A BIZOTTSÁG 1244/2004/EK RENDELETE
(2004. július 6.)
az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásának módosításáról, a közösségi támogatás odaítéléséről egyes sajtok magánraktározásához a 2004/2005. évi raktározási időszak alatt
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,
tekintettel a tej- és tejtermékpiac közösségi szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak (10) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1255/1999/EK rendelet 9. cikke szerint a magánraktározásra támogatás nyújtható legalább 6 hónapos érlelési időszakot igénylő érlelt sajtok, illetve juhtejből és/vagy kecsketejből készült sajtok esetén, amennyiben az árak és e sajtok raktárkészleteinek változása súlyos piaci egyenlőtlenséget mutat, és ezeket a szezonális raktározás megszüntetheti vagy csökkentheti.
(2)
Egyes érlelt sajtok, a pecorino romano, a kefalotyri és a kasseri sajtok termelésének időszaki jellegét növelheti a fogyasztás ellentétes időszakossága. Egyébként e sajtok termelésének szakaszossága fokozhatja az említett időszakos jelleg következményeit. Ezért az időszakos tárolás ellensúlyozhatja a nyári és téli termelési hónapok közötti mennyiségi különbséget.
(3)
Az új tagállamok számára is pontosítandó a támogatásban részesíthető sajtok típusa, maximális mennyisége, illetve a szerződés időtartama a piac valóságos szükségleteinek és az érintett sajtók eltarthatóságának függvényében. Pontosan meg kell határozni a támogatásban részesíthető írországi sajtokat, amelyek esetlegesen piaci egyensúlyzavarokhoz vezethetnek.
(4)
A pecorino romano sajt piaci helyzete, többletei, jelentős áresése indokolja a támogatásban részesíthető sajtok mennyiségének növelését a múltbelihez képest.
(5)
Meg kell határozni a raktározási szerződés tartalmát, illetve azokat az intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a szerződés alá tartozó sajtok azonosítását és ellenőrzését. A támogatás összegét a raktározási költségek szerint, illetve a támogatásban részesülő és egyéb sajtok között fenntartandó egyensúly függvényében kell meghatározni. Ennek megfelelően az állandó költségekhez nyújtott összeget csökkenteni kell, illetve a pénzügyi költségekhez nyújtandó összeget 2 %-os kamatláb alapján kell kiszámolni.
(6)
Célszerű pontosítani az adminisztráció és a könyvelés részletes feltételeit, illetve az ellenőrzés gyakoriságát és módját. E tekintetben megjegyzendő, hogy a tagállamok a szerződéskötő félre háríthatják az ellenőrzés költségeinek egy részét vagy teljes egészét.
(7)
A raktározáshoz nyújtandó támogatás végrehajtásának nyomon követése érdekében célszerű a támogatás tárgyát képező sajtok mennyiségéről rendszeres információt nyújtani a Bizottság részére.
(8)
A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által meghatározott határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya
A rendelet az 1255/1999/EK rendelet 9. cikkének megfelelően egyes sajtok magángazdasági raktározására vonatkozó közösségi támogatás (a következőkben: támogatás) odaítélésének módját határozza meg a 2004/2005. évi raktározási időszakra.
2. cikk
Meghatározások
A rendeletben előforduló következő kifejezések jelentései:
a)
„raktározási egység”: olyan sajtmennyiség, amely legalább 2 tonna, ugyanolyan fajtájú, és amely ugyanabban a raktárban ugyanazon a napon került raktározásra;
b)
„szerződéses raktározási időszak kezdőnapja”: a beraktározási napot követő nap;
c)
„szerződéses raktározási időszak utolsó napja”: a raktárból való kiszállítást megelőző nap;
d)
„raktározási időszak”: az időszak, amelyben a sajt a magángazdasági raktárban tartható, amint azt a melléklet minden sajtra meghatározza.
3. cikk
Támogatásban részesíthető sajtok
(1) Támogatásban részesíthetők egyes érlelt sajtok, a pecorino romano sajtok, a kefalotyri és a kasseri sajtok a mellékletben szereplő feltételek szerint.
(2) A sajtokat a Közösség területén kell előállítani, illetve a következő feltételeknek kell megfelelniük:
a)
kitörölhetetlen jegyekkel fel kell vinni az előállító cég jelét, a gyártás napját és hónapját, ezek az adatok kód formájában is megjeleníthetők;
b)
minőségi vizsgálatnak kell megfelelniük, amely szerint a sajt minősége elegendő garanciát nyújt arra, hogy az érlelés után a mellékletben meghatározott valamely kategóriába besorolható lesz.
4. cikk
Raktározási szerződés
(1) A sajtok magángazdasági raktározásáról szóló szerződés szerződéskötő felei a tagállam beavatkozást végző azon szerve, amelynek területén a sajtok raktározása történik, illetve természetes vagy jogi személyek, a továbbiakban „szerződéskötő fél”.
(2) A raktározási szerződést írásos formában kell megkötni, szerződéskötési kérelem alapján.
A kérelmet a beavatkozást végző szervhez kell intézni, maximum 30 nappal a beraktározást követően, s csak azokra a raktározási egységekre vonatkozhat, amelyek esetében a beraktározási műveletek már befejeződtek. A beavatkozást végző szerv regisztrálja a kérelem átvételének napját.
Amennyiben a kérelem a szervhez a végső határidő után, de attól számítva tíz napon belül érkezik, a raktározási szerződés megköthető, de a támogatás összege 30 %-kal csökken.
(3) A raktározási szerződés - amely egy vagy több raktározási egységre köthető - kötelezően rendelkezik a következőkről:
a)
a szerződés alá tartozó sajtmennyiség;
b)
a szerződés teljesítésére vonatkozó határidők;
c)
a támogatás összege;
d)
a raktár azonosítói.
(4) A raktározási szerződést legkésőbb a kérelem regisztrálásától számított 30 napon belül meg kell kötni.
(5) Az ellenőrzést, különösképpen a 7. cikkben meghatározott intézkedéseket a beavatkozást végző szerv dokumentációban rögzíti. A raktározási szerződés a dokumentációra hivatkozik.
5. cikk
Beraktározás és a raktárból való kiszállítás
(1) A beraktározási és készletfelszabadítási műveletek időszakait a melléklet határozza meg.
(2) A készletfelszabadítás raktározási egységenként történik.
(3) Amennyiben a szerződéses raktározás első 60 napja alatt a sajt minőségromlása meghaladja a tárolásból fakadó rendes minőségromlást, a szerződéskötő fél raktározási egységenként egyszer kicserélheti a hibás mennyiséget a saját költségére.
Amennyiben a hibára a raktározás alatti ellenőrzés folyamán vagy készletfelszabadításkor derül fény, az adott mennyiség támogatásban nem részesülhet. A támogatásban részesíthető maradék mennyiség két tonnánál kevesebb nem lehet.
A (2) bekezdés a raktározási egység egy részének (1) bekezdésben megjelölt készletfelszabadítás időpontja előtti, vagy a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott minimális raktározási időszak lejárta előtti kiszállítása esetén alkalmazandó.
(4) A helyettesített mennyiségekre vonatkozó támogatás kiszámolásánál a (3) bekezdés első albekezdésében az első szerződéses raktározási nap a szerződéses raktározás kezdőnapjának felel meg.
6. cikk
Raktározási feltételek
(1) A tagállam meggyőződik arról, hogy a támogatás nyújtásának összes feltétele teljesült.
(2) A szerződéskötő fél vagy - a tagállam kérésére, illetve engedélyével - a raktár felelőse az ellenőrzést végző illetékes szerv részére olyan dokumentációt tart rendelkezésre, amelynek alapján meg lehet győződni arról, hogy a magánraktározásba helyezett termékek:
a)
kinek a tulajdonában voltak a beraktározáskor;
b)
a sajt eredetéről, előállításának időpontjáról;
c)
a beraktározás időpontjáról;
d)
a raktár címéről és a termékek beraktározott voltáról;
e)
a kiszállítás időpontjáról.
(3) A szerződéskötő fél vagy a raktár felelőse minden raktározási szerződésre vonatkozóan külön anyagnyilvántartást vezet a raktárban fellelhető mennyiségről, amely tartalmazza:
a)
a magánraktározásba helyezett raktározási egység azonosító számát;
b)
a beraktározás és a készletfelszabadítás időpontját;
c)
a sajtok számát és tömegét, raktározási egységenként föltüntetve;
d)
a termékek tárolási helyét a raktárban.
(4) A beraktározott termékek azonosítása legyen egyszerű, könnyen hozzáférhető és szerződéshez rendelhető. Speciális jelzést kell a raktározott sajtokra felhelyezni.
7. cikk
Ellenőrzés
(1) Beraktározásnál az illetékes szerv elvégzi az ellenőrzést, különösképpen arra nézve, hogy a beraktározott termék részesíthető-e támogatásban, illetve a termék szerződéses raktározás alatti helyettesíthetősége minden lehetőségének megelőzése érdekében.
(2) Az ellenőrző szerv a termék beraktározott voltáról szúrópróbaszerű ellenőrzést végez, mintavétellel. A minta legyen reprezentatív, feleljen meg legalább a támogatott teljes szerződéses mennyiség 10 %-ának.
Az ellenőrzés a 6. cikk (3) bekezdésében jelzett nyilvántartás ellenőrzésén túl kiterjed a termékek fizikai azonosítására, tömegének és jellemzőinek ellenőrzésére. A fizikai ellenőrzésnek a minták legalább 5 %-ára ki kell terjednie.
(3) A szerződéses raktározási időszak lejártakor az illetékes szerv ellenőrzi a termék fellelhetőségét a raktárban. Ha a termék a szerződéses időszak lejárta után is a raktárban marad, az illetékes szerv az ellenőrzést a készletfelszabadításkor is megejtheti.
Az első albekezdésben meghatározott ellenőrzés elvégzése érdekében a szerződéskötő fél köteles az illetékes szervet értesíteni a készletfelszabadításról legalább öt munkanappal a szerződéses raktározás lejárta, illetve a kiszállítási műveletek megkezdése előtt, amennyiben erre a raktározási időszak alatt vagy után kerül sor.
A tagállam a második albekezdésben meghatározott öt munkanapnál rövidebb határidőt is elfogadhat.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelő ellenőrzések alapján beszámolót kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell:
a)
az ellenőrzés időpontját;
b)
időtartamát;
c)
az elvégzett műveleteket.
A beszámolót aláírja a felelős ellenőrző, ellenjegyzi a szerződéskötő fél, adott esetben a raktár felelőse, és csatolni kell a támogatáskifizetési dokumentációhoz.
(5) Amennyiben a szabálytalanságok az ellenőrzés alá vont mennyiség 5 %-át vagy annál nagyobb mennyiséget érintenek, az ellenőrzést ki kell terjeszteni szélesebb mintára; e minta nagyságát az illetékes szerv határozza meg.
Ezeket az eseteket a tagállamok négyhetes határidőn belül jelzik a Bizottságnak.
(6) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ellenőrzés költségét részben vagy egészben a szerződéskötő fél viselje.
8. cikk
Raktározási támogatás
(1) A támogatás összege a következőképpen határozandó meg:
a)
10 euró/tonna az állandó költségekre;
b)
0,25 euró/tonna szerződéses raktározási naponként a raktározási költségekre;
c)
pénzügyi költségekre szerződéses raktározási naponként:
i.
0,23 euró/tonna az érlelt sajtokra;
ii.
0,28 euró/tonna a pecorino romano sajtokra;
iii.
0,39 euró/tonna a kefalotyri és a kasseri sajtokra.
(2) Nem jár támogatás, ha a raktározási időszak kevesebb, mint 60 nap. A támogatás maximális összege nem haladhatja meg a 180 napos szerződéses raktározási időszaknak megfelelő összeget.
Amennyiben a 7. cikk (3) bekezdése második vagy, adott esetben, harmadik albekezdésében meghatározott határidőt nem teljesíti a szerződéskötő fél, a támogatás összege 15 %-kal csökken, és csak arra az időszakra fizetendő, amelyre nézve a szerződéskötő fél bizonyítja, hogy a sajtok szerződéses raktározás alatt álltak, feltéve hogy a bizonyítást az illetékes szerv elfogadja.
(3) A támogatás a szerződéskötő fél kérelmére fizetendő, a szerződéses raktározási időszak után, 120 napos határidővel a kérelem átvételét követően, amennyiben a 7. cikk (3) bekezdésének ellenőrzéseit elvégezték és a fizetés feltételeit tiszteletben tartották.
Ha azonban közigazgatási eljárás van folyamatban a jogosultságra vonatkozóan, a fizetésre csak a támogatásra való jogosultság elismerése után kerülhet sor.
9. cikk
Értesítések
A tagállamok legkésőbb minden hó 10-én az előző hóra vonatkozólag közlik:
a)
a tárgyhónap kezdetekor szerződés hatálya alatt álló sajtmennyiséget:
-
érlelt sajtok,
-
pecorino romano,
-
kefalotyri és kasseri;
b)
az a) pontban meghatározott felosztás szerinti sajtmennyiséget, amelyre a tárgyhónap során szerződést kötöttek;
c)
az a) pontban meghatározott felosztás szerinti sajtmennyiséget, amelyre a tárgyhónap során szerződéses időszak járt le;
d)
az a) pontban meghatározott felosztás szerinti sajtmennyiséget, amely a tárgyhónap végén szerződés hatálya alatt állt.
10. cikk
A rendelet hatálya
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő megjelenést követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. július 6-án.