Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve
(2002. június 25.)
a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel Bizottság javaslatára [1],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére [3],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak [4] megfelelően, és az egyeztetőbizottság által 2002. április 8-án jóváhagyott együttes szövegtervezet figyelembevételével,
mivel:
(1) A környezet és az egészség védelmének magas szintjének megvalósítása a közösségi politika része, és a kitűzött célok egyike a zaj elleni védelem. A Bizottság a jövő zajpolitikájáról szóló zöld könyvében a környezetben tapasztalható zajjal, mint Európa főbb környezetvédelmi problémáinak egyikével foglalkozott.
(2) A Bizottság zöld könyvéről szóló, 1997. június 10-i állásfoglalásában [5] az Európai Parlament kinyilvánította támogatását a zöld könyv iránt, sürgette különös intézkedések és kezdeményezések meghatározását egy, a környezeti zaj csökkentéséről szóló irányelvben, és megállapította a különféle zajforrások elhelyezkedésével kapcsolatos megbízható és összehasonlítható adatok hiányát.
(3) A légiközlekedésről és a környezetről szóló 1999. december 1-jei bizottsági közlemény közös zajmérőeszközt és közös módszertant jelölt meg a repülőterek környékén végzett zajszintszámításokhoz és -mérésekhez. E közlemény megállapításai beépültek az ebben az irányelvben foglalt rendelkezésekbe.
(4) A közösségi jogszabályok már foglalkoztak a termékek zajkibocsátásának egyes kategóriáival, például a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelv [6], a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetői által érzékelt zajszintjére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. március 29-i 77/311/EGK tanácsi irányelv [7], a szubszonikus repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról szóló, 1979. december 20-i 80/51/EGK tanácsi irányelv [8] és annak kiegészítő irányelvei, a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 1992. június 30-i 92/61/EGK tanácsi irányelv [9], valamint a kültéri használatra tervezett berendezések környezeti zajkibocsátására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. május 8-i 2000/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [10].
(5) Az irányelvnek többek között alapul kell szolgálnia a jelentősebb zajforrások - különösen a közúti és vasúti járművek és infrastruktúra, a repülőgépek, a kültéri használatra tervezett és ipari berendezések és mobil munkagépek - által kibocsátott zajra vonatkozó meglévő közösségi intézkedések fejlesztéséhez és kiteljesítéséhez, valamint további rövid, közép- és hosszú távú intézkedések kidolgozásához.
(6) A zaj bizonyos kategóriái, például a közlekedési eszközök belső terében keletkező, vagy a háztartási tevékenységekkel keltett zaj, nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.
(7) A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvnek megfelelően a Szerződésnek a környezet- és egészségvédelem magas szinten történő megvalósítására irányuló célkitűzését a zajprobléma közös megértését célzó közösségi fellépéssel kiegészített tagállami szintű fellépések révén hatékonyabban lehet elérni. A környezeti zajszintekre vonatkozó adatokat ezért összehasonlítható kritériumoknak megfelelően kell összegyűjteni, egybevetni vagy bejelenteni. Ez összehangolt mérési és értékelési módszerek, valamint a zajtérképezés összehangolását segítő kritériumok használatát vonja maga után. Az ilyen kritériumokat és módszereket a leghatékonyabban közösségi szinten lehet meghatározni.
(8) Szükség van továbbá a "környezeti zaj" közös értékelési módszereinek és a "határértékek" fogalmának meghatározására, a zajszintek meghatározására szolgáló harmonizált mutatók formájában. A határértékek konkrét számadatait a tagállamok állapítják meg, figyelembe véve a megelőzés elve alkalmazásának szükségességét - többek között az agglomerációk háborítatlan, csendes területeinek megőrzése érdekében.
(9) A kiválasztott közös zajmutatók a zaj okozta kellemetlenséget értékelő Lden értékek és az alvás megzavarását értékelő Léjjeli értékek. Ezenkívül hasznos a tagállamok számára lehetővé tenni további kiegészítő mutatók használatát a különleges zajhelyzetek figyelemmel kísérése vagy ellenőrzése érdekében.
(10) Egyes fontos területeken stratégiai zajtérképezést kell előírni, az adott területen érzékelt zajszintek bemutatásához szükséges adatok megszerzése érdekében.
(11) Az illetékes hatóságok által, a közvéleménnyel egyetértésben kidolgozott cselekvési tervekben foglalkozni kell az ilyen fontos területeken érvényesítendő prioritásokkal.
(12) Ahhoz, hogy az információk a közvéleményhez széles körben eljussanak, a legcélravezetőbb információs csatornákat kell kiválasztani.
(13) A jövőbeli közösségi politikák kialakításához és a közvélemény további tájékoztatásához szükséges alap megteremtéséhez szükség van az adatok gyűjtésére és megfelelő, a Közösség egészére vonatkozó jelentések egységes szerkezetbe foglalására.
(14) A Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell az irányelv végrehajtását.
(15) Az értékelési módszereket szabályozó technikai rendelkezéseket a műszaki és tudományos fejlődésnek és az európai szabványosításban elért előrehaladásnak megfelelően kell kiegészíteni és kiigazítani.
(16) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [11] megfelelően kell elfogadni,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Célkitűzések
(1) Az irányelv célja egy olyan közös megközelítési mód meghatározása, amelynek révén elsőbbségi alapon elkerülhetők, megelőzhetők vagy csökkenthetők a környezeti zaj okozta káros hatások, ideértve a zajterhelést is. E célból az alábbi intézkedéseket kell fokozatosan végrehajtani:
a) a tagállamok közös értékelési módszereinek alkalmazásával készített zajtérképek révén a környezeti zajnak való kitettség mértékének a meghatározása;
b) annak biztosítása, hogy a környezeti zajra és annak hatásaira vonatkozó információk a közvélemény rendelkezésére álljanak;
c) cselekvési tervek tagállami szintű elfogadása a zajtérképek alapján, a környezeti zajnak a szükséges helyeken történő megelőzése és csökkentése érdekében, különösen ott, ahol az expozíciós szintek káros hatást gyakorolnak az emberi egészségre, továbbá a környezeti zaj szintjének megőrzésére azokon a helyeken, ahol az jelenleg megfelelő.
(2) Az irányelv célja továbbá megalapozni a jelentősebb zajforrások - különösen a közúti és vasúti járművek és infrastruktúra, a repülőgépek, a kültéri használatra tervezett és ipari berendezések és mobil munkagépek - által kibocsátott zaj csökkentésére irányuló közösségi intézkedések kifejlesztését. E célból a Bizottság legkésőbb 2006. július 18-ig megfelelő jogalkotási javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. A javaslatokban figyelembe kell venni a 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentés eredményeit.
2. cikk
Hatály
(1) Ezt az irányelvet arra a környezeti zajra kell alkalmazni, amelynek az emberek különösen a beépített területeken, közparkokban vagy más, agglomeráción belüli csendes helyeken, háborítatlan vidéki térségekben, iskolákban, kórházakban vagy más, zajra érzékeny épületekben és területeken ki vannak téve.
(2) Az irányelv nem alkalmazandó arra a zajra, amelyet a zaj hatásának kitett személy maga idéz elő, továbbá a háztartási munkák vagy a szomszédok által okozott, illetve a munkahelyeken jelentkező zajra, valamint a közlekedési eszközök belsejében vagy a katonai területeken katonai tevékenységek közben keletkező zajra.
3. cikk
Fogalommeghatározások
Az irányelv alkalmazásában:
a) "a környezeti zaj" minden, emberi tevékenység révén keltett nem kívánatos vagy káros kültéri hangot jelent, ideértve a közlekedés, a közúti, vasúti és légiközlekedés eszközei által keltett zajt, valamint a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv [12] I. mellékletében meghatározott ipari tevékenységek telephelyeiből származó zajt;
b) a "káros hatások" kifejezés az emberi egészségre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat jelenti;
c) a "zajterhelés" a közösségi zajterhelés helyszíni felmérések révén meghatározott mértékét jelenti;
d) a "zajmutató" a környezeti zaj leírására szolgáló, a káros hatással arányba állított fizikai skálát jelenti;
e) az "értékelés" kifejezés a zajmutató értékének vagy az ahhoz kapcsolódó káros hatásoknak a kiszámítására, előre jelzésére, becslésére vagy mérésére használt módszereket jelenti;
f) az "Lden érték" (nappali-esti-éjszakai zajmutató) az I. mellékletben részletesebben meghatározott, átfogó zajterhelést jelző zajmutatót jelenti;
g) az "Lnappali érték" (a nappali zajmutató) az I. mellékletben részletesebben meghatározott, nappali időszakban érzékelt zajterhelést jelző zajmutatót jelenti;
h) az "Lesti érték" (esti zaj mutatója) az I. mellékletben részletesebben meghatározott, az esti időszakban érzékelt zajterhelést jelző zajmutatót jelenti;
i) az "Léjszakai érték" (éjszakai zajmutató) az I. mellékletben részletesebben meghatározott, az éjszakai időszakban érzékelt zajterhelést jelző zajmutatót jelenti;
j) a "dózis-hatás összefüggés" a zajmutató értéke és a káros hatás közötti összefüggést jelenti;
k) az "agglomeráció" kifejezés egy tagállam által egy területen belül behatárolt olyan részt jelenti, amelynek lakossága meghaladja a 100000 főt, és amelyet népsűrűsége alapján a tagállam városias területnek tekint;
l) az "agglomeráción belüli háborítatlan terület" kifejezés olyan, az illetékes hatóság által kijelölt területet jelent, amely például semmilyen zajforrásból származóan nincs kitéve a tagállam által meghatározott értéket meghaladó Lden értéknek, vagy más, az adott zajmutatónak megfelelő zajnak;
m) a "háborítatlan vidéki térség" kifejezés az illetékes hatóság által kijelölt olyan területet jelent, amelynek nyugalmát nem zavarja a forgalom, az ipar vagy a szabadidős tevékenységek által keltett zaj;
n) a "fontosabb közút" kifejezés olyan, a tagállam által kijelölt regionális, országos vagy nemzetközi útvonalat jelent, amelyet évente hárommilliónál több jármű vesz igénybe;
o) a "fontosabb vasút" kifejezés olyan, a tagállam által kijelölt vasútvonalat jelent, amelyen évente 30000 - nél több vonatszerelvény halad át;
p) a "fontosabb repülőtér" kifejezés olyan, a tagállam által kijelölt polgári repülőteret jelent, ahol évente 50000 - nél több forgalmi esemény (azaz fel- vagy leszállás) történik, nem számítva a kisebb repülőgépekkel végrehajtott kizárólag oktatási célú repüléseket;
q) a "zajtérképezés" kifejezés egy meglévő vagy előre jelzett zajhelyzetre vonatkozó adatok zajmutatók formájában történő bemutatásának módját jelenti, feltüntetve a hatályos határértékek megszegésének eseteit, az adott területen a zajhatásnak kitett emberek számát, illetve a zajmutató bizonyos értékeinek kitett lakóhelyek számát az adott területen belül;
r) a "stratégiai zajtérkép" kifejezés egy adott területen belül a különféle zajforrásokból eredő zajnak való kitettség átfogó értékelése, vagy az e területre vonatkozó átfogó zajhelyzeti előrejelzések céljára elkészített térképet jelenti;
s) a "határérték" kifejezés a tagállam által meghatározott Lden, vagy Léjjeli értéket és - adott esetben - az Lnappali és Lesti értéket jelenti, amelyek túllépése a hatáskörrel rendelkező hatóságokat zajenyhítő intézkedések bevezetésének mérlegelésére vagy kikényszerítésére készteti; a határértékek a zajok különböző típusai (közúti, vasúti, légi forgalmi eredetű zaj, ipari zaj stb.), a különféle környezeti feltételek és a lakossági csoportok különböző mértékű zajérzékenysége szerint eltérőek; különbözhetnek továbbá aszerint, hogy a már meglévő vagy új helyzetre vonatkoznak (ha a zaj forrása vagy a környező terület használata tekintetében változik a helyzet);
t) "cselekvési tervek" kifejezés a zajjal kapcsolatos problémák és hatások kezelésére kidolgozott terveket jelenti, ideértve a zaj szükség szerinti csökkentését;
u) az "akusztikai tervezés" kifejezés a jövőben keletkező zaj tervezett intézkedések - például terület-használati tervezés, forgalmi rendszertechnika, forgalomtervezés, hangszigetelési intézkedésekkel történő zajcsökkentés és zajforrások ellenőrzése - révén történő korlátozását jelenti;
v) a "közvélemény" kifejezés egy vagy több természetes vagy jogi személyt, valamint - a tagállam nemzeti jogának vagy gyakorlatának megfelelően - e személyek szövetségeit, szervezeteit vagy csoportjait jelenti.
4. cikk
Végrehajtás és felelősség
(1) A tagállamok kijelölik az irányelv végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságokat és szerveket, beleértve az alábbiakért felelős hatóságokat:
a) az agglomerációkra, fontosabb közutakra, vasútvonalakra és repülőterekre vonatkozó zajtérképek és cselekvési tervek elkészítése és - adott esetben - jóváhagyása;
b) zajtérképek és cselekvési tervek összegyűjtése.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett információkat legkésőbb 2005. július 18-ig a Bizottság és a közvélemény rendelkezésére bocsátják.
5. cikk
Zajmutatók és azok alkalmazása
(1) A tagállamok az I. mellékletben említett Lden és Léjjeli zajmutatókat a stratégiai zajtérképezés előkészítése és felülvizsgálata céljából a 7. cikknek megfelelően alkalmazzák.
Az Lden és Léjjeli zajmutatók meghatározására szolgáló közös értékelési módszerek kötelezővé tételéig a tagállamok e célra a meglévő, nemzeti szintű zajmutatókat és a kapcsolódó adatokat használhatják; ezeket a fent említett mutatókra kell átváltaniuk. Ezek az adatok nem lehetnek három évnél régebbiek.
(2) A tagállamok különleges esetekhez használhatnak az I. melléklet 3. pontjában felsoroltakhoz hasonló kiegészítő zajmutatókat is.
(3) A tagállamok az akusztikai tervezéshez és zajövezetek meghatározásához az Lden és Léjjeli zajmutatóktól eltérő zajmutatókat is használhatnak.
(4) A tagállamok legkésőbb 2005. július 18-ig tájékoztatják a Bizottságot a területükön hatályban lévő vagy előkészítés alatt álló, a közúti és vasúti zajra, a repülőterek közelében a repülőgépek keltette zajra és az ipari telephelyek zajára vonatkozó, Lden és Léjjeli zajmutatók és - adott esetben - Lnappali és Lesti értékek formájában kifejezett releváns határértékekről, a határértékek érvényesítéséről szóló magyarázatokkal kísérve.
6. cikk
Értékelési módszerek
(1) Az Lden és Léjjeli zajmutató értékeket a II. mellékletben megadott értékelési módszerekkel kell meghatározni.
(2) Az Lden és Léjjeli zajmutató értékek meghatározására szolgáló közös értékelési módszereket a Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően, a II. melléklet felülvizsgálatával határozza meg. E módszerek elfogadásáig a tagállamok használhatnak a II. mellékletnek megfelelően kiigazított, a saját jogszabályaikban megállapított módszereken alapuló értékelési megoldásokat. Ilyen esetekben bizonyítaniuk kell, hogy ezek a módszerek a II. melléklet 2.2. pontjában meghatározottak alkalmazásával kapottakkal egyenértékű eredményekhez vezetnek.
(3) A káros hatásokat a III. mellékletben említett dózis-hatás összefüggések révén lehet kiértékelni.
7. cikk
Stratégiai zajtérképezés
(1) A tagállamok biztosítják, hogy legkésőbb 2007. június 30-ig elkészítik és - adott esetben - a hatáskörrel rendelkező hatósággal jóváhagyatják az előző naptári évben fennálló helyzetet bemutató stratégiai zajtérképeket a területükön lévő minden, 250000 - nél több lakost számláló agglomerációra, valamint minden, évente 6 millió jármű áthaladásánál nagyobb forgalmat lebonyolító fontosabb közútra, 60000 szerelvénynél többet áteresztő fontosabb vasútvonalra és a fontosabb repülőterekre vonatkozóan.
A tagállamok legkésőbb 2005. június 30-ig, majd azt követően ötévente egyszer tájékoztatják a Bizottságot a területükön lévő minden, évente 6 millió jármű áthaladásánál nagyobb forgalmat lebonyolító fontosabb közútról, 60000 szerelvénynél többet áteresztő fontosabb vasútvonalról és a fontosabb repülőterekről, valamint minden, 250000 - nél több lakost számláló agglomerációról.
(2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy legkésőbb 2012. június 30-ig, majd azt követően ötévente elkészítsék és - adott esetben - az illetékes hatóságokkal jóváhagyassák az előző naptári évben fennálló helyzetet bemutató stratégiai zajtérképeket a területükön lévő minden agglomerációról, valamint a fontosabb közutakról és vasútvonalakról.
A tagállamok legkésőbb 2008. december 31-ig tájékoztatják a Bizottságot a területükön található valamennyi agglomerációról és a fontosabb közutakról és vasútvonalakról.
(3) A stratégiai zajtérképeknek eleget kell tenniük a IV. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeknek.
(4) A szomszédos tagállamok együttműködnek a határövezeteikről készített stratégiai zajtérképek összeállításában.
(5) Elkészítésük dátumát követően legalább ötévente a stratégiai zajtérképeket felül kell vizsgálni, és szükség szerint azokat módosítani kell.
8. cikk
Cselekvési tervek
(1) A tagállamok legkésőbb 2008. július 18-ig biztosítják, hogy hatáskörrel rendelkező hatóságaik elkészítsék a területükön a zaj által okozott problémák és hatások kezeléséhez szükséges cselekvési terveket, ideértve - ha szükséges - a zaj csökkentését:
a) minden, évente 6 millió jármű áthaladásánál nagyobb forgalmat lebonyolító fontosabb közútra, 60000 szerelvénynél többet áteresztő fontosabb vasútvonalra és a fontosabb repülőterek közelében lévő helyekre vonatkozóan;
b) a 250000-nél több lakost számláló agglomerációkra vonatkozóan. E tervek célja egyben az is, hogy megvédjék a háborítatlan területeket a zaj fokozódásával szemben.
A tervekben szereplő intézkedések terén a hatáskörrel rendelkező hatóságok diszkrecionális jogkörrel rendelkeznek, azonban figyelmet kell szentelni azon prioritásoknak, amelyek valamely vonatkozó határérték túllépése vagy más, a tagállamok által választott kritériumok által határozhatók meg, különösen a stratégiai zajtérképezéssel meghatározott legfontosabb területek tekintetében.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy hatáskörrel rendelkező hatóságaik legkésőbb 2013. július 18-ig cselekvési terveket készítenek, figyelmet szentelve azon prioritásoknak, amelyek valamely vonatkozó határérték túllépése vagy más, a tagállamok által választott, a területükön található agglomerációkra és fontosabb közutakra és vasútvonalakra vonatkozó kritériumok által határozhatók meg.
(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett más releváns kritériumokról.
(4) A cselekvési terveknek eleget kell tenniük az V. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeknek.
(5) A cselekvési terveket felül kell vizsgálni, és szükség szerint azokat módosítani kell, ha a meglévő zajhelyzetet befolyásoló jelentősebb változások következnek be, illetve jóváhagyásuk dátumát követően legalább ötévente.
(6) A szomszédos tagállamok együttműködnek a határövezeteiket érintő cselekvési tervek összeállításában.
(7) A tagállamok biztosítják a közvéleménnyel a cselekvésiterv-javaslatokról előzetesen folytatott eszmecserét, időbeni és hatékony lehetőségeket biztosítva az intézkedések elkészítésében és felülvizsgálatában való részvételre, továbbá biztosítják az ilyen részvétel eredményeinek figyelembevételét és a közvélemény tájékoztatását a meghozott döntésekről. A társadalmi részvételhez annak minden fázisában ésszerű, elegendő időt biztosító intervallumokat kell megszabni.
Ha ezen irányelv mellett egyidejűleg más közösségi jogszabály is a közvélemény bevonásával járó eljárás lebonyolítására kötelez, a tagállamok közös eljárást írhatnak elő a munka kétszeres elvégzésének elkerülése érdekében.
9. cikk
A közvélemény tájékoztatása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az általuk összeállított és szükség szerint elfogadott stratégiai zajtérképeket és az általuk elkészített cselekvési terveket a közvélemény rendelkezésére bocsássák és terjesszék a vonatkozó közösségi jogszabályoknak, különösen a környezeti információkhoz való hozzáférés szabadságáról szóló, 1990. június 7-i 90/313/EGK tanácsi irányelvben [13] foglaltaknak megfelelően, és az irányelv IV. és V. mellékletével összhangban, ideértve a rendelkezésre álló informatikai eszközökkel történő terjesztést is.
(2) Az ilyen információ legyen világos, érthető és hozzáférhető. A legfontosabb témakörökről egy összefoglalót is kell készíteni.
10. cikk
A tagállamok és a Bizottság által összegyűjtött és közzétett adatok
(1) A Bizottság legkésőbb 2004. január 18-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a környezeti zajok forrásaival kapcsolatos meglévő közösségi intézkedések áttekintéséről.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a VI. mellékletben említett stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információkat a 7., illetve a 8. cikkben meghatározott dátumoktól számított hat hónapon belül megküldik a Bizottság részére.
(3) A Bizottság a stratégiai zajtérképekre vonatkozó információkból egy adatbázist hoz létre, a 11. cikkben említett jelentés összeállításának és más műszaki és tájékoztatási munkáknak a megkönnyítésére.
(4) A Bizottság ötévente összefoglaló jelentést tesz közzé a stratégiai zajtérképekből és a cselekvési tervekből származó adatok alapján. Az első jelentést 2009. július 18-ig kell benyújtani.
11. cikk
Felülvizsgálat és jelentéskészítés
(1) A Bizottság legkésőbb 2009. július 18-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról.
(2) A jelentés különösen kitér a környezeti zajjal kapcsolatos további közösségi intézkedések szükségességének értékelésére és - adott esetben - végrehajtási stratégiákat javasol olyan szempontokat illetően, mint például:
a) a környezeti zajok által hátrányosan érintett személyek számának csökkentésére szolgáló hosszú és középtávú célok, különös tekintettel az eltérő éghajlati viszonyokra és kultúrákra;
b) további intézkedések a specifikus zajforrások - különösen a szabadtéri berendezések, közlekedési eszközök és infrastruktúra, valamint az ipari tevékenységek bizonyos fajtái - által kibocsátott környezeti zaj csökkentésére, építve a már megvalósított vagy az elfogadás előtti viták tárgyát képező intézkedésekre;
c) a háborítatlan vidéki térségek védelme.
(3) A jelentés a 10. cikkben említett adatok alapján adjon áttekintést az akusztikai környezetnek a Közösségen belüli minőségéről, számot adva a tudományos és műszaki fejlődésről és bármely más, e témakörhöz tartozó információkról. A javasolt intézkedések és stratégiák kiválasztásában a legfontosabb kritériumnak a káros hatások csökkentése és a költséghatékonysági mutató minősül.
(4) Miután a Bizottság megkapta az első stratégiai zajtérképeket, mérlegeli:
- az I. melléklet 1. pontjában szereplő 1,5 méteres mérési magasság alkalmazásának a lehetőségét, az egyszintes házakkal beépített területeken,
- a VI. mellékletben szereplő Lden és Léjjeli zajmutatók különböző sávjainak kitett emberek becsült létszámára vonatkozó alsó határértéket.
(5) A jelentést ötévente vagy adott esetben ennél gyakrabban kell felülvizsgálni. A jelentés értékelést tartalmaz az irányelv végrehajtásáról.
(6) A jelentést adott esetben az irányelv esetleges módosításaira tett javaslatok egészítik ki.
12. cikk
Kiigazítás
A Bizottság az I. melléklet 3. pontját, a II. és a III. mellékletet a 13. cikk (2) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően hozzáigazítja a tudományos és műszaki fejlődéshez.
13. cikk
A bizottság
(1) A Bizottság munkáját a 2000/14/EK irányelv 18. cikkével létrehozott bizottság segíti.
(2) E cikkre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.
(3) A Bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
14. cikk
Átvétel
(2) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2004. július 18. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
15. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
16. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxembourgban, 2002. június 25-én.