A Bizottság 2461/1999/EK rendelete
(1999. november 19.)
az 1251/1999/EK tanácsi rendeletnek a pihentetett földek alapanyag-termelés céljából való hasznosítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1999. május 17-i 1251/1999/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 9. cikkére,
mivel:
(1) lévén, hogy az 1251/1999/EK rendelet az 1765/92/EGK tanácsi rendelettel [2] létrehozott, egyes szántóföldi növények termelőire vonatkozó támogatási rendszer helyébe lépett, - az új rendszernek megfelelően és az eddigi tapasztalatok fényében - módosítani kell a pihentetett földeknek az elsődlegesen nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belüli gyártásához szükséges alapanyagtermelés céljából történő hasznosítására vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1997. július 29-i 1586/97/EK bizottsági rendeletet [3]. Az ilyen módosítások alkalmával és az érthetőség érdekében az említett rendeletet át kell dolgozni;
(2) az 1251/1999/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése - az abban előírt támogatás odaítélésének sérelme nélkül - lehetővé teszi a pihentetett földeknek a nem közvetlenül emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belüli gyártásához szükséges alapanyagtermelés céljából történő hasznosítását, feltéve hogy az hatékony ellenőrzés mellett történik;
(3) az említett alapanyagokat és azok végfelhasználását meg kell határozni; a hagyományos piacok védelme érdekében korlátozást kell alkalmazni az alapanyagok és a belőlük előállítható késztermékek tekintetében, anélkül azonban, hogy az csökkentené az ilyen alapanyagok új piacai felkutatatásának lehetőségét; különbséget kell tenni az emberi vagy állati fogyasztásra potenciálisan felhasználható és az erre alkalmatlan alapanyagok között; a cukorrépa, csicsóka, illetve cikória pihentetett földeken történő termesztését nem kell kizárni; az említett termények tekintetében azonban, a cukor- és gabonapiac befolyásolásának veszélye miatt nem adható területalapú támogatás; ugyanakkor gondoskodni kell arról, hogy az említett termények megfeleljenek a pihentetett földek nem élelmiszercélú termékek termelésére történő hasznosítását szabályozó előírásoknak; a spekuláció megelőzésére és annak biztosítása érdekében, hogy az alapanyagokat olyan késztermékké dolgozzák fel, amelynek feldolgozására azokat szánták, biztosítékot kell letétbe helyezni akkor is, ha nem történik kifizetés;
(4) minden fő piaci szereplő feladatát egyértelműen meg kell határozni; alapvető fontosságú egyértelmű különbséget tenni egyrészt a kérelmezőnek a betakarított alapanyag teljes mennyiségének leszállításakor megszűnő kötelezettségei, másrészt a begyűjtőknek, az elsődleges feldolgozóknak és minden későbbi feldolgozónak a biztosítékadásra vonatkozó kötelezettségei között, amelyek pedig a szállítás időpontjában kezdődnek, és akkor szűnnek meg, amikor az alapanyagokat a tervezett, nem élelmiszercélú késztermékké feldolgozzák; a letétbe helyezett biztosíték összegének elég magasnak kell lennie ahhoz, hogy kizárható legyen az alapanyagok emberi vagy állati fogyasztásra történő felhasználásának kockázata; hivatkozni kell a legutóbb az 1036/1999/EK rendelettel [4] módosított, egyes közösségi támogatási programokra vonatkozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer létrehozásáról szóló, 1992. november 27-i 3508/92/EGK tanácsi rendeletre [5], továbbá a legutóbb az 1932/1999/EK rendelettel [6] módosított, a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendeletre [7], valamint a legutóbb az 1678/98/EK rendelettel módosított [8], az egyes közösségi támogatási programokra vonatkozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 23-i 3887/92/EGK bizottsági rendeletre [9], amelyek ebben a témakörben horizontális szabályokat állapítanak meg; a termesztési ciklus hossza miatt a kétnyári terményekre különleges rendelkezéseket kell megállapítani;
(5) meg kell határozni azt a módszert is, amely alkalmas a nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt, valamint az emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek értékelésére, annak érdekében, hogy meghatározható legyen az említett két terméktípus aránya, mivel ez az arány szolgál az elsődleges végfelhasználás azonosításának ismérveként;
(6) az ellenőrizhetőség érdekében a mezőgazdasági termelő (a továbbiakban: "kérelmező") és az elsődleges feldolgozó, illetve begyűjtő között kötelező szerződésnek kell létrejönnie a termesztett alapanyagokra vonatkozóan; a 3508/92/EGK rendelet 6. cikkének (9) bekezdése alapján az említett szerződést a területalapú támogatás iránti kérelem szerves részének kell tekinteni; a tapasztalat azt mutatja, hogy a kifizetést megelőzően az említett szerződéseket a kérelmezőknek valamint a begyűjtőknek, illetve elsődleges feldolgozóknak ellenőrzés céljából be kell mutatniuk a megfelelő hatáskörrel rendelkező hatóságnak; a vetési időszakok függvényében különböző benyújtási határidők állapíthatók meg; egyedi körülmények között a tagállamok engedélyezhetik, hogy bizonyos alapanyagokat saját mezőgazdasági üzemükben közvetlenül maguk a termelők dolgozzanak fel;
(7) egyértelművé kell tenni, hogy a betakarított alapanyagokból nyert félkész termékek, illetve melléktermékek a betakarított alapanyagokkal megegyező mennyiségben használhatók fel a rendszer keretében. Amennyiben az említett megegyező mennyiségek nem abból a tagállamból származnak, ahol az alapanyagot betakarítják, a tagállamok kötelesek egymást tájékoztatni az ügyletről annak érdekében, hogy a megfelelő ellenőrzéseket el lehessen végezni;
(8) az ellenőrizhetőség érdekében a kérelmezőnek nyilatkoznia kell az érintett területekről, a várható terméshozamokról és a betakarított mennyiségekről. Az egyrészről a kérelmező, másrészről pedig a begyűjtő, illetőleg az elsődleges feldolgozó között létrejött szerződésben feltüntetett terméshozamoknak legalább egyenlőeknek kell lenniük az előrejelzett terméshozamokkal. Az olyan alapanyagok esetében, amelyek az e rendszertől eltérő intervenciós felvásárlás tárgyát képezhetik, valamint egyes repce- vagy napraforgómagokból nyert alapanyagok esetében reprezentatív egyéni hozamot, illetve szükség szerint reprezentatív helyi hozamot kell megállapítani. A reprezentatív helyi hozamok kiszámításához alapul vett vidékek egybeeshetnek - de nem kell szükségszerűen egybeesniük - az 1251/1999/EK rendeletben megállapított regionalizálási tervekben szereplő régiókkal. Az említett alapanyagok ellenőrzése hatékonyabb lesz, ha a szállított mennyiségek megfelelnek ezeknek a reprezentatív hozamoknak. Kellően indokolt esetekben megengedhető a hiány;
(9) a szerződések hatálya alá tartozó területeken betakarított alapanyagok teljes mennyiségét az elsődleges feldolgozókhoz, illetve begyűjtőkhöz kell szállítani. Elő kell írni, hogy e feltétel betartásáról a kérelmező nyilatkozatot nyújtson be a megfelelő, hatáskörrel rendelkező hatósághoz. A kérelmezőnek tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amennyiben részben vagy egészben nem tudja leszállítani a szerződésben kikötött alapanyagmennyiséget. A megszokott mezőgazdasági viszonyoktól eltérő, különleges körülmények esetén a szerződéseket módosítani kell, vagy meg kell szüntetni. Világosan meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett egy módosítás anélkül vezethet a szerződésben érintett földterület csökkentéséhez, hogy ez érintené a kérelmező támogatáshoz való jogát;
(10) a rendszer nagyobb összhangban lenne a kereskedelmi gyakorlattal, ha a begyűjtőnek, illetőleg az elsődleges feldolgozónak lehetősége lenne arra, hogy miután a kérelmező az e rendelet hatálya alá tartozó alapanyagokat leszállította, megváltoztathassa a tervbe vett és a szerződésben feltüntetett végleges felhasználási formát, feltéve hogy a rendszert hatékony ellenőrzés alá vonják;
(11) a GATT keretében az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a 93/355/EGK tanácsi határozattal [10] jóváhagyott, az olajos magvakra vonatkozó szándéknyilatkozatnak való megfelelés érdekében monitoringrendszert kell bevezetni az emberi vagy állati fogyasztásra szánt és a pihentetett földeken nem emberi vagy állati fogyasztásra termesztett hagyományos repcemagból, káposztarepcemagból, napraforgómagból vagy szójából előállított melléktermékek mennyiségének szójaliszt-egyenértékben történő felmérése céljából;
(12) egyértelmű határidőt kell kitűzni az alapanyagok támogatható késztermékekké történő feldolgozására;
(13) az alapanyagok és az azokból származó termékek Közösségen belül történő szállításának egyes műveleteit ellenőrzés alá kell vonni annak érdekében, hogy garantált legyen a nyomon követhetőség és e rendelet rendelkezéseinek alkalmazása. Az említett ellenőrzések során alkalmazni kell a legutóbb az 1662/1999/EK rendelettel [11] módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletnek [12] megfelelően kibocsátandó nyilatkozatokat és T5-ös ellenőrzőpéldányokat;
(14) az érintett fő felek mindegyikére nézve bizonyítható ellenőrzési intézkedést kell megállapítani; mivel valahányszor az e rendeletben megállapított szabályok betartását elmulasztják, fokozni kell az ellenőrzést;
(15) az olyan nyersanyagok tekintetében, amelyek semmilyen körülmények között nem használhatók fel emberi vagy állati fogyasztásra, egyszerűsített szabályokat lehet elfogadni;
(16) ennek a rendszernek az alkalmazásakor figyelembe kell venni az egyes tagállamokban fennálló - különösen az ellenőrzésre, a közegészségügyre, a környezetvédelemre és a büntetőjogi rendelkezésekre vonatkozó - különleges körülményeket, anélkül azonban, hogy ezáltal az említett tényezők Közösségen belüli kezelésében tapasztalható különbségeket hangsúlyoznák. Ennek érdekében bármely, az I. vagy a II. mellékletben felsorolt alapanyagok valamelyikének kizárására irányuló javaslatot az érintett tagállamnak a javaslat elfogadása előtt kellőképpen indokolnia kell és arról a Bizottságot értesítenie kell;
(17) rendelkezni kell arról, hogy a pihentetett földeken termesztett alapanyagok és az azokból származó termékek tekintetében általában ne legyen adható olyan egyéb közösségi támogatás, amelynek finanszírozása az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet [13] alapján, vagy a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet [14] alapján történik;
(18) annak megállapítása érdekében, hogy megvalósultak-e a közös agrárpolitika reformjának célkitűzései, ezt a rendszert a tagállamokban történő tényleges alkalmazásával kapcsolatos információk alapján értékelni kell;
(19) az 1251/1999/EK rendeletben előírt rendszert a 2000/2001-es gazdasági évtől kell alkalmazni; mivel annak érdekében, hogy az érintett termelők az új rendszer alkalmazására vonatkozó szabályok maradéktalan ismeretében és azok betartásával végezhessék el a vetést és nyújthassák be szerződéseiket és a területalapú támogatás iránti kérelmeiket az említett gazdasági évre, ennek a rendeletnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie;
(20) az e rendeletben megállapított intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Cél és meghatározások
1. cikk
(1) Az egyes szántóföldi növények termelőire vonatkozó, az 1251/1999/EK rendeletben meghatározott támogatási rendszer keretében pihentetett föld ugyanazon rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően hasznosítható az e rendeletnek I. és II. mellékletében felsorolt és a III. mellékletben meghatározott célokra szánt alapanyagok termelése céljából.
Az ilyen föld tekintetében, az e rendeletben szereplő feltételek mellett és az 1251/1999/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően területalapú támogatás fizethető (a továbbiakban: "támogatás").
A pihentetett és az I. vagy a II. mellékletben felsorolt alapanyagok termesztése céljából hasznosított földek vonatkozásában a 2316/1999/EK bizottsági rendelet rendelkezései [15] irányadók.
Az ilyen alapanyagok termesztését azonban az említett rendelkezésekkel összeegyeztethetőnek kell tekinteni. Továbbá - az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésétől eltérve - január 15-től nem szükséges az érintett területeket ugaroltatni, feltéve hogy e rendelet előírásainak eleget tesznek.
(2) Az olyan pihentetett föld tekintetében, amelyen cukorrépát, csicsókát vagy cikóriagyökeret termesztenek, nem adható támogatás. Azonban a II. fejezet valamennyi rendelkezése ugyanúgy vonatkozik a pihentetett földön termesztett cukorrépára, csicsókára és cikóriagyökérre is, mintha sor került volna ilyen támogatásra.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában:
a) "kérelmező": területalapú támogatásért folyamodó személy;
b) "begyűjtő": a 4. cikkben előírt szerződést aláíró személy, aki saját nevében vásárolja az I. mellékletben felsorolt alapanyagokat abból a célból, hogy azokat a III. mellékletben felsorolt termékekben használja fel;
c) "elsődleges feldolgozó": olyan alapanyag-felhasználó, aki a III. mellékletben felsorolt egy vagy több termék előállítása céljából az adott alapanyag elsődleges feldolgozására vállalkozik.
II. FEJEZET
Kötelező szerződés tárgyát képező alapanyagok
1. rész
Az alapanyag felhasználása - Szerződés és támogatási kérelem
3. cikk
(1) Az I. mellékletben felsorolt alapanyagok (a továbbiakban: "alapanyagok") kizárólag azzal a feltétellel termeszthetők a pihentetett földeken, hogy azokat elsősorban a III. mellékletben felsorolt késztermékek előállítására szánják. Az ilyen alapanyagokból előállított nem élelmiszeripari termékeknek a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott értékelési módszerrel megállapított gazdasági értéke magasabb, mint minden egyéb, emberi vagy állati fogyasztásra szánt és ilyen módon előállított terméké.
(2) A pihentetett földeken termesztett alapanyagok a 4. cikkben előírt szerződések tárgyát képezik.
(3) A kérelmező minden betakarított alapanyagot a begyűjtőhöz, illetőleg elsődleges feldolgozóhoz szállít, aki azokat átveszi és gondoskodik arról, hogy az említett alapanyagok azonos mennyisége kerüljön felhasználásra a Közösségen belül a III. mellékletben felsorolt egy vagy több késztermék előállítása céljából.
Amennyiben a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó a ténylegesen betakarított alapanyagot félkész termék vagy melléktermék előállítására használja fel, az adott félkész termékből vagy melléktermékből azonos mennyiséget használhat fel a III. mellékletben említett egy vagy több késztermék előállításához.
Amennyiben a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó igénybe veszi az első és második albekezdésben biztosított lehetőséget, erről köteles tájékoztatni azt az illetékes hatóságot, amelynél a biztosíték letétbe helyezése történt. Amennyiben az említett azonos mennyiség más tagállamban kerül felhasználásra, mint ahol az alapanyagot betakarították, az érintett tagállamok illetékes hatóságai kötelesek tájékoztatni egymást az adott ügylet részleteiről.
(4) A tagállamok, eltérve a (2) és (3) bekezdéstől, engedélyezhetik a kérelmezők számára, hogy saját mezőgazdasági üzemükben a 27112900 KN-kód alá tartozó biogázzá dolgozzanak fel bizonyos pihentetett területeken betakarított minden alapanyagot, azzal a feltétellel, hogy:
a) a kérelmező a 4. cikkben előírt szerződés helyett nyilatkozat útján vállalja, hogy a nyilatkozat szerinti alapanyagot közvetlenül feldolgozza;
b) az érintett tagállam megfelelő ellenőrzést vezet be annak biztosítására, hogy az alapanyagot a 27112900 KN-kód alá tartozó biogázzá dolgozzák fel.
Az első albekezdésben és annak bármely későbbi módosításában előírt intézkedésekről a Bizottságot azt a betakarítási évet megelőző november 30-ig kell értesíteni, amelyre az említett intézkedések vonatkoznak.
A 4-21. cikkeket értelemszerűen alkalmazni kell.
4. cikk
(1) A támogatási kérelem alátámasztásaként a kérelmező köteles benyújtani az illetékes hatóságokhoz azokat a szerződéseket, amelyeket a begyűjtővel, illetőleg az elsődleges feldolgozóval kötött.
(2) A kérelmező gondoskodik arról, hogy az ilyen szerződések tartalmazzák a következőket:
a) a szerződő felek neve és címe;
b) a szerződés időtartama;
c) valamennyi kérdéses alapanyag tekintetében a növényfaj, valamint az egyes fajokkal beültetett terület nagysága;
d) az alapanyagok előirányzott mennyisége fajonkénti bontásban, valamint az ezekre vonatkozó szállítási feltételek. Az említett mennyiség nem lehet kevesebb, mint a kérdéses alapanyag vonatkozásában az illetékes hatóság által reprezentatívnak tekintett várható hozam alapján kiszámított mennyiség. Az ilyen várható hozamok esetében figyelembe kell venni többek között az érintett régióra vonatkozóan megállapított átlaghozamot, ha van ilyen;
e) a 3. cikk (3) bekezdésén alapuló kötelezettségek teljesítésének vállalása;
f) az alapanyag tervezett elsődleges végfelhasználásai, amelyek mindegyike megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételeknek.
(3) A kérelmező gondoskodik arról, hogy a szerződést kellő időben megkössék ahhoz, hogy a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó egy példányt - a 13. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn belül - az illetékes hatóságánál elhelyezhessen.
(4) Az ex12050090, 12060091, 12060099, illetve 12010090 KN-kód alá tartozó hagyományos repcemagra, káposztarepcemagra, napraforgómagra, illetve szójára vonatkozó szerződések esetében a kérelmező gondoskodik arról, hogy a (2) bekezdésben előírt információn túl a nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt melléktermékek várható mennyiségét is meghatározza.
(5) Ellenőrzés céljából a tagállamok megkövetelhetik, hogy minden egyes kérelmező alapanyagonként csak egy szállítási szerződést köthessen.
5. cikk
A kérelmező az illetékes hatósághoz benyújtott támogatási kérelmében minden évben megjelöli azt a parcellát vagy parcellákat, amelyeken az alapanyagokat termeszteni kell. Minden pihentetett parcella és minden azon termesztett alapanyag tekintetében a következő adatokat kell megadni:
a) az alapanyag faja és annak fajtái;
b) a fajonként és fajtánként várható hozam.
Amennyiben ugyanazt a fajt vagy fajtát ugyanazon a mezőgazdasági üzemen belül nem pihentetett földön is termesztik, az adott fajt vagy fajtát, valamint az előrejelzett hozamot az érintett parcellák adataival, az azok elhelyezkedésére vonatkozó információkkal és azonosításával együtt fel kell tüntetni.
2. rész
A szerződés módosítása és megszüntetése - A kérelmező kötelezettségei
6. cikk
Amennyiben a szerződő felek a szerződést azután módosítják vagy szüntetik meg, hogy a kérelmező támogatási kérelmet nyújtott be, a kérelmező az ilyen támogatási kérelmet csak azzal a feltétellel tarthatja fenn, hogy legkésőbb az adott tagállamban a kérelem módosítására kitűzött végső időpontig, a szükséges ellenőrzések lehetővé tétele céljából tájékoztatja a megfelelő, hatáskörrel rendelkező hatóságot az említett módosításról, illetve megszüntetésről.
7. cikk
A 6. cikk sérelme nélkül abban az esetben, ha a kérelmező tájékoztatja illetékes hatóságát, hogy rendkívüli körülmények miatt nem tudja a szerződésben meghatározott alapanyagok egy részét vagy egészét leszállítani, az illetékes hatóság - miután kellőképpen megbizonyosodott az említett rendkívüli körülmények fennállásáról - engedélyezheti a szerződés indokoltnak tűnő módosítását vagy annak megszüntetését.
Amennyiben a módosítások következtében csökken a szerződés által érintett földterület, illetve amennyiben a szerződés megszüntetésére kerül sor, a támogatásra való jogosultság fenntartása érdekében a kérelmezőnek:
a) az illetékes hatóság által engedélyezett bármely eszköz felhasználásával ismét pihentetnie kell a kérdéses földet;
b) tartózkodnia kell a szerződés hatálya alól kivont földön termesztett alapanyagok értékesítésétől, átruházásától, illetve felhasználásától.
8. cikk
A 6. cikk sérelme nélkül a begyűjtő, illetőleg az elsődleges feldolgozó módosíthatja az alapanyagoknak a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjában említett, tervezett elsődleges végfelhasználását, miután a szerződés tárgyát képező alapanyagokat a begyűjtőnek, illetőleg az elsődleges feldolgozónak leszállították, továbbá a 10. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított feltételek teljesültek.
A végfelhasználás megváltoztatására a 3. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően kerülhet sor.
A szükséges ellenőrzések lehetővé tétele érdekében a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó előzetesen értesíti az illetékes hatóságot.
3. rész
Reprezentatív hozam és leszállított mennyiség
9. cikk
(1) Azon alapanyagok tekintetében, amelyek az e rendszertől eltérő intervenciós felvásárlás tárgyát képezhetik, valamint az ex12050090 KN-kód alá tartozó hagyományos repcemag, illetve káposztarepcemag tekintetében, kivéve a magas erukasav tartalmú változatokat, továbbá az 12060091 vagy 12060099 KN-kód alá tartozó napraforgómag tekintetében, a tagállamok évente betakarítás előtt megállapítják a reprezentatív hozamokat, amelyeket a gyakorlatban el kell érni. Az említett reprezentatív hozamokat:
a) vagy minden érintett egyéni mezőgazdasági üzemre vonatkozóan egyenként; vagy
b) helyi alapon
kell megállapítani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a tagállamok kiválasztják a reprezentatív hozamok kiszámításához figyelembe veendő vidékeket, amelyek megegyezhetnek - de nem kell szükségképpen megegyezniük - az 1251/1999/EK rendeletnek megfelelően kidolgozott regionalizálási tervükben szereplő régiókkal. A tagállamok évente a betakarítás előtt a következő határidőn belül tájékoztatják az érintett kérelmezőket a reprezentatív hozamokról:
a) legkésőbb július 31-ig azon alapanyagok esetében, amelyek az e rendszeren kívüli intervenciós felvásárlás tárgyát képezhetik, valamint az első albekezdésben említett hagyományos repcemag esetében; és
b) legkésőbb augusztus 31-ig az (1) bekezdésben említetett napraforgómag esetében.
10. cikk
(1) A kérelmező fajonként bejelenti az illetékes hatóságnak a betakarított alapanyagok teljes mennyiségét és visszaigazolja a szállított alapanyag mennyiségét, valamint azt, hogy melyik szerződő fél részére történtek az említett szállítások.
(2) A 9. cikkben említett alapanyagok esetében a kérelmező által a begyűjtő vagy az elsődleges feldolgozó részére szállított tényleges mennyiségeknek meg kell egyezniük legalább a reprezentatív egyéni hozammal vagy adott esetben az érintett parcellákra a tagállamok által a fent említett cikknek megfelelően megállapított reprezentatív helyi hozammal.
Azonban kellően indokolt esetben, a tagállamok kivételesen a hozam legfeljebb 10 %-os hiányát engedélyezhetik.
Továbbá, amennyiben az illetékes hatóság a 7. cikknek megfelelően szerződések módosítását vagy megszüntetését engedélyezte, indokolt esetben csökkentheti a kérelmező által e bekezdés első albekezdése alapján leszállítandó mennyiséget.
11. cikk
Amennyiben a kérelmező nem szállítja le e rendelet alapján egy adott alapanyag előírt mennyiségét, a 3887/92/EGK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy a kérelmező nem tett eleget a nem élelmiszercélú területpihentetési program keretében fennálló kötelezettségeinek egy olyan terület vonatkozásában, amelynek nagyságát úgy kell kiszámítani, hogy a pihentetett és a kérelmező által az e rendeletben előírt feltételeknek megfelelően alapanyagtermelés céljából hasznosított földterület nagyságát megszorozzák az adott alapanyag hiányzó mennyiségének százalékarányával.
4. rész
A támogatás feltételei
12. cikk
(1) Az 1251/1999/EK rendeletnek megfelelően pihentetett föld tekintetében a kérelmező részére a támogatást az alapanyag feldolgozását megelőzően ki lehet fizetni. Azonban az ilyen kifizetés csak akkor teljesíthető, ha az e rendelet alapján leszállítandó alapanyag-mennyiséget a begyűjtő vagy az elsődleges feldolgozó részére leszállították, és amennyiben:
a) a 10. cikkben említett nyilatkozattételre sor került;
b) a szerződés egy példányát a begyűjtő vagy az elsődleges feldolgozó illetékes hatóságánál letétbe helyezték, a 13. cikk (2) bekezdésében említett feltételeknek eleget tettek és a 13. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében előírt információt a begyűjtő vagy az elsődleges feldolgozó továbbította;
c) az illetékes hatóság számára igazolták, hogy a 15. cikk (2) bekezdésében előírt teljes biztosítékot letétbe helyezték;
d) a kifizetésért felelős illetékes hatóság ellenőrizte, hogy a 4. cikkben megállapított feltételek minden kérelem esetében teljesültek.
(2) A kétnyári terményeknél, amelyek esetében az alapanyagokat csak a második termesztési év során takarítják be és szállítják le, a 4. cikkben előírt szerződés megkötését követő mindkét évben a támogatás feltétele az, hogy az illetékes hatóságok meggyőződjenek arról, hogy:
a) az (1) bekezdés b) pontjában megállapított kötelezettségeket - a 13. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében és d) pontjában említett információk közlésének kivételével - az első termesztési évtől kezdve teljesítik; és
b) a második termelési év során az (1) bekezdés a) és c) pontjában megállapított kötelezettségeket teljesítik és a 13. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében említett információkat közlik.
Azonban az első termelési év vonatkozásában támogatásra csak akkor kerül sor, ha az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a 15. cikk (2) bekezdésében megállapított biztosíték 50 %-ának letétbe helyezése megtörtént.
5. rész
Szerződés, valamint a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó kötelezettségei
13. cikk
(1) A begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó a következő időpontig letétbe helyezi szerződése másolatát az illetékes hatóságánál:
a) a július 1-jétől december 31-ig vetendő alapanyagok tekintetében a következő év január 31-ig;
b) a január 1-jétől június 30-ig vetendő alapanyagok tekintetében a szóban forgó évre vonatkozó támogatási kérelmek benyújtásának az érintett tagállamban érvényes határidejéig.
Amennyiben a kérelmező és a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó egy adott évben a 6. cikkben említett időpont előtt módosítja vagy megszünteti a szerződést, a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó legkésőbb az említett időpontig letétbe helyezi a módosított vagy megszüntetett szerződés egy példányát az illetékes hatóságánál.
(2) Az (1) bekezdésben említett illetékes hatóság ellenőrzi, hogy a benyújtott szerződés megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Amennyiben az említett feltételek nem teljesülnek, értesíteni kell a kérelmező illetékes hatóságát.
Az említett ellenőrzések megkönnyítése céljából a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó az illetékes hatóságot ellátja a kérdéses feldolgozási láncra vonatkozó, szükséges információkkal, különösen az ár és az előállítható késztermékek mennyiségének meghatározásához felhasználandó műszaki feldolgozási együtthatók tekintetében. A 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott együtthatókat kell alkalmazni.
(3) A 3. cikk (1) bekezdésének való megfelelés monitoringja céljából az érintett illetékes hatóság a (2) bekezdésben említett információk alapján összehasonlítja az összes nem élelmiszeripari termék értékének összegét az ugyanabból a feldolgozási műveletből származó minden egyéb, emberi vagy állati fogyasztásra szánt termék értékének összegével. Minden számnak meg kell egyeznie a vonatkozó mennyiségnek és az előző gazdasági év során rögzített gyári árak átlagának a szorzatával. Ha az említett árak nem állnak rendelkezésre, az illetékes hatóság, különösen a (2) bekezdésben említett információk alapján, meghatározza a megfelelő árakat.
(4) Az a begyűjtő, illetve elsődleges feldolgozó, aki alapanyagot vett át kérelmezőtől, az adott tagállam által kitűzött olyan határidőn belül, amely lehetővé teszi a támogatásnak az 1251/1999/EK rendelet 8. cikkében meghatározott határidőn belül történő kifizetését, értesíti az illetékes hatóságot az átvett alapanyag mennyiségéről, meghatározva a fajt, az alapanyagokat szállító szerződő fél nevét és címét, a teljesítés helyét és a szerződés hivatkozási számát.
A begyűjtő, az alapanyagok általa az elsődleges feldolgozó részére történő szállításától számított 40 munkanapon belül tájékoztatja az illetékes hatóságot az elsődleges feldolgozó nevéről és címéről. Az elsődleges feldolgozó pedig a kézhezvételtől számított 40 munkanapon belül tájékoztatja az illetékes hatóságot a részére alapanyagot szállító begyűjtő nevéről és címéről, a nyersanyagok mennyiségéről és típusáról, valamint a szállítási időpontokról.
Amennyiben az alapanyagoknak az elsődleges feldolgozó részére történő szállítását nem közvetlenül a begyűjtő végzi, ez utóbbi, az elsődleges feldolgozó nevét és címét megadva, tájékoztatja az illetékes hatóságot a teljesítésben részt vevő felek nevéről és címéről. Az említett információkat az alapanyagok elsődleges feldolgozó általi kézhezvételétől számított 40 munkanapon belül kell rendelkezésre bocsátani.
A szállításban részt vevő minden további fél az ügylettől számított 40 munkanapon belül tájékoztatja az illetékes hatóságot az alapanyagok vásárlóinak nevéről és címéről, valamint a nekik eladott mennyiségekről.
Amennyiben az illetékes hatóságok különbözőek, az elsődleges feldolgozó tekintetében illetékes hatóság és a harmadik albekezdésben említett, az alapanyagok szállításában részt vevő valamennyi fél tekintetében illetékes hatósága tájékoztatja a begyűjtő tekintetében illetékes hatóságot az elsődleges feldolgozó részére leszállított mennyiségekről.
Amennyiben a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó tagállama nem egyezik meg az alapanyag termelése szerinti tagállammal, az első és harmadik albekezdésben említett információ kézhezvételétől számított 40 munkanapon belül az érintett illetékes hatóság tájékoztatja a kérelmező tekintetében illetékes hatóságot a leszállított alapanyagok összmennyiségéről.
6. rész
Olajos melléktermékekre vonatkozó szójaliszt-egyenértékek
14. cikk
(1) A 13. cikk sérelme nélkül, az említett cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság - amint lehet és legkésőbb azon év május 31-ig, amikor az alapanyagokat be kell takarítani - tájékoztatja a Bizottságot az emberi vagy állati fogyasztásra szánt és a 4. cikkben előírt szerződések nyomán keletkező melléktermékek teljes mennyiségéről, amennyiben az ilyen szerződések tárgya az ex12050090, 12060091, 12060099, illetőleg 12010090 KN-kód alá tartozó hagyományos repcemag, káposztarepcemag, napraforgómag, illetőleg szója.
Az illetékes hatóság a következő arányok alapján számítja ki a mennyiséget:
a) az 12050090 KN-kód alá tartozó, 100 kg hagyományos repcemag 56 kg mellékterméknek felel meg;
b) az 12060091 vagy 12060099 KN-kód alá tartozó 100 kg napraforgómag 56 kg mellékterméknek felel meg;
c) az 12010090 KN-kód alá tartozó 100 kg szója 78 kg mellékterméknek felel meg.
Az előállítandó melléktermékeknek a 4. cikk (4) bekezdésében említett várható mennyiségét ki kell vonni az összes melléktermék második albekezdésnek megfelelően kiszámított előrejelzett mennyiségéből.
(2) Az (1) bekezdésnek megfelelően eljuttatott információ alapján a Bizottság kiszámítja az emberi vagy állati fogyasztásra szánt melléktermékek szójaliszt-egyenértékben kifejezett előrejelzett mennyiségét.
7. rész
Biztosítékok
15. cikk
(1) Az érintett tagállamban a kérdéses évre vonatkozó támogatási kérelmek benyújtásának határidejéig a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó az illetékes hatóságnál letétbe helyezi a (2) bekezdésben előírt teljes biztosítékot.
(2) Az egyes alapanyagok tekintetében letétbe helyezendő biztosítékok kiszámítása úgy történik, hogy az érintett begyűjtő, illetve elsődleges feldolgozó által aláírt szerződésben megnevezett és az említett alapanyag előállítására használt, az e rendszer keretében pihentetett összes terület összegét hektáronként 250 euró összeggel szorozzák meg.
(3) Amennyiben a szerződéseket a 6. cikknek vagy 7. cikknek megfelelően módosítják vagy megszüntetik, a letétbe helyezett biztosítékokat ennek megfelelően ki kell igazítani.
(4) A biztosítéknak a megfelelő nem élelmiszeripari késztermékké feldolgozott alapanyag-mennyiséggel arányos hányadát azzal a feltétellel kell felszabadítani, hogy az érintett begyűjtő, illetve elsődleges feldolgozó tekintetében illetékes hatóság számára igazolták, hogy a szóban forgó alapanyag-mennyiséget a 4. cikk (2) bekezdésének f) pontjában megállapított követelményt betartva dolgozták fel, figyelembe véve szükség szerint a 8. cikk alapján végrehajtott bármely változást.
(5) A (4) bekezdés sérelme nélkül:
a) amennyiben a biztosítékot a begyűjtő helyezte letétbe, az akkor kerül felszabadításra, amint a kérdéses alapanyagot az elsődleges feldolgozó részére leszállították;
b) amennyiben a biztosítékot egy feldolgozó helyezte letétbe, az akkor kerül felszabadításra, amint a szerződés tárgyát képező alapanyagot vagy félkész terméket egy másik feldolgozó részére leszállították
feltéve, hogy a kérdéses árut értékesítő vagy átruházó fél tekintetében illetékes hatóság számára igazolták, hogy az árut megvásárló vagy átvevő fél a saját illetékes hatóságánál az említettel egyenértékű biztosítékot helyezett letétbe.
16. cikk
(1) Azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyekben feldolgozásra kerül sor, megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a területükön székhellyel rendelkező feldolgozók a vállalt kötelezettségeiket illetően minden garanciát biztosítsanak.
(2) A 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének értelmében az elsődleges követelményt az alapanyagok szerződésben meghatározott késztermékekké történő elsődleges feldolgozása képezi.
Az alapanyagokat a kérelmező általi betakarítás évét követő második év július 31-ig a III. mellékletben felsorolt egy vagy több késztermékké kell feldolgozni.
(3) A 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének értelmében a másodlagos követelményeket a begyűjtőkre, illetve feldolgozókra háruló következő kötelezettségek képezik:
a) a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően a kérelmezők által szállított valamennyi alapanyag átvételére vonatkozó kötelezettség;
b) a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően a szerződések másolatainak letétbe helyezésére vonatkozó kötelezettség;
c) a 13. cikk (4) bekezdése első, második és harmadik albekezdésének megfelelően megkövetelt információ közlésére vonatkozó kötelezettség;
d) a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó kötelezettség.
8. rész
Az értékesítés, az átruházás, a másik tagállamba történő szállítás, illetve a kivitel okmányai
17. cikk
Ha a begyűjtő, illetve az elsődleges feldolgozó a 4. cikkben előírt szerződés tárgyát képező alapanyagokat vagy félkész termékeket és/vagy társtermékeket vagy melléktermékeket más tagállamban székhellyel rendelkező feldolgozó részére értékesít vagy átruház, a termékekhez a 2454/93/EGK rendeletnek megfelelően kiadott T5 ellenőrzőpéldányt kell csatolni.
A T5 ellenőrzőpéldány 104-es rovatában az "Egyéb" címszó alatt az itt felsoroltak valamelyikét kell feltüntetni:
- Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 2461/1999 de la Comisión
- Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2461/1999
- Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 2461/1999 der Kommission zu verwenden
- Πρέπει να χρησιμοποιηθεί για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2461/1999 της Επιτροπής
- To be used for processing or delivery in accordance with Article 4 of Commission Regulation (EC) No 2461/1999
- À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 4 du règlement (CE) no 2461/1999 de la Commission
- Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 2461/1999 della Commissione
- Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 4 van Verordening (EG) nr. 2461/1999 van de Commissie
- A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2461/1999 da Comissão
- Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 2461/1999 mukaisesti
- Används till bearbetning eller leverans i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2461/1999.
A késztermék szerződés szerinti előállításáig az (1) és a (2) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni minden további, más tagállambeli feldolgozó részére történő értékesítés esetében. Társ- vagy melléktermékek esetében az említett rendelkezések csak akkor alkalmazhatók, ha a termékek tekintetében export-visszatérítésre kerülne sor, amennyiben azokat nem az ebben a rendszerben termesztett alapanyagokból állítanák elő.
18. cikk
(1) Amennyiben a begyűjtő az általa átvett alapanyagok teljes egészét vagy egy részét olyan elsődleges feldolgozók részére szállítja, amelyek nem ugyanabban a tagállamban rendelkeznek székhellyel, a begyűjtő T5 ellenőrzőpéldányt köteles kitölteni, az "Egyéb" címszó alatt a 104-es rovatban a következőket feltüntetve:
a) az elsődleges feldolgozók részére közvetlenül szállított mennyiségek;
b) az elsődleges feldolgozók neve és címe;
c) a szállítási körben részt vevő többi fél neve és címe, akkor is, ha az említett felek abban a tagállamban találhatók, ahol az elsődleges feldolgozásra sor került;
d) minden egyes további résztvevő fél által szállított mennyiségek.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett szállításokban részt vevő minden fél, amely nem ugyanabban a tagállamban rendelkezik székhellyel, mint az elsődleges feldolgozó, T5 ellenőrzőpéldányt köteles kitölteni, az "Egyéb" címszó alatt a 104-es rovatban feltüntetve a begyűjtő nevét és címét, valamint az említett bekezdés a) és b) pontjában meghatározott információkat.
19. cikk
Amennyiben a 4. cikkben előírt szerződések tárgyát képező egy vagy több készterméket, félkész terméket, társtermékeket vagy mellékterméket harmadik országba történő kiszállításra szánnak, annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol az említett termékeket előállítják, a Közösségen belüli szállításhoz T5 ellenőrzőpéldányt köteles kitölteni.
A T5 ellenőrzőpéldány "Egyéb" címszava alatt a 104-es rovatban a következő megjegyzések valamelyikét kell feltüntetni:
- Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo
- De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr.1258/1999 kan ikke anvendes på dette produkt
- Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr.1258/1999 des Rates in Betracht
- Το προϊόν αυτό δεν μπορεί να επωφεληθεί από τα μέτρα που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισ μού (ΕΚ) αριθ. 1258/1999 του Συ μβουλίου
- This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999
- Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus à l'article 1er paragraphe 2 du règlement (CE) no 1258/1999 du Conseil
- Questo prodotto non può beneficiare delle misure di cui all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n.1258/1999 del Consiglio
- Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen als bedoeld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1258/1999 van de Raad
- O presente produto não pode beneficiar de medidas ao abrigo do n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1258/1999 do Conselho
- Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä
- De åtgärder som avses i artikel 1.2. i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt.
Az (1) és a (2) bekezdés rendelkezéseit csak akkor lehet alkalmazni, ha a III. mellékletben felsorolt késztermékek, a 4. cikkben meghatározott szerződésekben foglalt félkész termékek, társtermékek vagy melléktermékek tekintetében export-visszatérítésre kerülne sor, ha azokat nem ennek a rendszernek a keretében termesztett alapanyagokból állítanák elő.
9. rész
Ellenőrzések
20. cikk
A tagállamok meghatározzák azt a nyilvántartást, amelyet a begyűjtőknek és a feldolgozóknak vezetniük kell.
Begyűjtők esetében az említett nyilvántartás a következő bejegyzéseket tartalmazza:
a) az e rendszer keretében minden feldolgozásra vásárolt és eladott alapanyag mennyisége;
b) a további vevők/feldolgozók neve és címe.
Feldolgozók esetében az említett nyilvántartás - az illetékes hatóság által meghatározandó rendszerességgel - a következő bejegyzéseket tartalmazza:
a) minden feldolgozásra vásárolt alapanyag mennyisége;
b) a feldolgozott alapanyagok mennyisége és az azokból nyert késztermékek, társtermékek, valamint melléktermékek mennyisége és típusa;
c) a feldolgozás alatt képződött hulladék;
d) a megsemmisített mennyiségek és a megsemmisítés okai;
e) a feldolgozó által értékesített vagy átruházott termékek mennyisége és típusa, valamint az elért árak;
f) a további vevők/feldolgozók neve és címe.
21. cikk
(1) A begyűjtők tekintetében illetékes hatóságok és a feldolgozás helye szerinti tagállamok illetékes hatóságai fizikai vizsgálatokból és a kereskedelmi okmányok vizsgálatából álló ellenőrzéseket végeznek azzal a céllal, hogy megbizonyosodjanak - begyűjtők esetében - az alapanyag-vásárlások és az ennek megfelelő szállítások, valamint - feldolgozók esetében - külön-külön az alapanyag-, késztermék-, társtermék-, illetve melléktermék-szállítások közötti összhangról.
Az illetékes hatóságok az említett ellenőrzések során elsősorban az adott alapanyagokra vonatkozó műszaki feldolgozási együtthatókra támaszkodnak.
Amennyiben a közösségi jogszabályokban megtalálhatók az ilyen, kivitelre vonatkozó együtthatók, azokat kell alkalmazni. Amennyiben a közösségi jogszabályokban ilyenek nincsenek, de más együtthatók megtalálhatók, azokat kell alkalmazni. Minden más esetben az ellenőrzést főként a feldolgozóipar által általánosan elismert együtthatókra kell alapozni.
Az ellenőrzések során azt is vizsgálni kell, hogy az alapanyagok, társtermékek és melléktermékek végfelhasználása szabályszerű-e, illetve hogy teljesülnek-e a 3. cikk (1) bekezdésében, valamint a 13. cikk (3) bekezdésében foglaltak.
Az ellenőrzéseknek az adott tagállamban megvalósuló ügyletek és feldolgozási műveletek legalább 10 %-ára ki kell terjedniük, és azokat az illetékes hatóság kockázatelemzéssel, valamint annak figyelembevételével határozza meg, hogy a benyújtott szerződések mennyire tipikusak.
(2) Az illetékes hatóságok fokozzák az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot abban az esetben, ha:
a) az (1) bekezdésben említett ellenőrzések legalább 3 %-a szabálytalanságot tár fel;
b) eltérés mutatkozik a feldolgozók korábbi teljesítményéhez képest;
c) olyan feldolgozási műveleteket tárnak fel, amelyek esetében:
(i) a késztermékek, melléktermékek vagy társtermékek mennyisége, illetve értéke az (1) bekezdés második és harmadik albekezdésében említett együtthatókhoz viszonyítva aránytalan; vagy ahol
(ii) a 3. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott termékek gazdasági értékének meghatározását szolgáló ismérvekhez képest eltérés mutatkozik.
III. FEJEZET
Kötelező szerződés tárgyát nem képező alapanyagok
22. cikk
A II. mellékletben felsorolt alapanyagok (a továbbiakban: "alapanyagok") azzal a feltétellel termelhetők pihentetett földterületen, hogy azokat a III. mellékletben felsorolt késztermékek gyártása során történő felhasználásra szánják.
Ezeket nem kell szerződésbe foglalni.
23. cikk
(1) Annak érdekében, hogy a pihentetett földet alapanyagtermelés céljából hasznosítani kívánó kérelmező támogatásra jogosulttá váljon, saját tagállama illetékes hatóságánál támogatási kérelmével együtt írásbeli nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy a szóban forgó alapanyagokat csak a III. mellékletnek megfelelő célokra hasznosítja, illetve értékesíti.
(2) A kérelmező a támogatási kérelmében évente tájékoztatja az illetékes hatóságot az e fejezetnek megfelelően pihentetett parcellákról, az ilyen parcellákon termelt növényekről, a terményciklus időtartamáról és a betakarítás előrelátható gyakoriságáról.
IV. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. rész
A rendszerből való kizárás és a párhuzamos támogatás tilalma
24. cikk
A tagállamok az e rendelettel létrehozott rendszerből kizárhatják az I., illetve a II. mellékletben felsorolt alapanyagok bármelyikét abban az esetben, ha az említett anyagok nehézséget okoznak az ellenőrzés, a közegészségügy, a környezetvédelem vagy a büntetőjog szempontjából. Ilyen esetben, az érintett tagállam indoklás mellett értesíti a Bizottságot arról/azokról az alapanyag(ok)ról, amelye(ke)t ki kíván zárni.
25. cikk
Az I. mellékletben felsorolt és a pihentetett földeken termelt alapanyagok, valamint az abból származó félkész termékek, késztermékek, társtermékek, valamint melléktermékek, a II. mellékletben felsorolt és a pihentetett földeken termelt alapanyagok, valamint az azokból származó termékek és az ilyen alapanyagok termelése céljából hasznosított földek tekintetében nem adhatók a következő támogatások:
a) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege által az 1258/1999/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése alapján nyújtott finanszírozás;
b) az 1257/1999/EK rendeletben előírt közösségi támogatás, az említett rendelet 31. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt, a gyorsan növő fajok ültetési költségeinek tekintetében nyújtott támogatás kivételével.
2. rész
Értékelés és kiegészítő nemzeti intézkedések
26. cikk
A tagállamok minden gazdasági év végét követő 3 hónapon belül továbbítják a Bizottsághoz az e rendelettel bevezetett rendszer értékeléséhez szükséges összes információt.
A II. fejezet vonatkozásában az említett jelentés a következő információkat tartalmazza:
a) az egyes alapanyagfajoknak megfelelő területek, a 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett, várható hozamok és a 9. cikkben említett reprezentatív hozamok;
b) a begyűjtők által nem értékesített mennyiség alapanyagfajonként;
c) az előállított egyes késztermék-, melléktermék- és társterméktípusok mennyisége, a felhasznált alapanyagra vonatkozó részletes információkkal.
A III. fejezet vonatkozásában az információknak minden egyes termesztett faj tekintetében tartalmazniuk kell a pihentetett terület méretét.
27. cikk
(1) A tagállamok kinevezik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat.
(2) A tagállamok az e rendelet alkalmazásához szükséges bármely további intézkedést elfogadhatják, és arról tájékoztatják a Bizottságot.
3. rész
Záró rendelkezések
28. cikk
Az 1586/97/EK rendelet 2000. július 1-jétől kezdődően hatályát veszti.
Az 1999/2000-es és a korábbi gazdasági évek szerződései tekintetében az 1586/97/EK rendeletet továbbra is alkalmazni kell.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.
29. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet a 2000/2001-es és az azt követő gazdasági évek tekintetében benyújtott szerződésekre és támogatási kérelmekre kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1999. november 19-én.