A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2007. június 19.)
a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról
(2007/430/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
(1)
2006. március 3-án a Bizottsághoz az alaprendelet 5. cikkével összhangban panasz érkezett a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatalának káros dömpingje vonatkozásában. A panaszt a CIRFS (Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques) nyújtotta be, amelynek termelése a szintetikus vágott poliészter szálak teljes közösségi gyártásának több mint 50 %-át teszi ki.
(2)
Miután 2006. április 12-én dömpingellenes vizsgálat indult, a Bizottság a 2005/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámokat vetett ki a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak Közösségbe irányuló behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámokat, amelyek Malajzia vonatkozásában az importált termékek értékének 12,4 %-23 %-a, Tajvan vonatkozásában pedig 14,7 % és 29,5 %-a közötti értékvámok, 2006. december 29-től kell alkalmazni.
(3)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően a felek számára nyilvánosságra hozták azokat a tényeket és megfontolásokat, amelyek az ideiglenes rendelet alapját képezik. A feleknek határidőt biztosítottak, amelyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően közölhették észrevételeiket.
(4)
Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Az azt igénylő feleknek szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak.
(5)
A Bizottság folytatta mindazon információk felkutatását, amelyeket a végleges megállapításokhoz szükségesnek tartott. E megállapítások alapján a Bizottság következtetése az, hogy léteznek a közösségi érdeket érintő kényszerítő okok arra nézve, hogy az érintett országokból származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatalára ne vezessenek be dömpingellenes intézkedéseket.
(6)
A Bizottság nyilvánosságra hozta azokat az alapvető tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján az eljárást meg kívánja szüntetni. Az érdekelt felek számára határidőt biztosítottak, amelyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően megtehetik észrevételeiket, és lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra. Az érdekelt felek által benyújtott írásbeli és szóbeli észrevételeket mérlegelték, és adott esetben figyelembe vették a végleges megállapításokhoz.
(7)
A Bizottság eredetileg a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtotta a Tanácsnak a konzultáció eredményeiről szóló jelentést, valamint azt a javaslatot, amely közösségi érdek alapján indítványozza az eljárás megszüntetését.
B. A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(8)
Közben azonban a panaszos 2007. május 23-i, a Bizottságnak címzett levelében hivatalosan visszavonta panaszát a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatala tekintetében.
(9)
Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban a panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve ha ez a megszüntetés a Közösség érdekeit sértené.
(10)
A Bizottság úgy vélte, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat során nem merült fel olyan szempont, amely azt jelezte volna, hogy a megszüntetés ellentétes lenne a Közösség érdekeivel.
(11)
A Bizottság a vizsgálat folyamán valamennyi ismert érdekelt féllel felvette a kapcsolatot véleményük megismerése érdekében. A közösségi gazdasági ágazat mellett a felhasználók és felhasználói szervezetek beadványt nyújtottak be, illetve szóbeli meghallgatást kaptak a végleges intézkedések bevezetésének lehetséges hatásaival kapcsolatban. Ezen új megállapítások alapján a Bizottság következtetése az, hogy a közösségi érdeket érintő kényszerítő okok állnak fenn arra nézve, hogy az érintett országokból származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatalára ne vezessenek be dömpingellenes intézkedéseket. Az alábbiakban ismertetett érvek alapján elvégezték a különféle érdekek összesített felmérését.
(12)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy importőr, több felhasználó és felhasználói szövetség jelentkezett, azt állítva, hogy az intézkedések különösen szigorúak, és ennek következtében nem tudnak legfontosabb ázsiai forrásaiktól importálni. Megerősítették a más felhasználók által az ideiglenes rendelet (156)-(158) preambulumbekezdésben már ismertetett, az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően tett érveiket, és új állításokat is megfogalmaztak.
(13)
Annak érdekében, hogy részletesen megvizsgálhatók legyenek a felhasználói ágazatok által ismertetett új kérdések, a Bizottság az érdekelt feleket ara kérte, hogy szolgáltassanak adatokat és bizonyítékokat, arra ösztönözve minden felhasználót és szövetségeiket, hogy működjenek együtt továbbra is a vizsgálatban. Az együttműködés az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző helyzethez viszonyítva erősödött, mivel a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi felhasználásának több mint 10 %-át, valamint az érintett országokból származó összes behozatal mintegy 15 %-át képviselő felhasználók együttműködtek a vizsgálatban. A fő felhasználói szövetségek (amelyek a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi gyártásának több mint 50 %-át kitevő termelésű vállalatokat képviselik) részvételét a vizsgálatban szintén figyelembe vették, megerősítve, hogy az alábbi megállapítások és következtetések, melyek szerint a közösségi érdek alapján szükséges a vizsgálat megszüntetése, kellően megalapozottak.
(14)
A felhasználók szerint az intézkedések bevezetése megnehezíti a szintetikus vágott poliészter szálak kínálatát, mert a közösségi gazdasági ágazat termelése nem képes kielégíteni az EU keresletét. Ez a helyzet szerepet fog játszani a szintetikus vágott poliészter szálak árának emelkedésében, és ezáltal a feldolgozó iparágak árainak emelkedésében is, veszélybe sodorva versenyképességüket azon a piacon, amelyen a késztermékek alacsony árú behozatala fontos szerepet játszik. Ilyen körülmények között a szintetikus vágott poliészter szálakat felhasználó közösségi gazdasági ágazatok rövid távon valószínűleg foglalkoztatási veszteségekkel néznek majd szembe.
a) Ellátási hiányok
(15)
A szintetikus vágott poliészter szálak felhasználói azt állítják, hogy erősebben rá lesznek utalva korlátozott számú harmadik ország gyártóinak behozatalára, mivel a közösségi gyártók kínálata valamennyi szintetikus vágott poliészter száltípus tekintetében csökkent. Ez annak tulajdonítható, hogy a közösségi gyártók a szintetikus vágott poliészter szálak gyártásáról más termékek előállítására álltak át. A La Seda de Barcelona például beszüntette a szintetikus vágott poliészter szálak gyártását, hogy növelje termelését a polietilén-teraftalát (PET) tekintetében. Hasonlóképpen, az ellátási problémákat súlyosbítják a Trevirában 2006 decemberében keletkezett tűz miatti termelési problémák, valamint a fonóipari ágazat számára szállított szintetikus vágott poliészter szálak addigi legmegbízhatóbb ellátója, a Tergal (amely fizetésképtelenség miatt 2006 novembere óta védintézkedési eljárás alatt áll) pénzügyi nehézségei. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az egyik közösségi gyártó (a Pennine Fibres) csődbe ment.
(16)
A felhasználók súlyos hiánytól tartanak, különösen a nem szövött textiliparág - elsősorban az ágynemű- és a kárpittextileket előállító ágazat (3) - által használt következő szálak tekintetében:
1.
HCS (üreges konjugált szilikonozott poliészter), amelyet (a tajvani beszállítóktól eltekintve) mindössze egy koreai gyártó képes nagy mennyiségben, ésszerű határidőn belül szállítani;
2.
LMP (alacsony olvadáspontú poliészter). Az állítások szerint mindössze egy koreai vállalat tudná ezt a szálat nagy mennyiségben szállítani.
(17)
Emellett az egyik együttműködő közösségi gyártó által a nyilvánosságra hozatalt követően szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy a szintetikus vágott poliészter szálak a közösségi gazdasági ágazat által értékesített típusai és a Malajziából és Tajvanról importált szintetikus vágott poliészter szálak típusai különböznek.
(18)
A közösségi felhasználók azt is állították, hogy nehéz más beszerzési forrásra - azaz olyan harmadik országokra, amelyekkel szemben nincsenek hatályban dömpingellenes intézkedések - átállniuk. Az érvelés szerint időbe kerül a szintetikus vágott poliészter szálak exportáló gyártói számára, hogy a Közösségbe irányuló exportot újrakezdjék, különösen annak a kockázatnak a fényében, hogy amint behozatali mennyiségük meghalad egy bizonyos mennyiségi határt, újból vámokat vezetnek be azokra. Emellett, még ha a felhasználók képesek is lennének más országokban működő új beszerzőktől felvásárolni szintetikus vágott poliészter szálakat, meg kell bizonyosodniuk arról, hogy az e gyártók által előállított szintetikus vágott poliészter szálak más típusai megfelelnek specifikus termelésüknek. A felhasználók mindenesetre hangsúlyozták, hogy nincs olyan közösségi vagy harmadik országbeli gyártó, amellyel szemben nincs hatályban dömpingellenes intézkedés, és amely rendelkezik azzal a kapacitással, mellyel pótolható a Tajvanban előállított különleges szálak kínálata.
(19)
Az Eurostat rendelkezésre álló adatai azt mutatják, hogy az Indonéziából, Thaiföldről és Indiából származó behozatal, amellyel szemben a dömpingellenes intézkedések 2006 októberében hatályukat vesztették, 2006 végéig viszonylag gyors ütemben megnövekedett. Ez azt jelezheti, hogy már rendelkezésre állnak a közösségi piac számára más beszerzési források. Az érintett mennyiség azonban még mindig viszonylag csekély, és nem tud gyorsan eleget tenni minden felhasználói igénynek. Ezért nagyon valószínű, hogy - amennyiben a Tajvanról és Malajziából származó behozatalra intézkedéseket vezetnek be - a felhasználóknak a szálak nagy részét olyan országokból kell beszerezniük, amelyekkel szemben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.
(20)
Az ideiglenes rendelet (158) preambulumbekezdésében megfogalmazott érveléssel kapcsolatban, amely a közösségi gazdasági ágazat korlátozott kapacitására utal a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi felhasználói vonatkozásában, a közösségi gazdasági ágazat nem tett észrevételt. A bizonyítékok arra utalnak, hogy a közösségi gazdasági ágazat és más közösségi gyártók nem képesek - vagy nem hajlandók - megtenni a kellő erőfeszítéseket annak érdekében, hogy eleget tegyenek a közösségi keresletnek. Ezenkívül az ideiglenes intézkedések bevezetését követően elvégzett vizsgálat rámutatott, hogy a közösségi felhasználók súlyos nehézségekkel néznek szembe a szintetikus vágott poliészter szálak egyes típusainak olyan harmadik országokbeli beszerzésekor, melyekkel szemben nincsenek hatályban dömpingellenes intézkedések.
(21)
Vannak arra mutató jelek is, hogy a Közösségben nem elérhető szintetikus vágott poliészter szálak egyes típusai iránti kereslet máris áremelkedéshez vezetett. A beszerzés más forrásait így szintén érinti az intézkedések bevezetésével előállt helyzet.
(22)
A fentiek alapján - még ha állnak is rendelkezésre alternatív beszerzési források a közösségi felhasználók számára, és annak ellenére, hogy a közelmúltban új termelőtelepeket létesítettek szintetikus vágott poliészter szálak előállítása számára (4), valamint hogy a Trevira kapacitása 2007 márciusának végére újraindult volna, a szintetikus vágott poliészter szálak beszerzése a közösségi piacon továbbra is problematikus lehet.
b) A szintetikus vágott poliészter szálak áremelkedése
(23)
A szintetikus vágott poliészter szálak közösségi felhasználói azt állították, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyes szintetikus vágott poliészter szálak tekintetében nem csupán az érintett országokbeli, hanem a Koreában és Indiában működő szállítók esetében is jelentős áremelkedéssel kell szembenézniük. A tény hatására, hogy a kínálat rendelkezésre álló, dömpingellenes intézkedés hatálya alá nem tartozó forrásaihoz viszonyítva a kereslet megnőtt, szintén emelkedett a közösségi piaci szintetikus vágott poliészter szálak ára.
(24)
A felhasználók információkat nyújtottak be arról, hogy a más harmadik országokbeli beszállítók kínálta „különleges szálak” árai a Tajvanról és Malajziából származó behozatalra bevezetett dömpingellenes intézkedések elrendelését követően emelkedtek. Az alapján a tény alapján, hogy a közösségi felhasználók nem támaszkodhatnak teljes mértékben a közösségi vagy más harmadik országbeli, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó beszerzőkre a szintetikus vágott poliészter szálak egyes típusai terén, valószínű, hogy rövid távon további áremelkedés következik be.
c) A javasolt intézkedések költséghatása
(25)
Az intézkedések bevezetésének lehetséges hatásai vonatkozásában elvégzett további elemzés rávilágított arra, hogy valószínűleg az ágynemű- és kárpitágazatot érinti inkább a nyersanyagárak valószínű emelkedése, mint a fonóipari ágazatot. A párnák, paplanok, díszpárnák, kárpitok stb. ágazatának haszonkulcsa átlagosan 5 % alatti, és a szintetikus vágott poliészter szálak teljes termelési költségük 30 %-át teszi ki. Mivel az említettek az alacsony olvadáspontú poliészter és a HCS szálak fő felhasználói, amelyek állítólagos hiánya a Közösségben az intézkedések bevezetésével valószínűleg növekedni fog, a termelési költségükre gyakorolt hatás elérheti a 6-8 %-ot is.
(26)
Egyértelmű, hogy az ilyen költségnövekedéssel az ágyneműágazatot súlyosan érinti a Kínából származó késztermék jelentette verseny, és nem tudnak majd ügyfeleik (a rendkívül nagy vásárlóerővel rendelkező kiskereskedők láncolata) részére megfelelően vonzó ajánlatokat tenni. Ha a Malajziából és Tajvanról származó behozatalra dömpingellenes vámokat vetnek ki, az tovább gyengíti versenyképességüket.
(27)
Az ideiglenes rendelet (164) preambulumbekezdésében arra a következtetésre jutottak, hogy a javasolt intézkedések hatása csak korlátozottan érinti a feldolgozó iparágat. A fenti tények és szempontok alapján a további vizsgálat azt mutatta, hogy átlagosan a felhasználók költségeinek növekedése 0,4-0,5 % közötti lesz, az ágyneműágazatban pedig 6-8 %-ot érhet el, különösen olyan felhasználók esetében, melyek a szintetikus vágott poliészter szálak nagy részét Tajvanról szerzik be. A hatás így nem oszlik meg egyenlően a felhasználók között, és egyes felhasználók gazdasági helyzetét súlyosan érinti majd.
d) A feldolgozott termékek áremelkedése
(28)
A felhasználók azt is állították, hogy ha a Tajvanról és Malajziából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket jelenlegi szintjükön fenntartják, elkerülhetetlen a feldolgozott termékek árának emelkedése. Ez viszont növeli az alacsony árú feldolgozott termékek behozatali mennyiségét, és tovább növeli a felhasználói ágazatok nehézségeit. A legújabb statisztikai adatok egyértelműen jelzik, hogy miután a Kínából származó szintetikus vágott szálakra dömpingellenes intézkedéseket vezettek be, a szintetikus vágott poliészter szálakat tartalmazó egyes késztermékek behozatali mennyisége (5) 39 %-kal nőtt.
(29)
Igaz, hogy összefüggés van a Kínából származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedések és a Kínából származó feldolgozott termékek behozatalának megnövekedése között. A statisztikai adatok tanúsága szerint ez nem elszigetelt esemény, és a különféle harmadik országokból származó szintetikus vágott poliészter szálakra a múltban bevezetett dömpingellenes intézkedések hatására az érintett országok hasonlóan reagáltak. A szintetikus vágott poliészter szálak áremelkedését vagy a feldolgozott termékek vásárlói viselik teljes mértékben, vagy a közösségi feldolgozói iparág foglalkoztatásában következik be csökkenés, ha a megnövekedett behozatal hatására kénytelenek termelésüket csökkenteni.
e) Következmények a közösségi foglalkoztatás tekintetében
(30)
A vizsgálatból kiderült, hogy a szintetikus vágott poliészter szálak termelése nem munkaigényes termelés. A közösségi gazdasági ágazat a Közösségben kevesebb mint 700 munkavállalót foglalkoztat, és a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi termelésének teljes foglalkoztatása kevesebb mint 3 000 munkahelyet jelent. Mivel - a fentieknek megfelelően - a szintetikus vágott poliészter szálak a közösségi gazdasági ágazat által értékesített legtöbb típusa különbözik a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálaktól, és figyelembe véve azt, hogy a szintetikus vágott poliészter szálak iránti közösségi kereslet folyamatosan növekszik, nem valószínű, hogy a végleges intézkedések bevezetésének elmaradása esetén sok munkahely kerülne veszélybe.
(31)
A Bizottság számadatai alapján azonban a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi felhasználásának kb. 10 %-áért felelős felhasználók több mint 7 000 munkavállalót foglalkoztatnak a szintetikus vágott poliészter szálakat tartalmazó termékek gyártásában. Ezért feltételezhető, hogy ebben az esetben mintegy 70 000 munkahely függ a felhasználói ágazattól, amelyek közül legalább 10 % az ágynemű- és kárpitos ágazatban található, melyek - a fentiekben jelzettek szerint - nagyon alacsony haszonkulccsal dolgoznak, és az alacsony olvadáspontú poliészter, valamint a HCS szálak fő felhasználói. Emellett a munkaerőköltségek aránya alapján a felhasználói ágazatok termelési költségeiben megállapították, hogy az 1 %-os átlagos költséghatás a munkaerőköltségekre gyakorolt 2,5-7,7 % közötti hatásnak felel meg. Ennek megfelelően a végleges intézkedések bevezetése rövid távon a közösségi feldolgozóiparban jelentős munkaerő-veszteséghez vezethet a nyersanyagár emelkedésének kompenzálására, illetve az ágyneműágazat valószínű leállítása vagy termelésének csökkentése hatására.
(32)
A panasz visszavonását megelőzően sor került a közösségi ágazatra gyakorolt hatás vizsgálatára is. A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a közösségi gyártók nem látják el az összes közösségi gyártót a szintetikus vágott poliészter szálak kért mennyiségével és típusával.
(33)
Emellett a vizsgálat rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat beruházási mértéke alacsony a kapacitásintenzív tevékenységhez, és a gyártók inkább más termékekbe (pl. PET) ruháztak be.
(34)
Az ideiglenes rendelet (166) preambulumbekezdésében jelzettek szerint mindössze egy nyersanyagszállító működött együtt a vizsgálat során. Az említett nyersanyagszállító kifejezetten támogatta a vámok kivetését, ami lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy életképes maradjon, és saját helyzetét is megerősítené. Nem nyújtott be olyan információkat, amelyek arra vonatkoznak, hogy vállalkozására milyen hatással lenne az intézkedések bevezetése, illetve elmaradása.
(35)
A közösségi gazdasági ágazatnak - amely állítólagosan a szintetikus vágott poliészter szálak 40 %-át újrahasznosított PET palackokból állítja elő -, valamint az újrahasznosító ágazatban tevékenykedő gyártók egy szövetségének érvei szerint, amennyiben a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak dömpingelt behozatalára nem vezetnek be végleges intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat kapacitása, amely a hulladékká vált palackokból szintetikus vágott poliészter szálakat állít elő, csökkeni fog. Emellett azzal is érveltek, hogy az intézkedések bevezetésének elmaradása kedvezőtlen hatással lesz a környezetre, mert a széndioxid-kibocsátás mértéke emelkedni fog, ha az újrahasznosító ágazatnak Európán kívülre kell szállítania a műanyag hulladékot, melyet jelenleg a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi gyártói számára ad el.
(36)
Először is rá kell mutatni arra, hogy az érintett országokból importált szálak jelentős része alacsony olvadáspontú poliészter, vagy pedig a fonóipari ágazat használja fel, és az e szakaszban rendelkezésre álló információk alapján az alacsony olvadáspontú poliésztert, valamint a fonóipari ágazat által felhasznált szálak nagy részét nyersanyagból kell előállítani.
(37)
Másodsorban pedig, a Bizottságnak benyújtott bizonyítékok alapján kiderült, hogy Ázsiában jelentős és növekvő igény mutatkozik az újrahasznosított PET palackok iránt; ezért a dömpingellenes intézkedések bevezetésének elmaradása nem akadályozza meg a PET palackok újrafeldolgozóit abban, hogy termékeiket a világpiacon értékesítsék.
(38)
Végezetül pedig, még ha ezek a szén-dioxidra vonatkozó érvek játszhatnának is szerepet a kereskedelmi védelmi politikában, először mindössze a jelenlegi eljárás megindítását követően egy évvel hivatkoztak rájuk, és ez lehetetlenné teszi megfelelő ellenőrzésüket.
(39)
Figyelembe véve a különböző érdekelt felek beadványait és a vizsgálat eredményeit, arra a következésre lehet jutni, hogy a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak dömpingelt behozatalával szembeni végleges dömpingellenes intézkedések jelentős hatást gyakorolnak majd a közösségi felhasználókra. Az ideiglenes rendelet (168) preambulumbekezdésében tett következtetés így nem erősíthető meg.
(40)
A közösségi gazdasági ágazat általános előnyeit és a valószínű hátrányokat egymáshoz kell viszonyítani - elsősorban a felhasználók és bizonyos mértékben a vásárlók tekintetében. A közösségi gyártók kínálatának mennyisége és a típusok sokfélesége csökken. Ez többek között annak tudható be, hogy a szintetikus vágott poliészter szálak közösségi gyártói (például a la Seda de Barcelona) átálltak más termékek gyártására, illetve szerepet játszottak még a Tergal pénzügyi nehézségei is. Bizonyos típusú szálak tekintetében a közösségi piacon ellátási problémák jelentkeznek, és a közösségi gyártók nem képesek vagy nem hajlandók megtenni a megfelelő erőfeszítéseket annak érdekében, hogy eleget tegyenek a kínálatnak. Emellett valószínű, hogy a vámok kivetése a szintetikus vágott poliészter szálak egyes olyan típusainak áremelkedéséhez fog vezetni, amelyek a Közösségben nem állnak rendelkezésre a kellő mennyiségben. Továbbá figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a szintetikus vágott poliészter szálak egyes felhasználói (különösen az ágyneműágazat) haszonkulcsa nagyon alacsony, és abban az esetben, ha a harmadik országok jelentette verseny miatt nem emelhetik áraikat, a szintetikus vágott poliészter szálak terén bekövetkező áremelkedést vagy a fogyasztókra kell hárítaniuk, vagy fel kell hagyniuk tevékenységükkel.
(41)
A fentiekre való tekintettel nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a panasz visszavonását követően az eljárás megszüntetése ellentétes lenne a közösségi érdekkel.
(42)
Az érdekelt feleket ennek megfelelően tájékoztatták, lehetőséget biztosítva észrevételeik közlésére.
(43)
Levonható tehát az a következtetés, hogy a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást dömpingellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.
(44)
A 2005/2006/EK rendelet alapján ideiglenesen beszedett vámtételeket fel kell szabadítani,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az 5503 20 00 KN-kóddal bejelentett, Malajziából és Tajvanról származó, nem kártolt, nem fésült és fonásra más módon nem előkészített szintetikus vágott poliészter szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni.
2. cikk
A 2005/2006/EK rendelet hatályát veszti.
3. cikk
A 2005/2006/EK rendelettel összhangban ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket fel kell szabadítani.
4. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2007. június 19-én.