A TANÁCS 753/2009/EK RENDELETE
(2009. július 27.)
a 43/2009/EK rendeletnek az egyes halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és a kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,
tekintettel a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,
tekintettel a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló, 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 9. cikke (3), (4), (5), (7), (8), (9) és (10) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A 43/2009/EK tanácsi rendelet (4) a 2009. évre rögzíti a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó feltételeket.
(2)
Az 1342/2008/EK rendelettel létrehozott hosszú távú gazdálkodási terv összefüggésében a 43/2009/EK rendelet IIa. melléklete a közönséges tőkehalra vonatkozóan megállapítja az erőkifejtés szabályozására irányadó szabályokat, továbbá az említett melléklet 1. függelékében valamennyi tagállam tekintetében meghatározza azt a kW-napban kifejezett legnagyobb megengedett erőkifejtést, amelyet az egyes tagállamok az érintett területeken az adott eszközcsoportokkal alkalmazhatnak. Tekintettel az egyes hajókategóriáknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében megállapított halászati erőkifejtési rendszerből való kizárásáról szóló, 754/2009/EK tanácsi rendeletre (5), a 43/2009/EK IIA. mellékletének 1. függelékében megállapított legnagyobb megengedett erőkifejtést ki kell igazítani oly módon, hogy azt Spanyolország esetében a d) földrajzi területre vonatkozó TR1 erőkifejtési csoport tekintetében 590 583 kW-nappal, Svédország esetében az a) földrajzi területre vonatkozó TR2 erőkifejtési csoport tekintetében 148 118 kW-nappal, illetve a b) földrajzi területre vonatkozó TR2 erőkifejtési csoport tekintetében 705 625 kW-nappal csökkenteni kell. Figyelembe véve azt, hogy 754/2009/EK rendeletet 2009. február 1-től visszamenőlegesen kell alkalmazni, a szóban forgó kiigazításokat ugyanattól a naptól kell alkalmazni.
(3)
A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében a Tanács határozza meg és osztja el a tagállamok között a következő halászati tevékenységek végzésére jogosult hajók maximális számát: a kékúszójú tonhal csalival és pergetett horogsorral folytatott aktív halászata az Atlanti-óceán keleti részén, a kékúszójú tonhal tenyésztés céljából folytatott aktív halászata az Adriai-tengeren, valamint a kékúszójú tonhal csalit, horogsort, illetve kézi horogsort használó, part menti kisüzemi hajók által folytatott aktív halászata a Földközi-tengeren. A Tanács ezenkívül a kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta tagállamok közötti elosztásáról is határoz. A méreten aluli kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási terv létrehozásáról szóló ICCAT-ajánlást módosító 08/05 ICCAT-ajánlás által az Európai Közösségnek kiosztott közösségi kvótán alapul.
(4)
Annak érdekében, hogy több tudományos információ álljon rendelkezésre a krillről, amely az Antarktisz tengeri ökoszisztémája szempontjából alapvetően fontos faj, helyénvaló végrehajtani az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény (CCAMLR) keretében létrehozott, az Antarktisz tengeri élővilágának védelmével foglalkozó tudományos bizottság legutóbbi ajánlásait - amelyeket a szóban forgó bizottság megismételt 2008. évi ülésén is - annak biztosítására, hogy a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott krillhalászat 100 %-os megfigyelésére vonatkozó rendelkezés a közösségi jog részévé váljon.
(5)
A Norvégiával kötött halászati megállapodás keretében a Közösség az ICES I és II övezet norvég vizei tekintetében további 750 tonnás tőkehalkvótához jutott.
(6)
A közösségi jogba célszerű beépíteni azt a javaslatot, amelyet az Európai Közösség, a Feröer szigetek, Grönland, Izland, Norvégia és az Orosz Föderáció képviselői terjesztettek elő a 2009. február 9-11-én Londonban megtartott értekezleten a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen lévő Irminger-tengeren és szomszédos vizein folytatott, 2009. évi vörösálsügér-gazdálkodás tekintetében, és amelyet az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) szerződő felei később elfogadtak. Mivel a szóban forgó megállapodás a 2009. év egészére érvényes, a halászati lehetőségeket visszamenőleg, 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
(7)
A 2008. november 25-én Koppenhágában megtartott EU-Grönland vegyes bizottsági ülés következtetéseit az ICES V és XIV övezet grönlandi vizein lehalászható közösségi vörösálsügér-kvóta tekintetében be kell építeni a közösségi jogba. Mivel a Grönlanddal létrejött megállapodás az Irminger-tengeren és szomszédos vizein folytatott vörösálsügér-gazdálkodásról szóló NEAFC-megállapodáshoz kapcsolódik, az EU-Grönland vegyes bizottsági ülés következtetéseinek végrehajtására elfogadott intézkedéseket szintén visszamenőleg, 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
(8)
A téves jelentéstétel elkerülése végett rendelkezni kell arról, hogy a IIa és IV övezet közösségi vizei, valamint a VI övezet közösségi és nemzetközi vizei tekintetében a grönlandi laposhalra, a VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet, illetve az Vb övezet közösségi vizei és a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a makrélára, továbbá a VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet, valamint az Vb övezet közösségi vizei, illetve a XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a fattyúmakrélára vonatkozóan elfogadott TAC-értékek az Vb övezet mind közösségi, mind nemzetközi vizeire alkalmazandók legyenek. Ezért e TAC-értékek tekintetében ennek megfelelően módosítani kell a gazdálkodási területeket.
(9)
A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal és a vékonybajszú tőkehal fajok fiatal egyedeinek védelme érdekében - az Európai Közösség és Norvégia részvételével 2009. július 3-án Londonban tartott konzultációk következtetéseit összefoglaló kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel összhangban - valós idejű területlezárásokat kell kialakítani az Északi-tengeren és a Skagerrakban.
(10)
Szükséges kiigazítani a közönséges tőkehalnak, a foltos tőkehalnak és a vékonybajszú tőkehalnak a VI ICES-övezetben való halászatára vonatkozó korlátozásokat érintő rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy a homárhalászatra, illetve a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatra vonatkozó eltérések területi hatálya megegyezzék.
(11)
A közösségi jogba be kell építeni azt a javaslatot, amelyet az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) szerződő feleinek delegációvezetői (Dánia a Feröer szigetek és Grönland tekintetében, az Európai Közösség, Izland, Norvégia és az Orosz Föderáció képviselői) a 2009. március 24-27-én Londonban megtartott értekezleten terjesztettek elő a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák jelentős káros hatásoktól való védelme tárgyában, és amelyet a szerződő felek később elfogadtak.
(12)
Annak biztosítására, hogy a makrélának a harmadik országok hajói által a közösségi vizekben zsákmányolt fogásai pontosan nyilvántarthatók legyenek, szigorúbb rendelkezéseket kell bevezetni e hajók ellenőrzésére vonatkozóan. Tekintettel - a főként az Egyesült Királyság vizeiben előforduló - makrélaállomány eloszlására, helyénvaló, hogy harmadik országok hajói az Egyesült Királyság edinburgh-i halászati felügyelő központjának küldjék meg jelentéseiket.
(13)
Az érintett halászok számára kiszámíthatóságot biztosítandó, valamint lehetővé teendő számukra, hogy a lehető leghamarabb megtervezhessék az erre a halászati idényre vonatkozó tevékenységeiket, haladéktalanul kivételt kell biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. címének 3. cikkében említett hathetes időszak alól.
(14)
Ezért a 43/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 43/2009/EK rendelet módosításai
A 43/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
a rendelet a következő VIIIa. fejezettel egészül ki:
„VIIIa. FEJEZET
A KÖZÖSSÉGI VAGY HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK ÁLTAL A NEAFC-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TAROZÓ TERÜLETEN FOGOTT, LEFAGYASZTÁSRA KERÜLŐ HAL CÍMKÉZÉSE
39a. cikk
A fagyasztott hal címkézése
A lefagyasztást követően a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott összes halat jól olvasható címkével vagy bélyegzővel kell azonosítani. Az egyes, fagyasztott halat tartalmazó ládákon vagy tömbökön elhelyezett címke vagy bélyegző feltünteti a hal faját, az előállítás napját, a fogás szerinti ICES alterületet és körzetet, valamint a fogást végző hajó nevét.”
2.
A 48. cikk az alábbi (1a) bekezdéssel egészül ki:
„1a. A 49. cikkben említett krillhalászatban részt vevő valamennyi halászhajóra legalább egy, a halászati időszakban valamennyi halászati tevékenység végzése során a hajón tartózkodó tudományos megfigyelőt kell kijelölni a CCAMLR nemzetközi tudományos megfigyelési rendszerével összhangban vagy az említett rendszer követelményeinek teljesítése mellett.”
3.
Az 50. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.
4.
A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
„91a. cikk
Az Atlanti-óceán keleti részén kékúszójú tonhalra halászó hajók maximális száma
Az Atlanti-óceán keleti részén a 8 kg testtömeg vagy 75 cm testhossz, illetve 30 kg testtömeg vagy 115 cm testhossz közötti kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező, csalit használó és pergetett horogsoros közösségi hajók maximális száma és annak tagállamok közötti elosztása a következő:
Spanyolország
63
Franciaország
44
EK
107
91b. cikk
A kékúszójú tonhal tekintetében az Atlanti-óceán keleti részén alkalmazandó fogási korlátozások
(1) Az ID. mellékletben meghatározott fogási korlátozásokon belül, a 91a. cikkben említett, engedéllyel rendelkező közösségi halászhajók tekintetében a 8 kg testtömeg vagy 75 cm testhossz, illetve 30 kg testtömeg vagy 115 cm testhossz közötti kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási korlátozás, valamint a kifogható mennyiség tagállamok közötti elosztása a következő (tonnában megadva):
Spanyolország
599,3
Franciaország
269,3
EK (6)
868,6
(2) Az (1) bekezdésben említett fogási korlátozásokon belül, a 91a. cikkben említett közösségi halászhajók közé tartozó, 17 méter teljes hosszúságot el nem érő, csalit használó halászhajók tekintetében a legalább 6,4 kg testtömegű vagy legalább 70 cm méretű kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási korlátozás és annak tagállamok közötti elosztása a következő (tonnában megadva):
Franciaország
45 (7)
EK
45
91c. cikk
A Földközi-tengeren kékúszójú tonhalra irányuló, part menti halászatot végző közösségi kisüzemi hajók maximális száma
A Földközi-tengeren a 8 kg testtömeg vagy 75 cm testhossz, illetve 30 kg testtömeg vagy 115 cm testhossz közötti kékúszójú tonhal part menti halászatára engedéllyel rendelkező közösségi kisüzemi hajók maximális száma és annak tagállamok közötti elosztása a következő:
Spanyolország
139
Franciaország
86
Olaszország
35
Ciprus
25
Málta
89
EK
374
91d. cikk
A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhalra irányuló, part menti halászatot végző közösségi kisüzemi halászhajókra vonatkozó fogási korlátozások
Az ID. mellékletben meghatározott fogási korlátozásokon belül, a 91c. cikkben említett, a Földközi-tenger partjainál friss halra csalival, horogsorral vagy kézi horogsorral halászó közösségi kisüzemi halászhajók tekintetében a 8 és 30 kg közötti testtömegű kékúszójú tonhalra vonatkozóan megállapított fogási korlátozás, valamint a kifogható mennyiség tagállamok közötti elosztása a következő (tonnában megadva):
Spanyolország
82,3
Franciaország
71,8
Olaszország
63,5
Ciprus
2,3
Málta
5,3
EK (6)
225,2
91e. cikk
Az Adriai-tengeren tenyésztési célból kékúszójú tonhalra halászó hajók maximális száma
Az Adriai-tengeren a 8 kg testtömeg vagy 75 cm testhossz, illetve 30 kg testtömeg vagy 115 cm testhossz közötti kékúszójú tonhal tenyésztési célú aktív halászatára engedéllyel rendelkező közösségi hajók maximális száma és annak tagállamok közötti elosztása a következő:
Olaszország
68
EK
68
91f. cikk
A kékúszójú tonhal tenyésztési célú, adriai-tengeri halászatára vonatkozó fogási korlátozások
Az ID. mellékletben meghatározott fogási korlátozásokon belül, a 91e. cikkben említett, az Adriai-tengeren tenyésztési célból kékúszójú tonhalra halászó közösségi kisüzemi halászhajók tekintetében a 8 kg és 30 kg közötti testtömegű kékúszójú tonhalra vonatkozóan megállapított fogási korlátozás, valamint a kifogható mennyiség tagállamok közötti elosztása a következő (tonnában megadva):
Olaszország
63,5
EK
63,5
5.
Az IA. melléklet a következőképpen módosul:
a)
a IIa és IV övezet közösségi vizei, valamint a IV övezet közösségi és nemzetközi vizei tekintetében a grönlandi laposhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj
:
Grönlandi laposhal
Reinhardtius hippoglossoides
Övezet
:
A IIa és IV övezet közösségi vizei; az Vb és VI övezet közösségi és nemzetközi vizei (GHL/2A-C46)
Dánia
4
Analitikai TAC
A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
Németország
7
Észtország
4
Spanyolország
4
Franciaország
69
Írország
4
Litvánia
4
Lengyelország
4
Egyesült Királyság
270
EK
720 (8)
TAC
Nem releváns
b)
az ICES VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet, az Vb övezet közösségi vizei, valamint a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a makréla fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj
:
Makréla
Scomber scombrus
Övezet
:
VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet közösségi és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei
(MAC/2CX14-)
Németország
19 821
Analitikai TAC
A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
Spanyolország
20
Észtország
165
Franciaország
13 216
Írország
66 070
Lettország
122
Litvánia
122
Hollandia
28 905
Lengyelország
1 396
Egyesült Királyság
181 694
EK
311 531
Norvégia
12 300 (9)
Feröer szigetek
4 798 (10)
TAC
511 287 (11)
A fent említett kvóták határain belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben és kizárólag a január 1-jétől február 15-ig és az október 1-jétől december 31-ig tartó időszakban.
A IVa övezet közösségi vizei (MAC/*04A-C)
Németország
5 981
Franciaország
3 988
Írország
19 938
Hollandia
8 723
Egyesült Királyság
54 829
EK
93 459”
c)
az ICES VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet, az Vb övezet közösségi vizei, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a fattyúmakréla fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj
:
Fattyúmakréla
Trachurus spp.
Övezet
:
VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet közösségi és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei
(JAX/578/14)
Dánia
15 056
Analitikai TAC
A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
Németország
12 035
Spanyolország
16 435
Franciaország
7 952
Írország
39 179
Hollandia
57 415
Portugália
1 591
Egyesült Királyság
16 276
EK
165 939
Feröer szigetek
4 061 (12)
TAC
170 000
6.
Az IB. melléklet a következőképpen módosul:
a)
az I és II övezet norvég vizei tekintetében a közönséges tőkehal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj
:
Közönséges tőkehal
Gadus morhua
Övezet
:
Az I és II övezet norvég vizei
(COD/1N2AB.)
Németország
2 425
A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
Görögország
301
Spanyolország
2 706
Írország
301
Franciaország
2 226
Portugália
2 706
Egyesült Királyság
9 410
EK
20 074
TAC
525 000”
b)
az ICES V övezet közösségi és nemzetközi vizei és az ICES XII és XIV övezet közösségi vizei tekintetében a vörös álsügér fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj
:
Vörös álsügér
Sebastes spp.
Övezet
:
Az V övezet közösségi és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei
(RED/51214.)
Észtország
210
A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
Németország
4 266
Spanyolország
749
Franciaország
398
Írország
1
Lettország
76
Hollandia
2
Lengyelország
384
Portugália
896
Egyesült Királyság
10
EK
6 992 (13)
TAC
46
c)
az ICES V és XIV övezet grönlandi vizei tekintetében a vörös álsügér fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj
:
Vörös álsügér
Sebastes spp.
Övezet
:
Az V és XIV övezet grönlandi vizei
(RED/514GRN)
Németország
4 742 (14)
A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
Franciaország
24 (14)
Egyesült Királyság
33 (14)
EK
8 000 (14) (15) (16)
TAC
Nem releváns
7.
a IIA. melléklet 1. függeléke a következőképpen módosul:
a)
az a) táblázatban a Svédországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:
„SE
16 609
739 281
55 853
0
0
13 155
22 130
25 339”
b)
a b) táblázatban a Svédországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:
„SE
286 779
830 400
263 772
0
0
80 781
53 078
110 468”
c)
a d) táblázatban a Spanyolországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:
„ES
0
0
0
0
0
13 836
0
1 402 142”
8.
A III. melléklet a következőképpen módosul:
a)
az 5c., 5c.1., 5c.2. és 5c.3. pontban „az Északi-tengeren, a Skagerrakban és a La Manche csatorna keleti részén” helyébe „a La Manche csatorna keleti részén” szöveg lép;
b)
a melléklet a következő 5e. ponttal egészül ki:
„5e. Valós idejű területlezárások az Északi-tengeren és a Skagerrakban
5e.1.
E pont alkalmazásában:
a)
a következők minősülnek fiatal egyedeknek:
-
a közönséges tőkehal 35 cm-nél kisebb példányai,
-
a foltos tőkehal 30 cm-nél kisebb példányai,
-
a fekete tőkehal 35 cm-nél kisebb példányai,
-
a vékonybajszú tőkehal 27 cm-nél kisebb példányai;
b)
az a) pontban említett négy faj összesített mennyiségére vonatkoztatva a beavatkozási szint a fiatal egyedek tömegének 15 %-a. Azonban ha a tőkehal mennyisége a mintában meghaladja a négy faj összesített mennyiségének 75 %-át, a beavatkozási szint 10 %-ban kerül meghatározásra.
5e.2.
A tagállamok azonosítják azon területeket, ahol fennáll a fiatal egyedeknek a beavatkozási szinteket meghaladó mértékben történő kifogásának kockázata.
5e.3.
A tagállamok az 5e.2. pontnak megfelelően azonosított területeken - többek között közös telepítési tervek révén - vizsgálatokat végeznek annak megállapítására, hogy a fiatal egyedek százalékos aránya meghaladja-e a beavatkozási szintet. E célból a tagállamok:
a)
az e melléklet 7. függelékében foglalt rendelkezéseknek megfelelően mintát vesznek az egyes fogásokban található közönséges tőkehalból, foltos tőkehalból, fekete tőkehalból és vékonybajszú tőkehalból, és megmérik azt;
b)
valamennyi mintavételt dokumentálják az e melléklet 8. függelékében foglalt mintavételezési jelentés kitöltésével, amelyet elküldenek a part menti állam számára.
A tagállamok felkérhetnek az érintett területen ellenőrzést végző más országokat is arra, hogy hajtsanak végre mintavételt a nevükben.
5e.4.
Az érintett part menti tagállam honlapján haladéktalanul közzéteszi annak a földrajzi helynek a megjelölését, ahol az 5e.3. pont a) alpontjában említett mintavételre sor került, valamint a mintavételezés időpontját, továbbá a fiatal egyedek mennyiségét a közönséges tőkehal, foltos tőkehal, fekete tőkehal és vékonybajszú tőkehal összesített tömegének százalékában megadva. A százalékos arányt fajonként és a négy fajt összesítve is közzé kell tenni.
5e.5.
Ha az 5e.3. pont a) alpontjában említett minta azt mutatja, hogy a fiatal egyedek százalékos aránya meghaladja a beavatkozási szintet, az érintett part menti tagállam az adott területen megtilt minden, a nyílt tengeri vonóhálótól, az erszényes kerítőhálótól, az eresztőhálótól, a hering, a makréla és a fattyúmakréla halászatát célzó gereblyézőhorogtól, a rákcsapdától, az étikagyló-kotróhálótól és a kopoltyúhálótól eltérő halászeszközökkel történő halászatot.
A halászati tilalom alá helyezett terület az alábbi kritériumokon alapul:
-
a terület 4, 5 vagy 6 földrajzi pont összekötésével jön létre,
-
a beavatkozási szintet meghaladó mintát eredményező halászati művelet vagy műveletek középpontja egybeesik a halászati tilalom alá helyezett terület középpontjával,
-
a halászati tilalom alá helyezett terület 50 négyzetmérföld, ha az egy mintán alapul, és kívül esik az alapvonaltól számított legfeljebb 12 mérföldre lévő, az érintett tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken, és
-
a Skagerrak területén egy időben legfeljebb 3 tilalmi terület lehet.
5e.6.
Az 5e.5. pontban említett tilalom:
-
az érintett tagállam határozatát követően 12 órával lép hatályba, és
-
21 napig alkalmazandó, majd ezt követően alkalmazása éjfélkor (UTC) automatikusan megszűnik.
5e.7.
Az 5e.5. ponttól eltérve, ha a százalékos arány kis mértékben meghaladja a beavatkozási szintet, vagy a fogást a teljes mérete, az összetétele vagy a méreteloszlása miatt nem lehet reprezentatívnak tekinteni, a part menti tagállam az 5e.5. pont szerinti határozat meghozatala előtt a kiindulási minta vételezésétől számított 48 órán belül további információkat gyűjthet, beleértve a további fogások ellenőrzését is.
5e.8.
Ha a halászati tilalom alá helyezendő terület más tagállamok vagy harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó területeket is magában foglal, a beavatkozási szint meghaladását megállapító tagállam haladéktalanul tájékoztatja az érintett szomszédos tagállamokat és harmadik országokat az eredményekről és a tilalomról, amelyről az 5e.5. ponttal összhangban született határozat. A szomszédos tagállamok haladéktalanul lezárják a területnek az ő felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó részét.
5e.9.
A part menti tagállam haladéktalanul:
a)
közzéteszi a honlapján az 5e.5. ponttal összhangban bevezetett tilalom részleteit;
b)
tájékoztatja - a lehetőségekhez mérten - a terület közelében tartózkodó hajókat; és
c)
e-mailben tájékoztatja az 5e.5. ponttal összhangban bevezetett tilalomról a Bizottságot és azon tagállamoknak és harmadik országoknak a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK rendelet (17) 3. cikkében említett halászati felügyelő központjait, amelyek hajói halászatot folytatnak az adott területen. A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítására, hogy a halászati felügyelő központjaik tájékoztassák a lobogójuk alatt közlekedő, a tilalom által érintett hajókat.
5e.10.
Az érintett part menti tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja a részletes mintavételezési jelentéseket és az 5e.5. ponttal összhangban hozott határozatot alátámasztó indoklást. Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a határozat indoklása nem kielégítő, felkérheti a tagállamot a határozat azonnali hatállyal való visszavonására vagy módosítására.
c)
a 6.6. pont vége a következő bekezdéssel egészül ki:
„Ez az eltérés nem alkalmazandó a WGS84 koordináta-rendszerben megadott, a következő földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:
é. sz. 59°05′, ny. h. 06°45′
é. sz. 59°30′, ny. h. 06°00′
é. sz. 59°40′, ny. h. 05°00′
é. sz. 60°00′, ny. h. 04°00′
é. sz. 59°30′, ny. h. 04°00′
é. sz. 59°05′, ny. h. 06°45′.”
d)
a melléklet a következő 9a. ponttal egészül ki:
„9a. Az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó egyedi intézkedések
9a.1.
A 9a. pontban megállapított intézkedések alkalmazandók a vörös álsügéreknek (Sebastes spp.) az ICES V övezet nemzetközi vizein, valamint az ICES XII és XIV övezet közösségi vizeinek az alábbi koordinátákkal kijelölt területen (a továbbiakban: vörösálsügér-védelmi terület) folytatott halászatára:
Pont sorszáma
Északi szélesség
Nyugati hosszúság
1
64°45′
28°30′
2
62°50′
25°45′
3
61°55′
26°45′
4
61°00′
26°30′
5
59°00′
30°00′
6
59°00′
34°00′
7
61°30′
34°00′
8
62°50′
36°00′
9
64°45′
28°30′
9a.2.
A 2791/1999/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adatokon túlmenően a halászhajók parancsnokai a hajónaplóban rögzítik a vörösálsügér-védelmi területre való valamennyi belépést és az onnan való kilépést, valamint a fedélzeten tárolt összesített halfogást. A bejegyzésben a területet az »RCA« kóddal kell jelölni.
9a.3.
A vörösálsügér-védelmi területen halászati tevékenységet folytató halászhajó parancsnoka az egyes naptári napokon végzett halászati műveletek befejezését követően naponta továbbítja a 2791/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt fogási jelentést. A jelentés feltünteti a fogásokra vonatkozó utolsó közlés óta halászott, fedélzeten lévő fogásmennyiségeket.
9a.4.
A 2791/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt információkon túlmenően a halászhajók parancsnokai közlik azokat a fedélzeten lévő fogásmennyiségeket, amelyeket a vörösálsügérvédelmi területre való belépés, illetve az onnan való kilépés előtt adott utolsó közlés óta halásztak.
9a.5.
A 9a.3. és 9a.4. pontban említett jelentéseket az 1085/2000/EK rendelet I. mellékletével összhangban kell elkészíteni. A jelentésekben a vörösálsügér-védelmi területen fogott mennyiségeket az »RCA« kóddal kell jelölni.
9a.6.
E rendelet 39a. cikkének sérelme nélkül a vörösálsügér-védelmi területen fogott vörös álsügérek azonosítására szolgáló címkén vagy bélyegzőn fel kell tüntetni az »RCA« kódot.
9a.7.
A hal vásárlói vagy birtokosai biztosítják, hogy a vörösálsügér-védelmi területen fogott és első alkalommal közösségi kikötőben kirakodott vagy átrakott vörös álsügéreket kirakodáskor vagy átrakáskor megmérjék.
9a.8.
Tilos a 100 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálók használata.
9a.9.
A vörösálsügér-védelmi területen fogott, belezett és fejezett - a japán metszést is ideértve - vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.”;
e)
a 15.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
„15.1.
Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel - ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat - folytatott halászat a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalakkal határolt területeken belül:
A Reykjanesi-hátság egy része:
-
é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′
-
é. sz. 55° 05,4804′, ny. h. 35° 58,9784′
-
é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′
-
é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00,0514′
-
é. sz. 54°00,0′, ny. h. 34°00,0′
-
é. sz. 53° 54,6406′, ny. h. 34° 49,9842′
-
é. sz. 53° 58,9668′, ny. h. 36° 39,1260′
-
é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′;
Északi MAR-terület:
-
é. sz. 59°45′, ny. h. 33°30′
-
é. sz. 57°30′, ny. h. 27°30′
-
é. sz. 56°45′, ny. h. 28°30′
-
é. sz. 59°15′, ny. h. 34°30′
-
é. sz. 59°45′, ny. h. 33°30′;
Középső MAR-terület (Charlie-Gibbs törésöv és a szubpoláris elülső régió [Subpolar Frontal Region]):
-
é. sz. 53°30′, ny. h. 38°00′
-
é. sz. 53°30′, ny. h. 36°49′
-
é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36°49′
-
é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′
-
é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34°00′
-
é. sz. 53°30′, ny. h. 34°00′
-
é. sz. 53°30′, ny. h. 30°00′
-
é. sz. 51°30′, ny. h. 28°00′
-
é. sz. 49°00′, ny. h. 26°30′
-
é. sz. 49°00′, ny. h. 30°30′
-
é. sz. 51°30′, ny. h. 32°00′
-
é. sz. 51°30′, ny. h. 38°00′
-
é. sz. 53°30′, ny. h. 38°00′;
Déli MAR-terület:
-
é. sz. 44°30′, ny. h. 30°30′
-
é. sz. 44°30′, ny. h. 27°00′
-
é. sz. 43°15′, ny. h. 27°15′
-
é. sz. 43°15′, ny. h. 31°00′
-
é. sz. 44°30′, ny. h. 30°30′;
Altair-fenékhegyek:
-
é. sz. 45°00′, ny. h. 34°35′
-
é. sz. 45°00′, ny. h. 33°45′
-
é. sz. 44°25′, ny. h. 33°45′
-
é. sz. 44°25′, ny. h. 34°35′
-
é. sz. 45°00′, ny. h. 34°35′;
Antialtair-fenékhegyek:
-
é. sz. 43°45′, ny. h. 22°50′
-
é. sz. 43°45′, ny. h. 22°05′
-
é. sz. 43°25′, ny. h. 22°05′
-
é. sz. 43°25′, ny. h. 22°50′
-
é. sz. 43°45′, ny. h. 22°50′;
Hatton-pad:
-
é. sz. 59°26′, ny. h. 14°30′
-
é. sz. 59°12′, ny. h. 15°08′
-
é. sz. 59°01′, ny. h. 17°00′
-
é. sz. 58°50′, ny. h. 17°38′
-
é. sz. 58°30′, ny. h. 17°52′
-
é. sz. 58°30′, ny. h. 18°22′
-
é. sz. 58°03′, ny. h. 18°22′
-
é. sz. 58°03′, ny. h. 17°30′
-
é. sz. 57°55′, ny. h. 17°30′
-
é. sz. 57°45′, ny. h. 19°15′
-
é. sz. 58°30′, ny. h. 18°45′
-
é. sz. 58°47′, ny. h. 18°37′
-
é. sz. 59°05′, ny. h. 17°32′
-
é. sz. 59°16′, ny. h. 17°20′
-
é. sz. 59°22′, ny. h. 16°50′
-
é. sz. 59°21′, ny. h. 15°40′;
A Rockalli-pad északnyugati része:
-
é. sz. 57°00′, ny. h. 14°53′
-
é. sz. 57°37′, ny. h. 14°42′
-
é. sz. 57°55′, ny. h. 14°24′
-
é. sz. 58°15′, ny. h. 13°50′
-
é. sz. 57°57′, ny. h. 13°09′
-
é. sz. 57°50′, ny. h. 13°14′
-
é. sz. 57°57′, ny. h. 13°45′
-
é. sz. 57°49′, ny. h. 14°06′
-
é. sz. 57°29′, ny. h. 14°19′
-
é. sz. 57°22′, ny. h. 14°19′
-
é. sz. 57°00′, ny. h. 14°34′
-
é. sz. 56°56′, ny. h. 14°36′
-
é. sz. 56°56′, ny. h. 14°51′
-
é. sz. 57°00′, ny. h. 14°53′;
A Rockalli-pad délnyugati része:
-
é. sz. 56°24′, ny. h. 15°37′
-
é. sz. 56°21′, ny. h. 14°58′
-
é. sz. 56°04′, ny. h. 15°10′
-
é. sz. 55°51′, ny. h. 15°37′
-
é. sz. 56°10′, ny. h. 15°52′
-
é. sz. 56°24′, ny. h. 15°37′;
Logachev Mound:
-
é. sz. 55°17′, ny. h. 16°10′
-
é. sz. 55°33′, ny. h. 16°16′
-
é. sz. 55°50′, ny. h. 15°15′
-
é. sz. 55°58′, ny. h. 15°05′
-
é. sz. 55°54′, ny. h. 14°55′
-
é. sz. 55°45′, ny. h. 15°12′
-
é. sz. 55°34′, ny. h. 15°07′
-
é. sz. 55°17′, ny. h. 16°10′;
A Rockalli-pad nyugati része:
-
é. sz. 57°20′, ny. h. 16°30′
-
é. sz. 57°05′, ny. h. 15°58′
-
é. sz. 56°21′, ny. h. 17°17′
-
é. sz. 56°40′, ny. h. 17°50′
-
é. sz. 57°20′, ny. h. 16°30′.”;
f)
a melléklet a következő ponttal egészül ki:
„19a. A közösségi vizeken makrélát halászó harmadik országbeli hajókra vonatkozó feltételek
Az alábbi rendelkezések alkalmazandók a közösségi vizeken makrélát halászni szándékozó harmadik országbeli hajókra:
a)
A hajók csak az érintett part menti tagállam illetékes hatósága engedélyének kézhezvételét követően kezdhetik meg halászati útjukat. E hajók csak akkor léphetnek be a közösségi vizekre, miután áthaladtak az alábbi ellenőrzési területek egyikén:
-
a 48 E2 ICES-négyszög a VIa körzetben,
-
az 50 F1 ICES-négyszög a VIa körzetben,
-
a 46 F1 ICES-négyszög a VIa körzetben.
Legalább négy órával valamely ellenőrzési területre való belépést megelőzően, a hajóparancsnok a közösségi vizekre való belépéskor értesíti az egyesült királyságbeli halászati felügyelő központot (Edinburgh) az alábbi e-mail címen: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vagy telefonon (+ 44 131 271 9700).
Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, valamint az ellenőrzési területet, amelyen keresztül a hajó belép a közösségi vizekre. A hajó nem kezdheti meg a halászatot mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok a halászati út végéig megőriz.
b)
A közösségi vizekre fogás nélkül belépő hajók mentesülnek az a) pontban meghatározott követelmények alól.
c)
A halászati út akkor tekinthető befejezettnek, amikor a hajó elhagyja a közösségi vizeket vagy behajózik egy közösségi kikötőbe, ahol fogását teljes mértékben kirakodják.
A hajók csak akkor hagyhatják el a közösségi vizeket, miután áthaladtak az egyik ellenőrzési területen.
A közösségi vizek elhagyásakor a hajó parancsnoka legalább két órával az ellenőrzési területek egyikére való belépés előtt értesíti az edinburgh-i halászati felügyelő központot az a) pontban meghatározott e-mail címen vagy telefonszámon.
Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, valamint az ellenőrzési területet, amelyen a hajó áthaladni szándékozik. A hajó nem hagyhatja el az ellenőrzési területet mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok mindaddig megőriz, amíg a hajó el nem hagyja a közösségi vizeket.”;
d)
a III. melléklet a következő függelékekkel egészül ki:
„A III. melléklet 7. függeléke
Mintavételi módszerek
A következő rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni a mintavételt és a minta mérését:
-
A mintavételt és a minta mérését a halászhajó parancsnokával és legénységével szoros együttműködésben kell elvégezni. A hajóparancsnokot és legénységét ösztönözni kell a folyamatban való részvételre. Ösztönözni kell továbbá őket minden olyan információ megosztására, amely fontos lehet a halászati tilalom alá helyezett terület határainak megállapítása szempontjából.
-
Meg kell becsülni az egyes fogások során halászott teljes mennyiséget.
-
Mintavételt kell végezni, ha a becslések szerint egyetlen fogásban legalább 300 kg közönséges tőkehal, foltos tőkehal, fekete tőkehal és vékonybajszú tőkehal található.
-
A minta minimális mérete 200 kg közönséges tőkehal, foltos tőkehal, fekete tőkehal és vékonybajszú tőkehal.
-
A mintavételt úgy kell elvégezni, hogy az a négy faj tekintetében tükrözze a fogás összetételét.
-
A fogás mérete szerint adott esetben a fogás kezdetén, közepén és végén is kell mintavételt végezni.
-
A fiatal egyedek mennyiségét százalékos arányban kell kiszámítani fajonként és a négy faj összesítésével.
-
A mintavételezési jelentést megfelelően ki kell tölteni, közvetlenül a minta mérését követően. A jelentést ezt követően el kell küldeni a part menti államnak.”
„A III. melléklet 8. függeléke
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Az 1. cikk (6) bekezdését 2009. január 1-jétől, az 1. cikk (7) bekezdését 2009. február 1-jétől, az 1. cikk (8) bekezdésének a), b), f) és g) pontját pedig 2009. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.