruházási célú kiadásait az amortizációs szinttel azonos, vagy annál alacsonyabb szinten kívánja tartani. Egyébként a projekt egészét a SEL pénzáramlásából finanszírozták. Ezt a SEL több sajtóközleménye megerősíti. A PM4 egységbe történt beruházás, a PM3 egység korszerűsítése és a PM2 egység bezárása egyébként azzal az előnnyel járt, hogy az kevesebbe került, mint egy új papírüzem építése lett volna, zöldmezős telephelyen, mind a folyóiratnyomó, mind az újságnyomó papír esetében valamint a SEL számára lehetővé tette, hogy új kapacitásokra tegyen szert, miközben fokozatosan háttérbe szorítja régi kapacitásait, ami szükséges szakasz annak érdekében, hogy az új kapacitások beindítása ne történhessen meg, ha nem lenne rá megfelelő kereslet. A kiváló minőségű papír iránti kereslet emelkedőben van, és mind az ügyfelek, mind a hatóságok egyre nagyobb mértékű újrahasznosított rosttartalmat követelnek meg.
(24)
Az új iszapégető kapacitásokba történő beruházás és egy víztisztító és szennyvíz-kezelő egységbe történő beruházás potenciálisan jóváhagyható a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály címén. Ez a beruházás azonban közvetlenül kapcsolódik a gyártási kapacitáshoz és nem feltétlenül szükséges a környezetvédelmi célkitűzéseknek való megfeleléshez, tehát nem lenne szabad, hogy bármiféle támogatás legyen adható ezekre. A vasúti infrastruktúra megépítése túlzásnak tűnik, mivel a kamionos szállítás kézenfekvő helyettesítési lehetőséget képviselne, ami semmiféle kiegészítő beruházást nem tenne szükségessé. A környezetre gyakorolt hatások minimálisak lesznek.
4. BELGIUM ÉS A SEL ÉSZREVÉTELEI
4.1. Általános észrevételek
(25)
Belgium és a SEL úgy vélik, hogy a támogatás nem gyakorolna negatív hatást a tagállamok közötti forgalomra, és nem juttatná a SEL-t olyan jellegű előnyhöz, ami torzítja a versenyt. A projekt minden eleme esetén a támogatható költségek aránya elegendő ahhoz, hogy a támogatást megindokolja. Részletes információkat és indoklásokat adtak meg a támogatható költségekről. Amennyiben ezek már bemutatásra kerültek a 2-5. szakaszokban, a jelen szakasz nem ismétli meg ezeket.
4.2. A PM4 és a DIP2 egységek: folyóiratnyomó papír gyártása 100 %-ban újrahasznosított rostokból
(26)
Ami az újrahasznosítás százalékos arányát jelenti, ezek tulajdonképpen a tagállamok számára előírt normák, de a Belgiumban kialakult helyzetben úgy tűnik, közvetlen kapcsolat van e szabályok és a SEL tevékenységei között.
(27)
A 100 %-ban újrahasznosított rostokból készült újságnyomó papír egyáltalán nem felel meg a technika jelenlegi állásának. Európában jelenleg valójában mindössze 5 vagy 6 egység van újságnyomó papír gyártására ebben a nagyságrendben. A gyártási létesítmények túlnyomó része olyan papírt gyárt, amely 40 és 80 % közötti százalékos arányban tartalmaz újrahasznosított rostokat. Ezek a berendezések nem sorozattermékek és azok mindegyike újító jellegű volt. Az optimális termelékenység eléréséhez rendszerint mintegy két évre van szükség, vagyis sokkal hosszabb időre, mint a jelenlegi technikai fejlettségnek megfelelő berendezés esetében. A PM4 és a DIP2 azok közé tartoznak, amelyek a világon a legjobbak.
4.3. PM3 egység: 80 %-ban újrahasznosított folyóiratnyomó papír
(28)
A már az indításról szóló határozatban bemutatott érveken kívül Belgium és a SEL hangsúlyozza a PM3 újító és a maga nemében egyedi jellegű elemeit, valamint a beindítási költségek és a tanulási görbe fontosságát. Ez bizonyítja azt is, hogy a beruházás nem tekinthető olyannak, ami a technika jelenlegi fejlettségének felel meg. Elismerik, hogy a folyóiratnyomó papír piaca az újrahasznosított rostok magasabb tartalma felé és az alacsonyabb energiafelhasználás felé halad, de a SEL beruházása nem tekinthető olyannak, ami a technika jelenlegi fejlettségi szintjének felel meg.
(29)
A PM3 egység rekonstrukcióját akkor kezdték meg, amikor erre műszaki vagy gazdasági szempontból még nem volt szükség. Ezt az egységet úgy kell tekinteni, mint prototípust a Stora Enso csoport számára. A beruházás teljes mértékben megfelel a csoport hosszú távú stratégiájának, amely a folyamat, az erőforrások felhasználásának és az alkalmazottak képességeinek állandó javítása, tartós papír gyártásának elérése céljából.
(30)
Sem Belgium, sem a SEL nem tett észrevételeket a LEIPA által megkezdett beruházásokkal kapcsolatban, ahol a folyóiratnyomó papír szintén alapvetően újrahasznosított rostokból készül (7).
4.4. A kapcsolt hő- és áramtermelés megvalósítása iszapégetésben
(31)
Ha figyelembe vesszük a KHÁT iszapégető berendezés teljes költségét, beleértve az értékcsökkenési leírást, semmiféle nettó eredmény nem keletkezne a berendezés élettartamának első öt évében. Ha a SEL nem eszközölt volna beruházást ebbe a létesítménybe, megvásárolhatná a gőzt és az áramot, amelyre szüksége van, egy szomszédos gyártótól. Ebben az esetben a SEL-nek egy kiegészítő gőzkazánba kellene befektetnie, 1 189 000 eurós költséggel. Ezért a támogatásra jogosult költségeknek meg kell felelniük a teljes beruházási költségnek, az 1 189 000 euró levonásával.
(32)
Mindenesetre egy hagyományos KHÁT-berendezés alkalmasabb helyettesítési megoldást jelenthetne ugyanannak a gőz- és árammennyiségnek az előállítására, mint a külön gőz- és áram-előállító egységek.
4.5. A lágy víz tisztítása
(33)
Ha a SEL rendelkezne engedéllyel korlátozott mértékben felszín alatti víz kivételére, az lenne a reális, ha továbbra is ezt tenné. A mł-enkénti teljes költség gyakorlatilag hasonló ebben a két esetben, de semmiféle beruházásra nincs szükség. Mindazonáltal a gyakorlatban nem lenne reális ilyen mértékű felszín alatti víz kivétele.
4.6. A szennyvíz tisztítása
(34)
Belgium kifejtette, hogy nem szükséges a meglévő víztisztító berendezések kapacitásának növelése, figyelembe véve a szennyvíz tisztításának és a gyártási folyamatnak az optimalizálását. A beruházás lényegében egy pufferciszternára vonatkozik, amelynek az a feladata, hogy biztosítsa a tisztítás stabil működését és azokra a műszaki felszerelésekre, amelyek a meglévő tisztítólétesítményekkel való összeköttetést megvalósítják. A szennyvíztisztító létesítmény rendelkezik bizonyos újító jellegzetességekkel.
(35)
A tisztítás meghaladja azt, amit a VLAREM-szabványok megkövetelnek, de az engedélyben előírt szabványokat is (csaknem minden anyag vonatkozásában). Ez utóbbiak szigorúak és - a hatóságokkal folytatott tárgyalások során - azokat adaptálták, annak érdekében, hogy a tisztítóberendezésekkel a lehető legjobb eredményeket érjék el. Ezek meghaladják „az elérhető legjobb technikát” alapul vevő szinteket. Egy szakértői jelentés úgy véli, hogy a 260 mg/l-ben megállapított korlát a kémiai oxigénigény (KOI) szempontjából rendkívül ambíciózusnak tekintendő. A környezetvédelmi engedély egy további 180 mg/l-es csökkentést ír elő, ami példa nélküli eset a papírágazatban.
(36)
A KOI kivételével minden anyagkoncentráció alacsonyabb a szennyvízben, mint a Kaléból származó vízben.
4.7. A víz harmadlagos tisztítása
(37)
Belgium úgy véli, hogy a víz esetleges harmadlagos tisztítására szánt támogatás összeegyeztethető lenne, ugyanazon okokból kifolyólag, mint amelyek a szennyvíz tisztítására alkalmazandóak. Figyelembe véve a rendelkezésére álló szakértői jelentést és mivel még várakozik a flamand hatóságok határozatára, azzal a kérelmével kapcsolatban, hogy eltérhessen a KOI-ra vonatkozó 180 mg/l-es normától, a SEL még nem hozott döntést ezzel a beruházással kapcsolatban. Nem kért szubvenciót sem.
4.8. A papírhulladékok átmeneti tárolása és a vasúti infrastruktúra
(38)
Belgium és a SEL hangsúlyozzák, hogy a közúti szállításról a vasúti szállításra való áttérés teljes mértékben összhangban van a Bizottság „Az európai közlekedéspolitika 2010-ig: a döntések ideje” (8) c. fehér könyvével. A vasúti infrastruktúrába történő beruházások nem szükségesek egy papírgyártó üzem működéséhez, amennyiben a közúti infrastruktúrák adaptálhatók lennének az új helyzethez, a főút eltérítésének köszönhetően. Ez az utóbbi megoldás bizonyos hátrányokkal járna, de azokat minimálisnak kell tekinteni. Ezt az elemzést megerősíti egy olyan tanulmány, amely a környezeti hatások értékelésének keretében készült el. A szállítás költsége nem emelkedett volna, ha a vasúti infrastruktúrába történő beruházás nem valósult volna meg.
(39)
A támogatás megfelel a közlekedési ágazatban adott állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak is. A beruházások támogathatóak lettek volna a Marco Polo európai program keretében is, de semmiféle támogatás iránti kérelmet nem terveztek. A támogatás ahhoz szükséges, hogy kompenzálja a kiegészítő költségek egy részét. Egyébként a közúti szállítás is támogatott, mivel a forgalmi dugókkal és a környezetszennyezéssel kapcsolatos összes költség adómentes.
5. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
5.1. Állami támogatás a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében
(40)
A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy - kivéve a Szerződésben előirányzott eltéréseket - azok a támogatások, amelyek rontják vagy ronthatják a versenyhelyzetet, amikor egyes vállalatokat vagy egyes tevékenységeket előnyben részesítenek, nem egyeztethetőek össze a közös piaccal, amennyiben kihatnak a tagállamok közötti forgalomra. A tervezett szubvenció és adómentesség - ez utóbbi esetében olyan mértékben, amennyiben csökkenti a ténylegesen fizetendő adókat - támogatásokat képviselnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, mert állami erőforrások terhére mentesítik a SEL-t a beruházási költségek egy része alól, amelyeket normál esetben neki magának kellene fizetnie. A támogatás megerősíti a SEL helyzetét versenytársaival szemben a Közösségen belül, és ennek következtében úgy tekintendő, mint ami a versenyre kihat. Tekintetbe véve, hogy intenzív árucsereforgalom van a tagállamok között az újságnyomó papír és a folyóiratnyomó papír vonatkozásában, illetve a papírhulladék és a papírpép vonatkozásában, a Bizottság úgy véli, hogy a SEL-nek adott támogatás kihat a tagállamok közötti kereskedelemre.
(41)
Belgium betartotta azt a kötelezettséget, hogy be kell jelenteni a kért támogatást a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése és a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabályának 76. pontja szerint.
5.2. Általános megjegyzések az összeegyeztethetőségről
(42)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdéseiben előirányzott mentességek alkalmazhatóak-e. A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében előirányzott mentességek felhasználhatók annak megindoklására, hogy a támogatás összeegyeztethető a közös piaccal. Mindenesetre a támogatás a) nem szociális jellegű és nem egyéni fogyasztóknak adják meg, b) nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károkat hoz helyre és c) nem szükséges ahhoz, hogy a Németország megosztásából adódó gazdasági hátrányokat kompenzálja.
(43)
A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a), b) és d) pontjaiban előírt, az olyan régiók gazdasági fejlődésének kedvezményezését szolgáló támogatásokra vonatkozó mentességek, amelyekben az életszínvonal abnormálisan alacsony, vagy amelyekben súlyos a munkanélküliség, azok a támogatások, amelyek célja egy közös európai érdeket képviselő projekt megvalósítását segítik elő, vagy az egyik tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavar elhárítását szolgálják, valamint a kultúra segítésére és az örökség megőrzésére irányuló támogatások nem alkalmazhatóak. Belgium nem kísérelte meg, hogy a támogatásokat ezeknek a rendelkezéseknek az alapján indokolja.
(44)
Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti mentességet illeti, vagyis az egyes gazdasági tevékenységek fejlődésének megkönnyítését, a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatásnak nem célja a kutatás és a fejlesztés, a kis- és középvállalkozások által megvalósított beruházások vagy a SEL megmentése vagy szerkezetátalakítása. A támogatás fontos lehet abban, hogy ösztönözze a kiválasztott telephelyen a beruházásokat. Mindenesetre Langerbrugge nem olyan régióban található, ahol az indító beruházások regionális támogatásokat kaphatnak. Ezért a támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal annak az indítéknak az alapján, hogy megkönnyíti a fejlődést bizonyos régiókban.
(45)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a támogatás nem vehetné-e igénybe valamelyik mentességet a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, más indokokból, és nevezetesen, hogy az adott esetben alkalmazható-e a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály. A támogatás megadására egy olyan támogatási rendszer értelmében került sor, amelyet a Bizottság 2000-ben jóváhagyott (9). Viszont ez a jóváhagyás az új keretszabály alkalmazása előtt történt. Amikor az új keretszabályt elfogadta, a Bizottság azt javasolta a tagállamoknak, hogy hasznos intézkedés lenne, ha a meglévő támogatási rendszereket adaptálnák, hogy azok 2002. január 1-je előtt összeegyeztethetővé váljanak az új keretszabállyal. Belgium feltétel nélkül elfogadta ezt a javaslatot a hasznos intézkedésekre, és így a 2000-ben jóváhagyott rendszert adaptálnia kellett. Ezért a Bizottság a támogatás összeegyeztethetőségét az új keretszabálynak megfelelően értékelte. A projektnek a vasúti infrastruktúrával kapcsolatos részét viszont a Szerződés 73. cikkére figyelemmel értékelte, amely az olyan állami támogatásokkal foglalkozik, amelyek a közlekedési koordináció szükségleteit elégítik ki.
5.3. Összeegyeztethetőség a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály szerint
(46)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály 29. pontja alapján engedélyezhetők az olyan beruházásokhoz adott támogatások, amelyek lehetővé teszik a vállalatok számára az alkalmazandó közösségi szabványok meghaladását, maximálisan a támogatható beruházások bruttó költségének 30 %-os szintjéig. Ezek a feltételek alkalmazandóak azokra a támogatásokra is, amelyeket olyan vállalatok kapnak, ahol beruházásokat kezdeményeznek kényszerítő közösségi szabványok hiányában, vagy ahol beruházásokra van szükség az érvényben lévő közösségi szabványoknál szigorúbb nemzeti szabványok tiszteletben tartásához. Ahogyan azt a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 6. pontja megállapítja, közösségi szabványoknak tekintik a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EGK tanácsi irányelv (10) alkalmazásában a nemzeti szervek által előírt szabványokat is. Ennek az irányelvnek megfelelően a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a szabványokat, amelyeket előírnak a környezetvédelmi engedélyekben az elérhető legjobb technikák alkalmazásával elérhető eredmények alapján.
(47)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 36. és 37. pontja szerint támogatható költségnek minősülnek a beruházások, amikor olyan területeken valósulnak meg, ahol feltétlenül szükségesek a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez, olyan épületek, létesítmények és berendezések, amelyek a környezetszennyezés vagy az ártalmak csökkentését vagy kiküszöbölését, vagy a környezet védelmét célzó gyártási módszerek alkalmazását szolgálják. A támogatható költségeknek szigorúan a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez szükséges kiegészítő beruházások költségeire kell korlátozódniuk.
5.3.1. A DIP2, a PM4 és a PM3 egységek: az újrahasznosítás arányának növelése
(48)
A Bizottság nem vonja kétségbe azokat az előnyöket, amelyeket a papírhulladék újrahasznosítása a környezet számára jelent. Úgy véli azonban, hogy lehetetlen megindokolni a DIP2, a PM4 és a PM3 egységeknek adott támogatást a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontja alapján, miszerint azok növelik az újrahasznosítás arányát.
(49)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy mindenekelőtt a jog általános elveinek megfelelően minden kivétel korlátozó módon értelmezendő. A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály meghatározza azokat a feltételeket, amelyek esetén a Bizottság egy támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint, és az tehát kivételt képez a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő általános tiltás alól. Emlékeztetni kell arra is, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály „a szennyező fizet” általános elvre alapul, és ennek a keretszabálynak minden értelmezése során kötelezően tiszteletben kell tartani ezt az elvet.
(50)
A PM3-ba, a PM4-be és a DIP2-be történő beruházásokat arra használják majd fel, hogy újságnyomó papírt és folyóiratnyomó papírt gyártsanak, amelyek végül mind papírhulladékká válnak. A gyártási kapacitás növekedése tehát a papírhulladék mennyiségének növekedését eredményezi majd, amely csak részben kerül újrahasznosításra. Ilyen szempontból a PM2 egység bezárása és a finnországi és svédországi gyártás csökkentése, ami (részben) ellensúlyozza a PM3 és a PM4 kapacitásainak növekedését, nem vehető figyelembe. A bezárt kapacitások régebbiek, mint az új kapacitások, eltérő műszaki jellegzetességekkel rendelkeznek, és nem ugyanolyan pozíciókat foglalnak el a piacon. A közvetlen összehasonlítás nem lehetséges.
(51)
A beruházásokról feltételezhető, hogy megnövelik a papírhulladék mennyiségét. Nem garantált azonban, hogy valóban a papírhulladékok begyűjtésének növekedését eredményezik majd, sem általánosságban, sem pedig a SEL eladásaiból származó papírhulladékot illetően. Következésképpen a beruházások nem csökkentik azt a környezetszennyezést, amelyet maga a SEL vált ki. A környezetvédelmi előnyök járhatnak közvetett hatásokkal a papírhulladék kínálatára és keresletére, amelyek kihatással vannak e termékek felhasználóinak és szállítóinak egészére, nem csupán a SEL-re.
(52)
Egyébként a Bizottság megjegyzi, hogy papírhulladék arányára vonatkozó normák nem a különböző vállalatokra közvetlenül alkalmazandó jogi normák, bár Belgium esetében ezek nagy hatással lennének a SEL tevékenységeire. Inkább az európai jogszabályok által a tagállamokra kiszabott normákról van szó, nevezetesen a hulladéklerakókról szóló irányelvről (11) és a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelvről (12). A támogatást nem azért adják a vállalatnak, hogy meghaladja azokat a normákat, amelyek rá közvetlenül alkalmazandóak. A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontjában említett első helyzet, amely feljogosít támogatások adására, annak érdekében, hogy a vállalatok az alkalmazandó közösségi normákat meghaladhassák, az adott esetben nem alkalmazható.
(53)
Belgium úgy véli viszont, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontjában említett második helyzet alkalmazandó, vagyis az, amikor támogatásokat olyan vállalatoknak adnak, amelyek közösségi normák hiányában valósítanak meg beruházásokat. A Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy nem ez a helyzet. A PM3, a PM4 és a DIP2 egységekbe történő beruházások általános célkitűzése az, hogy elősegítse az újrahasznosítást, ezáltal mentesítve az igazi környezetszennyezőket azok alól a terhek alól, amelyeket egyébként viselniük kellene. A támogatásnak nem célja a SEL eladásaiból származó papírhulladék mennyiségének csökkentése. Inkább arra serkenti a SEL-t, hogy visszavegye azt a papírhulladékot, amely bármely papírgyártó által eladott termékekből származik. A Bizottság úgy véli, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontja azokra az esetekre vonatkozik, amikor egy vállalat azért eszközöl beruházásokat, hogy saját teljesítményét javítsa a környezetvédelem szempontjából és csökkentse saját környezetszennyezését. Az ilyen esetekben a támogatások megadhatók, a vállalatok serkentésére, hogy saját helyzetüket javítsák a környezetvédelem szempontjából. Más szóval, a szabályok könnyen megkerülhetők lennének, ha a támogatásokat nem a környezetszennyezőknek adnák, hanem azoknak a társaságoknak, amelyek a környezetszennyezéssel felelős módon foglalkoznak.
(54)
Ezt az értelmezést erősíti meg a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 18 b) pontja, amely szerint „a támogatás ösztönzőként is működhet, hogy a vállalkozások teljesítsék túl a szabványokat vagy vállaljanak további beruházásokat, hogy csökkentsék üzemeik környezetszennyezését”.
(55)
Egyébként a Belgium által sugallt értelmezés lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy beruházásaikra minden olyan ágazatban szubvenciót szerezzenek, ahol a másodlagos nyersanyagok felhasználására nyílik lehetőség. Ezeket a támogatásokat anélkül adnák meg, hogy a vállalatoknak tiszteletben kellene tartaniuk az állami támogatásokra, nevezetesen a regionális támogatásokra és a KKV-k beruházásaihoz adott támogatásokra vonatkozó szabályokat. Az ilyen támogatások súlyos torzulásokat válthatnának ki az érintett piacokon.
(56)
Ezért vélekedik úgy a Bizottság, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontja nem alkalmazható a PM3, a PM4 és DIP2 beruházásokra, azok összességében. A Bizottság megvizsgálta azonban, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. vagy 30. pontjai alkalmazhatóak-e a beruházások egyes részeinél.
5.3.2. A környezetvédelmi beruházások különböző elemei a PM3, a PM4 és a DIP2 egységeknél, az energiafelhasználás csökkenése a PM4 egységnél
(57)
Ahogyan azt a 9. pont kifejti, Belgium úgy véli, hogy a beruházások különböző elemei a PM4 és a DIP2 egységeknél, amelyek legalább 19,1 millió eurós többletköltséggel járnak, kaphatnának támogatást a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontjának címén. Mindenesetre ezeknek az elemeknek a leírása nyilvánvalóvá tesz bizonyos költségmegtakarításokat. A hűtőtornyokban történő kiegészítő beruházás például az energiafelhasználás 10 MW-os csökkenését jelentené a téli időszakban. A fehérvízkör lezárása a vízfelhasználás csökkentését célozza. A mozgatható prések használata a hagyományos sajtolók helyett lehetővé teszi a SEL számára, hogy szárazabb papírokat állítson elő, optimalizálja a szárítás folyamatát és energiát takarítson meg. A Bizottság ismételt kérése ellenére Belgium sem azt nem bizonyította be, hogy a költségek teljes egészükben támogathatóak lennének kiegészítő költségekként, sem azt nem jelezte, hogy a SEL milyen előnyökre tenne szert a beruházásnak ezen különleges elemei révén, ahogyan azt a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 36. és 37. pontjai megkövetelik. Nem számítható tehát ki, hogy mi lenne az a támogatási összeg, amelyre az engedély megadható.
(58)
Ahogyan azt a 10. pont említi, Belgium kiemelte, hogy a PM4 egység kaphatna támogatásokat a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 30. pontja alapján, amennyiben az energiafelhasználás csökkentése lehetővé válik. Ahelyett, hogy a klasszikus szélességű papírgyártó gépbe ruházott volna be, a SEL úgy döntött, hogy egy újszerű gépet választ, amely kevesebb energiát használ fel. A beruházás tehát megfelel az energiatakarékosság meghatározásának.
(59)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 36. és 37. pontjainak megfelelően csak a szigorúan a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez szükséges beruházások támogathatóak. Nemcsak a PM4 egység egy része az, ami lehetővé teszi az energiafogyasztás csökkentését. A döntő tényező a rotációs elemek együttesen nagyobb szélessége, ami hatással van a gép egész tervrajzára és megépítésére, és egyrészt kisebb sebességét, másrészt a prések szakaszának adaptálását teszi szükségessé. Egy független szakértő részletes elemzést készített az újságnyomó papír gyártásához szükséges hagyományos gép költségéről. Ezután elkészült a tényleges beruházási költség részletes értékelése. A különbségek nem csupán a műszaki specifikációkból, de a pontosabb ismeretekből, a potenciális árcsökkentési lehetőségekből stb. is adódnak. A becsült 14,1 millió eurós támogatható költség azonban csak a berendezésekbe történő beruházások relatív költségkülönbözeteire vonatkozik (13). Ez az értékelés józan feltételezések alapján készült, kerülve minden túlzó becslést.
(60)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 37. pontjának harmadik számozatlan bekezdése szerint a támogatható költségeket úgy kell kiszámítani, hogy elvonatkoztatunk az esetleges kapacitásnövelésből származó előnyöktől és a beruházás élettartamának első öt éve során keletkezett költségmegtakarításoktól. A beruházás élettartamának első évei során a magasabb beindítási költségek azonban meghaladják azokat a megtakarításokat, amelyek az energia, a nyersanyagok és a termelékenység területén megvalósulnak.
(61)
Következésképpen a PM4 egység vonatkozásában a Bizottság becslése szerint elfogadhatónak ítélhető meg egy 40 % × 14,1 millió eurós = 5,64 millió eurós összegű támogatás.
(62)
Nem létezik olyan párhuzam, amelynek alapján a PM3 és a DIP2 egységek számára a támogatások összeegyeztethetőeknek minősülhetnének.
5.3.3. A KHÁT iszapégető létesítmény
(63)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 31. pontjának megfelelően a kapcsolt hő- és áramtermelésre szolgáló beruházások kaphatnak támogatást, amikor a konverzió hozama különösen magas. Ilyen szempontból a Bizottság nevezetesen figyelembe veszi majd a gyártási folyamatban felhasznált primer energia típusát. Ezek a beruházások kaphatnak támogatást a támogatható költség 40 %-ának megfelelő mértékben, a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 36. és 37. pontjának megfelelően.
(64)
A létesítmény biomasszát használ fel (14), amely közvetlenül az üzemből kerül ki, valamint földgázt, a konverziós hozama pedig 87,5-90 % lesz. Figyelembe véve a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK (15) irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, a Bizottság úgy véli, hogy ez a beruházás beletartozik a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 31. pontjának alkalmazási körébe.
(65)
A kérdéses költségek egésze vonatkozik a biomasszából kiindulva áramot és hőt termelő kapcsolt berendezés révén keletkező áram és gőz előállításához és felhasználásához szükséges épületekre, berendezésekre és felszerelésekre. Ezek tehát támogathatóak a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 36. pontjának megfelelően.
(66)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 37. pontja első bekezdésének megfelelően csak a kiegészítő költségek támogathatóak. Az adott esetben a gazdaságosabb megoldás az lenne, ha egy hagyományos berendezésbe ruháznának be a kapcsolt hő- és áramtermeléshez. Egy 55 000 kW-os nagynyomású gőzgenerátorról lenne szó, és egy kiegészítő 9 400 kW-os gőzturbináról, ami egy 5 180 000 euró összköltségű beruházást képviselne.
(67)
A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 37. pontjának harmadik számozatlan bekezdése szerint a támogatható költségeket úgy kell kiszámítani, hogy elvonatkoztatunk a beruházás élettartamának első öt éve során keletkezett költségmegtakarításoktól, és a hozzájuk társuló többlettermelésektől ugyanazon öt év során. A szóbanforgó megtakarítások a következők:
-
a kapcsolt hő- és áramtermelést végző hagyományos berendezés üzemeltetésének megtakarított költségei: itt a hagyományos KHÁT-berendezés fűtőanyaggal való ellátásának költségeiről van szó, ugyanakkora mennyiségű gőz és hő előállítására, a személyzet költségei, a karbantartási költségek és a hagyományos berendezés működéséhez szükséges demineralizált víz költsége,
-
az iszapkezelés elkerült költsége. Ha az iszapokat nem égetnék el a KHÁT-létesítményben, a SEL-nek a következő lehetőségek közül kellene választania: 1) szétterítés, nevezetesen azoknak az iszapoknak az esetében, amelyek a víz tisztításából származnak, de nem a festéktelenítésből származó iszapoknál; 2) felhasználás a téglaiparban; 3) felhasználás fűtőanyagként villamos energia gyártására, nevezetesen, amennyiben az iszapokat biomasszának tekintjük; 4) felhasználás a cemenetágazatban,
-
működési támogatások: a SEL be tudná szerezni az általa előállított áramra a zöld bizonyítványokat. A belga hatóságok garantálják bizonyítványonként a 80 eurós minimális árat. A 2003-ban elért effektív ár valamivel magasabb lenne.
(68)
Ami a kiegészítő költségeket illeti, ezek a KHÁT iszapkezelő létesítmény következő üzemeltetési költségei: kapcsolt felhasználású gáz, a hamu szállítása és ürítése, a demineralizált víz felhasználása, jóval magasabb személyi költségek, környezetvédelmi tanúsítványok költsége, a fűtőgáz ellenőrzése és tisztításának költsége. Az iszapok égetés előtti víztelenítésének költségei nem kerültek levonásra, mivel a víztelenítésre mindenképpen szükség van.
(69)
Egy ötéves időszak alatt, 2003 májusától 2008 áprilisáig, a teljes nettó megtakarítások 16 343 000 eurót tennének ki, a 2003. január 1-jei nettó jelenértéken.
(70)
A fentieket figyelembe véve, a támogatható összegek 40 % × [55 147 000 euró - 5 180 000 euró - 16 343 000 euró] = 13 449 600 eurót tesznek ki.
(71)
Bizonyos esetekben az iszapok egy KHÁT-létesítményben történő elégetése következhet a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 29. pontjából, például, amikor a társaság az iszapok eltávolításának a környezet szempontjából kedvezőbb technológiáját választja ahhoz a technológiához képest, amely a közösségi szabályok értelmében engedélyezett. A SEL-nek azonban nincs ilyen lehetősége. Minden esetben az iszapok elégetésre kerülnének, akár visszanyerik a hőértéket, akár nem. Ezért a választott megoldás előnyei a környezet szempontjából abban vannak, hogy energiát nyernek a kapcsolt áram- és hőtermelésből, és a támogatás végül is csak a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 31. pontja értelmében lenne megadható.
5.3.4. A lágy víz tisztítása
(72)
A beruházások ahhoz szükségesek, hogy a Kale patakból származó felszíni vizeket fel lehessen használni. Belgium azonban nem erősítette meg, hogy a SEL-nek lenne egy másik, olcsóbb választási lehetősége, amely megfelelne a közösségi jogszabályoknak. Belgium elismeri, hogy „a gyakorlatban nem reális felszín alatti vizeket ilyen mennyiségben kivételezni. Ha a SEL rendelkezne olyan engedéllyel, amely felhatalmazza a felszín alatti vizek (korlátozott) kivételezésére, ezeknek a kivéteknek a folytatása ésszerűen reálisnak lenne tekinthető.” Mindazonáltal a SEL jelenleg semmiféle engedéllyel nem rendelkezik, amely lehetővé tenné számára, hogy felszín alatti vizeket vételezzen, és ezzel kapcsolatban semmiféle részlet nem ismert. Figyelembe véve azokat a problémákat, amelyek jelenleg Flandriában vannak a felszín alatti vizek vonatkozásában, és amelyek még növekednek is, úgy tűnik, hogy a hatóságok korlátozásokat vezetnek be az új engedélyek kiadására. Egyébként, ahogyan Belgium magyarázza, az a tény, hogy nem használnak fel felszín alatti vizeket, már a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK (16) európai parlamenti és tanácsi irányelvnek („keretirányelv a vízről”) a fenntartható vízgazdálkodással kapcsolatos rendelkezéseinek alapján eldöntésre került. Ami a felszín alatti vizeket illeti, a jelzett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) ii. pontja kimondja, hogy a tagállamoknak védeniük, javítaniuk és regenerálniuk kell a felszíni vizek teljes tömegét és biztosítaniuk kell az egyensúlyt a felszín alatti vizek kivétje és megújítása között, annak érdekében, hogy a felszín alatti víztömegek jó állapotban legyenek. Ezt a célkitűzést 2015-re kell elérni, és különféle közbenső határidőket is rögzítettek. Az(ok) a vízforrás(ok), amely(ek)et a Stora Enso felhasználhatna, valójában túlzott igénybevételnek vannak kitéve. Ezért a célul kitűzött 2015-ös dátum már most politikai következményekkel jár. A Bizottság jelenleg nem tudja ezt a második választási lehetőséget figyelembe venni a támogatható költségek kiszámításához, és a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 40. pontjának megfelelően semmiféle támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek ennek az elemnek az esetében.
5.3.5. A szennyvíz tisztítása
(73)
Belgium elmagyarázza, hogy a szennyvizek minősége megfelel a felső normáknak a vonatkozó engedélyben megadottak többségének esetében, valamint a VLAREM II. normáinak, amelyek - véleménye szerint - az elérhető legjobb műszaki megoldásokon alapulnak, ahogyan azt a 96/61/EGK irányelv megköveteli. A kritikus pont azonban a kémiai oxigénigény (KOI) koncentrációja a vízben. Rövid távon a SEL nem lesz képes arra, hogy a KOI-t 260 mg/l alá levigye.
(74)
A „Rendelkezésre álló bevált technológiák” című, a papíripar számára rendelkezésre álló referenciadokumentum 1 700-2 700 mg/l KOI-t állapít meg, de ez sokkal nagyobb tonnánkénti vízfogyasztáson alapul, amely akkor volt az elérhető legjobb technológia, amikor ez a referenciadokumentum elkészült. Belgium megemlíti, hogy egy szakértői tanulmány a 260 mg/l-es normát rendkívül ambíciózusnak minősítette, és hogy erre egyáltalán nincs precedens a papíriparban. A környezetre gyakorolt hatások értékelése azonban, annak megjegyzésével, hogy a visszaengedés 260 mg/l lesz, a Stora Enso németországi, szászországi üzemének eredményeire hivatkozik.
(75)
A Stora Enso beruházáshoz megadott környezetvédelmi engedély még szigorúbb, és egy maximális 180 mg/l-es KOI-értéket ír elő, az alkalmazandó flamand jogszabályokra alapozva. A SEL eltérést kért annak érdekében, hogy leengedhessen olyan szennyvizeket, amelyek KOI-ja 260 mg/l. Az engedélyt megadták, az erre a kérelemre való utalással és azzal, hogy tanulmányt kell készíteni a jövőbeli korszerűsítésekről, amelyek lehetővé tennék a 180 mg/l-es norma elérését.
(76)
A 96/61/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően „ahol a környezetminőségi szabvány szigorúbb feltételeket igényel, mint amilyeneket az elérhető legjobb technikával el lehet érni, további intézkedéseket kell megkövetelni különösen az engedélyben az egyéb, környezetminőségi szabványoknak való megfelelés céljából hozható intézkedések sérelme nélkül.” A Stora Enso papírgyártó gépe a szennyvizet a Gand-Terneuzen csatornába vezeti ki, amely erősen szennyezett. A környezet számára adódó hatások értékelése szerint, 260 mg/l-es KOI-val a SEL teljes szennyvíz-kibocsátása a csatornába kerülő KOI összességének 10-15 %-át képviselnék, ami fontos hatás lenne és meghaladná a minőségi szintnek a csatorna esetében tervezett értékeit. A vízről szóló keretirányelv kötelezi a tagállamokat, hogy határozzák meg a megfelelő minőségi célkitűzéseket a felvevő vizek számára a tagállamokban. Bár az ebből az irányelvből adódó kötelezettségek talán még nem teljesen kényszerítőek, úgy tűnik, hogy a Gand-Terneuzen csatorna esetében rögzített célkitűzések nem haladják meg az irányelv által megszabott követelményeket.
(77)
Következésképpen, ha a 260 mg/l KOI-s szennyvíz kibocsátását engedélyezték, ezt a normát közösségi normaként kellene kezelni, amelyet nevezetesen a 96/61/EGK irányelv 10. cikkének és a vízről szóló keretszabálynak megfelelően rögzítettek. Belgium nem bizonyította be, hogy a 260 mg/l-es norma meghaladná a közösségi jogszabályokban megkövetelteket. Ebből következően a beruházás szükséges ahhoz, hogy a közösségi normákat, a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 6. pontjának feltételeit kielégítsék, és az így nem részesülhet támogatásban. Bár a beruházás, a KOI kivételével, túlmegy az alkalmazandó környezeti normákon, úgy tűnik, hogy nincs semmilyen kiegésztő beruházási költség, amely támogatható lenne, és a Bizottság ezekre a beruházásokra semmiféle támogatást nem tud összeegyeztethetőnek tartani.
5.3.6. A víz harmadlagos tisztítása
(78)
A víz harmadlagos tisztítását szolgáló berendezések kiegészítő beruházásaira annak érdekében kerül sor, hogy megfeleljenek a KOI-val kapcsolatos normáknak. Belgium nem magyarázta meg, hogy ezek a normák meghaladnák a közösségi normákat. Mindenesetre Belgium nem jelentett be támogatást ezekre a beruházásokra, mivel a helyzet még nem világos, és függ annak a tanulmánynak az eredményétől, amelyet a SEL-nek el kell készítenie, hogy megfeleljen a környezetvédelmi engedélynek. A Bizottságnak tehát nem kell következtetést levonnia ezzel kapcsolatban.
5.4. A vasúti infrastruktúra és a papírhulladékok átmeneti tárolása
(79)
A projektnek ez a része egy szállítási tevékenységre vonatkozik, nem pedig magának a papírnak az előállítására. A beruházás tehát elsősorban a szállítási piacon folyó versenyt érinti. A Szerződés 73. cikke úgy rendelkezik, hogy a Szerződéssel összeegyeztethetőek azok a támogatások, amelyek a közlekedés koordinálásával kapcsolatosak. A vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez nyújtott támogatásokról szóló, 1970. június 4-i 1107/70/EGK tanácsi rendelet (17) hajtja végre a Szerződés 73. cikkét. A mondott rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy az infrastruktúra-költségek felosztására vonatkozó közös előírások hatálybalépéséig, ahol olyan vállalkozásoknak nyújtanak támogatást, amelyeknek viselniük kell az általuk használt infrastruktúrával kapcsolatos költséget, míg más vállalkozásokra nem hárul hasonló teher. A Bizottság úgy véli, hogy korábbi gyakorlatának megfelelően (18) a rendezővágányok költségei a mondott cikk alkalmazási körébe tartoznak, mivel azok a vállalatok, amelyek versenyző közlekedési módokat, nevezetesen közúti szállítást kínálnak, nem kell viselniük ugyanezeket az infrastruktúra-költségeket. Egy közlekedési módról egy másik közlekedési módra történő átváltás megvalósítása, mint az adott esetben történik, koordinációs tevékenységnek minősül a Szerződés 73. cikkének értelmében. A Bizottság gyakorlatának megfelelően 50 %-os mértékig egy támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal, ezen az alapon. Ráadásul a SEL bebizonyította, hogy a vasúti szállítás nem szükséges ahhoz, hogy tevékenységeit folytatni tudja. Úgy tekinthető tehát, hogy a támogatás ösztönözheti a vállalatot a beruházás megvalósítására. Következésképpen a projekt ezen részére indokolt lehet támogatást adni a Szerződés 73. cikke alapján, 4 432 000 eurós összegig.
5.5. Összeegyeztethetőség közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján
(80)
Mivel a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabálya nem alkalmazható a PM4 és a DIP2 egységek beruházássaira és a PM3 egység beruházásaira, a Bizottság megvizsgálta, hogy az ezen beruházásoknak megadott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján.
5.5.1. A PM4 és a DIP2 egységek: folyóiratnyomó papír gyártása 100 %-ban újrahasznosított rostokból
(81)
A SEL beruházása 100 %-ban újrahasznosított rostokból készülő újságnyomó papír gyártókapacitásába olyan beruházásnak tekintendő, amely megfelel a technika jelenlegi állásának, amelyet számos újságpapírgyártó felvállalt vagy a többé-kevésbé közeli jövőben fel fog vállalni. A papírhulladék elegendő mennyiségeinek rendelkezésre állása továbbra is ilyen szempontból meghatározó tényezőnek tűnik, ahogyan azt a 100 %-ban újrahasznosított rostokból újságpapírt előállító egységek Belgium által említett példái megerősítik, amelyek közül az egyik a Stora Enso egy másik üzemében található. A „technika jelenlegi állásának megfelelő” technika nem keverendő össze a jelenleg legáltalánosabban használt technikával. Az a tény, hogy az ilyen típusú papírgyártó gépek (még) nem szériagyártásban készülnek, és hogy egy kétéves optimalizációs időszak szükséges, semmiben nem módosítja a Bizottság értékelését. Következésképpen a Bizottság ennek alapján nem tudja a támogatást összeegyeztethetőnek ítélni. Nemrégiben hasonló módon döntött azzal a támogatással kapcsolatban, amelyet egy ugyanilyen típusú beruházáshoz adtak a Shotton társaságnak az Egyesült Királyságban (19).
5.5.2. PM3 egység: átállás a 80 %-ban újrahasznosított folyóiratpapírra
(82)
A 80 %-ban újrahasznosított rostokat tartalmazó SC folyóiratnyomó papír gyártása kétségkívül nem elterjedt, és valószínű, hogy a SEL Langerbrugge az első olyan gyártási egység, amelyben 6 méteres szélességű hengersort alkalmaznak SC papír gyártására, amelynek újrahasznosított rosttartalma meghaladja a 60 %-ot. Az is kétségtelenül igaz, hogy az olyan, jó minőségű termék, mint a folyóiratnyomó papír általában alacsonyabb újrahasznosított rosttartalommal rendelkezik. Mindenesetre, az alábbiakban kifejtett okokból, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a PM3 egységben eszközölt beruházások közvetlenül nem részesülhetnek támogatásban a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján.
(83)
Mindenekelőtt az újrahasznosított rostok arányának emelkedése manapság tendencia a papírágazatban, nemcsak az újságnyomó papír, hanem a folyóiratnyomó papír, nevezetesen az SC minőség esetében is. Lehetséges, hogy tisztán műszaki szempontból a beruházás meghaladja azt, ami a technikai jelenlegi állásának tekinthető, bár az még nem nyert megállapítást, hogy a 80 %-os újrahasznosított rosttartalom célkitűzése elérhető. De bárhogy legyen is, ezek a célkitűzések nem tűnnek alapvetően különbözőnek azoktól a célkitűzésektől, amelyeket más papírgyártók valószínűsíthetően kitűznek, akár már most, akár a közeli jövőben. Ezt megerősítik azok az adatok, amelyeket egy érdekelt harmadik fél biztosított, de más ügyek is, amelyeket a Bizottság korábban vizsgált (20).
(84)
Másodszor, a beruházás tökéletesen beleillik a SEL beruházási programjába, amely az eszközök javítására irányul, anélkül hogy a piacokat esetleg torzító új kapacitásokat hozna létre, és a PM2 bezárása, a SEL szavai szerint „tökéletesen beleillik a Stora Enso folyamatos korszerűsítési programjába, amely előirányozza azoknak a gyártási egységeknek a bezárását, amelyek hosszú távon nem jövedelmezőek” („dit past volledig in Stora Enso’s continue verbeteringsprogramma date er op gericht is productie-eenheden die op lange termijn niet rendabel zijn te laten uitlopen”). A PM4 egység korszerűbb, mint a régi PM3 egység, és az új PM3 egység korszerűbb, mint a régi PM2 egység, a PM2 egység és egyes svédországi és finnországi eszközök bezárása pedig megakadályozza, hogy bármiféle kapacitásfelesleg legyen. Ez a beruházássorozat jelentős előnyöket hoz magával a SEL számára, mivel nem kell viselnie egy teljesen új és költséges, folyóiratnyomó papírt előállító gép beruházási költségét, nem lesz túlzott kapacitásnövekedés és a társaság technológiáját anélkül tudja fejleszteni, hogy túlságosan nagy pénzügyi vagy gazdasági kockázatokat vállalna. Nem volt más megoldás, mint ez a beruházás arra, hogy 80 %-ban újrahasznosított rostokból álló papírt tudjanak gyártani, alacsonyabb költséggel. A PM2 egység adaptálása például legfeljebb 55 %-os újrahasznosított rosttartalmat tett volna lehetővé. Minden papírgyártónak, amelyik igyekszik hosszabb távon versenyképes maradni műszaki és környezeti szempontból, rendszeresen bele kell egyeznie ilyen, újító termékekbe történő beruházásokba. A támogatás kihatása tehát kétséges marad, még akkor is, ha úgy tekinthetjük, hogy a beruházás a technika jelenlegi állását meghaladó technikára vonatkozik.
(85)
Harmadszor európai szinten létezik egy olyan kötelezettségvállalás, amely arra törekszik, hogy az újrahasznosított rostok felhasználása mostantól számítva 2005-ig átlagosan elérje az 56 %-ot. A jelenlegi átlag Belgiumban 49,8 %. Bár a folyóiratnyomó papír általában alacsonyabb mértékben tartalmaz újrahasznosított papírt, nehéznek tűnik ezeknek a célkitűzéseknek kizárólag oly módon történő elérése, hogy kizárólag a folyóiratnyomó papíron kívüli papírok újrahasznosított rosttartalmát növelik. Maga a SEL is hangsúlyozza, hogy figyelembe véve a belga papírpiacon elfoglalt helyzetét, a normák közvetlen hatást gyakorolnak tevékenységeire. Az újságnyomó papír csak kis részét teszi ki az összes előállított papírnak. Egyébként az újságnyomó papírt előállító összes egység nem kellően közel helyezkedik el az újrahasznosított papír forrásaihoz, és gazdaságilag esetleg nem bizonyul életképesnek az, hogy közülük néhányan alkalmazkodjanak az újrahasznosított rostok magasabb arányú felhasználásához 2005-től. Ezért nem meglepő, hogy az újrahasznosított papír arányának emelkedése a folyóiratnyomó papír esetében is tendencia.
(86)
Negyedszer, Belgium és a SEL nem fejtették ki, hogy mi lenne a költsége egy hasonló beruházásnak egy olyan, folyóiratnyomó papírt előállító egységbe, amely „normális”(abb) újrahasznosított rosttartalommal rendelkezne, és milyen megtakarításokat produkálna a beruházás megvalósítása ennek a választási lehetőségnek az esetében. Ezzel szemben mindketten ragaszkodnak ahhoz a tényhez, hogy a kiegészítő költségek nemcsak azért szükségesek, hogy 80 %-os újrahasznosított rosttartalmat érjenek el, hanem azért is, hogy jó minőségű folyóiratnyomó papírt kapjanak egy olyan géppel, amelyet eredetileg újságnyomó papír előállítására készítettek. Így a beruházási költségek olyan tételeket foglalnak magukban, mint a víztelenítő létesítmény (az SC papír nehezebben vízteleníthető), egy harmadik szárító (mert az SC papír nehezebb), 2×4 lágy csipesszel ellátott hengersor, a papír nagyobb fényessége és az SC minőséghez adaptált tekercsek elérése érdekében, új pépesítési szerszámok, az SC minőségű pép elérése érdekében. Legjobb esetben a beruházásnak csak egy része tekinthető kifejezetten az újrahasznosítás mértékének növelésére irányulónak (21).
(87)
Ötödször, ahogyan az az 5.3.1. alszakaszban már kifejtésre került, semmi nem garantálja, hogy a beruházás lehetővé teszi az újrahasznosított rostok felhasználásának növekedését, vagy a SEL eladásaiból származó újrahasznosított rostok felhasználásának emelkedését. A támogatás például nem függ attól, hogy a papírhulladék kiegészítő mennyiségét vegyék vissza az önkormányzati gyűjtőből, ahogyan az a Shottonnak megadott támogatás esetében történt. Mivel nem származik közvetlen előny a környezet számára, úgy tűnik, a támogatás célkitűzése elsősorban az innováció. Mindazonáltal a Bizottság támaszkodhat a kutatás-fejlesztéshez adott állami támogatások közösségi keretszabályára (22), hogy olyan támogatásokat hagyjon jóvá, amelyek kifejezetten az alap- és ipari kutatásnak és a kísérleti fejlesztésnek szólnak. Minél közelebb van a K+F a piachoz, annál nagyobb a kockázata annak, hogy a támogatás torzítja a versenyt. Ezért a hivatkozott keretszabály 2.3 pontja kizárja azokat a támogatásokat, amelyek valószínűsíthetően innovációs jellegű tevékenységeknek szólnak, de nem a fentiekben említett fázisokba tartoznak. Az érdekelt harmadik fél által beadott észrevételek megerősítik a verseny torzulásának kockázatát a jelen ügyben.
6. KÖVETKEZTETÉS
(88)
Belgium betartotta a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése és a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 76. pontja szerinti, támogatásra vonatkozó bejelentési kötelezettségét.
(89)
A SEL beruházásai a PM4 egységbe lehetővé teszik a villamosenergia, az adalékanyagok és a víz felhasználásának csökkentését egy hagyományos újságnyomó papírt előállító géphez képest. A támogatható beruházási költség 14 100 000 eurót tesz ki, az 5 640 000 eurós támogatás tehát a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. Ami az iszapégető KHÁT létesítménybe történő beruházást illeti, a Bizottság úgy véli, hogy egy 13 449 600 euró összegű támogatás a közös piaccal összeegyeztethető. A vasúti infrastruktúrába és a papírhulladékok átmeneti tárolásába történő beruházásokat illetően a Bizottság úgy véli, hogy a közös piaccal összeegyeztethető támogatás összege legfeljebb 4 432 000 eurót tesz ki. Összesen egy 23 521 600 euró összegű támogatás az, amit összeegyeztethetőnek ítélt.
(90)
A SEL beruházásai a PM3 és a DIP2 egységekbe, valamint a lágy víz és a szennyvíz tisztítására szolgáló létesítményekbe nem támogathatóak,
ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
1. cikk
Az állami támogatás, amelyet Belgium adni tervezett az N.V. Stora Enso Langerbrugge számára, és amely egy 25 900 000 euró összegű szubvencióból és egy 9 millió euró értékűre becsült ingatlanadó-elengedésből áll, a közös piaccal 23 521 600 euró mértékig összeegyeztethető.
Ennek a támogatásnak a megvalósítása 23 521 600 euró összeggel tehát engedélyezett.
A támogatás fennmaradó része nem egyeztethető össze a közös piaccal, és ezért nem valósítható meg.
2. cikk
Belgium tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozatról szóló értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül, azokról az intézkedésekről, amelyeket az annak való megfelelés érdekében meghozott.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 8-án.