A Tanács 510/82/ESZAK, EGK, Euratom rendelete
(1982. február 22.)
az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítvány személyi állománya alkalmazási feltételeinek megállapításáról szóló, 1860/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 17. cikkére,
tekintettel az 1238/80/ESZAK, EGK, EURATOM rendelet által módosított [2], az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítvány személyi állománya alkalmazási feltételeinek megállapításáról szóló, 1976. június 29-i 1860/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendeletre [3],
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel a Tanács feladata, hogy a Bizottság javaslatára minősített többséggel eljárva módosítsa az alkalmazási feltételeket;
mivel az Alapítvány alkalmazottja és az ő révén jogosultak számára betegség- és balesetbiztosítás, valamint foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás és a nyugdíjrendszer tekintetében ugyanazokat a juttatásokat kell biztosítani, mint amelyeket az Európai Közösségek ideiglenes személyzete és az ő személyük révén arra jogosultak élveznek, kivéve az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata VIII. mellékletének 5. cikkében meghatározott nyugdíjemelést,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1860/76/ESZAK, EGK, EURATOM rendelet a következőképpen módosul:
1. a 30. cikk (1) bekezdésének utolsó albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
"Amikor azonban egy alkalmazott foglalkozási okok miatt megbetegszik, vagy feladatai teljesítése közben balesetet szenved, munkaképtelenségének ideje alatt is jár számára a teljes javadalmazása, mindaddig, amíg számára nem állapítják meg a 41b. cikknek megfelelő rokkantsági nyugdíjat.";
2. a 36. cikk a következő második bekezdéssel egészül ki:
"A nyugdíjas halála esetén az elhunyt nyugdíjára vonatkozóan az első bekezdést kell alkalmazni.";
3. a 47. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:
"és dönthet úgy is, hogy a VI. melléklet 11. cikkében meghatározott támogatást a 41h. cikkben meghatározott nyugdíjjárulék visszafizetésére és évi 3,5 %-os kamatos kamatra korlátozza.";
4. "Szociális biztonsági ellátások és nyugdíjak"
;
5. a II. címben a 6. fejezet az alábbi részekre oszlik:
- A. szakasz, amelynek címe "Betegség- és balesetbiztosítás, szociális biztonsági ellátások", és amely a 38-41. cikkeket tartalmazza,
- B. szakasz, amelynek címe "Nyugdíjrendszer és távozási díj", és amely a 41a-41h. cikkeket tartalmazza.
6. a 38. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"38. cikk
(1) Az V. melléklet első cikkében említett szabályokban megállapított betegség esetén az alkalmazott, házastársa, gyermekei és a IV. melléklet 7. cikke értelmében vett más eltartottai szolgálati jogviszonyban és betegállományban töltött ideje alatt a felmerülő költségek 80 %-ának erejéig betegségbiztosítással rendelkeznek. Ez a 80 % azonban 100 %-ra emelkedik tüdőgümőkór, gyermekbénulás, rákos megbetegedés, mentális betegségek és egyéb olyan betegségek esetén, amelyeket az Európai Közösségek Bizottsága ezekhez hasonló súlyosságúnak ítél.
Az ilyen biztosításhoz szükséges járulék egyharmadát az alkalmazott viseli, olyan módon, hogy az általa fizetett összeg nem haladhatja meg alapilletményének 2 %-át, míg a fennmaradó kétharmadot az Alapítvány viseli.
Ha azonban a 24. cikkben meghatározott orvosi vizsgálat azt mutatja, hogy az alkalmazott betegségben szenved vagy rokkant, akkor az igazgató dönthet úgy, hogy az ilyen betegség vagy rokkantság kapcsán felmerülő költségeket ki kell zárni az első albekezdésben meghatározott költségtérítés köréből.
(2) Amennyiben az alkalmazott bizonyítja, hogy más szociális biztonsági rendszerbeli ellátásokat nem tud igénybe venni, akkor a szerződése lejártát követő legfeljebb 60 napig, vagy addig, amíg a szolgálati jogviszonya ideje alatt kialakult elhúzódó betegség tart, továbbra is élvezheti az első albekezdésben meghatározott betegségbiztosítási rendszer szerinti ellátást anélkül, hogy járulékot kellene fizetnie.
(3) Az az alkalmazott, aki 60 esztendős koráig az Alapítvány alkalmazásában marad, vagy rokkantsági nyugdíjban részesül, a szolgálati jogviszony megszűnését követően jogosult az (1) bekezdésben meghatározott juttatásokra. A járulék összegét a nyugdíj alapján kell kiszámítani.
Ez a szabályozás érvényes a túlélő hozzátartozóknak nyújtott ellátásokra is, melyre azon személy halála után váltak jogosulttá, aki aktív alkalmazásban állt, vagy 60 éves koráig az Alapítványnál szolgálati jogviszonyban levő alkalmazott, illetve rokkantsági nyugdíjra jogosult személy. A járulék összegét a nyugdíja alapján kell kiszámítani.
(4) A következő személyek ehhez hasonlóan szintén jogosultak az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokra, feltéve hogy a betegségbiztosítás egyéb nyilvános rendszere keretében nem biztosítottak:
- öregségi nyugdíjra jogosult korábbi alkalmazottak, akik 60 esztendős koruk előtt szűnt meg szolgálati jogviszonyuk az Alapítványnál;
- a túlélő hozzátartozóknak járó nyugdíjra jogosult személyek, akik olyan korábbi alkalmazott halála után váltak jogosulttá, aki 60 esztendős kora előtt szűnt meg szolgálati jogviszonya az Alapítványnál.
A járulékot az egykori alkalmazott nyugdíja alapján kell kiszámítani, a járulék felét a jogosult személy viseli.
Az árvasági nyugdíjra jogosult személy az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokra csak kérelme esetén válhat jogosulttá. A járulékot az árvasági nyugdíj alapján kell kiszámítani.
(5) Ha bármely 12 hónapos időszak meg nem térített összes költsége meghaladja az alkalmazott havi alapilletményének vagy nyugdíjának felét, az Alapítvány igazgatója a folyósító hivatal beleegyezésével és az V. melléklet (1) cikkében említett szabályokban meghatározott módon külön költségtérítést engedélyezhet, tekintetbe véve az érintett személy családi körülményeit.
(6) A fenti ellátásokra jogosult személy minden olyan költségtérítés összegét bejelenti, amelyet más kötelező betegségbiztosítás szerint saját maga vagy az ő jogán jogosult személyek számára igényelhet.
Amennyiben a költségtérítésként kapott teljes összeg meghaladná az (1) bekezdésben meghatározott költségtérítések összegét, a különbözetet le kell vonni az (1) bekezdés alapján visszatérített összegből, kivéve azokat a költségtérítéseket, amelyek kiegészítő magán betegségbiztosítási rendszer keretében járnak a kiadások azon részének fedezésére, amely az (1) bekezdés szerint nem megtéríthető.";
7. a rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
"38a. cikk
(1) Az V. melléklet 2. cikkében említett szabályokban megállapított feltételek szerint az alkalmazottat szolgálati jogviszonyának ideje és betegszabadsága alatt biztosítani kell foglalkozási megbetegedés, valamint baleset ellen. A foglalkozásával kapcsolatban nem álló baleset- és betegségbiztosításhoz alapilletményének legfeljebb 0,1 %-át kitevő mértékben járul hozzá.
E szabályok meghatározzák azokat a kockázatokat, amelyekre nem terjed ki a biztosítás.
(2) A kifizethető ellátások a következők:
a) halál esetén:
Az alább felsorolt személyeknek az elhunyt éves alapilletményének ötszörösével egyenlő összeg kifizetése, amelyet a balesetet közvetlenül megelőző 12 hónapban kapott havi fizetések összegéből kell kiszámítani:
- az elhunyt alkalmazott házastársának és gyermekeinek, az alkalmazott vagyonára vonatkozó öröklési joggal összhangban; a házastársnak fizetendő összeg azonban nem lehet kevesebb az összeg 25 %-ánál,
- amennyiben a fenti kategóriába tartozó személyek hiányoznak, egyéb lemenő ági rokonainak az alkalmazott vagyonára vonatkozó öröklési joggal összhangban,
- amennyiben a fenti két kategóriába tartozó személyek hiányoznak, felmenő ági rokonainak az alkalmazott vagyonára vonatkozó öröklési jogszabályokkal összhangban,
- amennyiben a fenti három kategóriába tartozó személyek hiányoznak, az Alapítványnak.
b) tartós teljes rokkantság esetén:
Az alkalmazottnak a balesetet közvetlenül megelőző 12 hónapban kapott havi fizetése összege alapján számított éves alapilletményének nyolcszorosával egyenlő összeg fizetendő.
c) tartós részleges rokkantság esetén:
A b) albekezdésben számított összeg arányos része fizetendő az V. melléklet 2. cikkében említett szabályokban megállapított skála alapján.
A fent fizetendő összeget e rendelet értelmében életjáradék helyettesítheti.
A fent felsorolt ellátások a nyugdíjrendszer által előírt ellátásokon kívül fizethetők.
(3) Az alábbiak az V. melléklet 2. cikkében említett szabályokban meghatározott módon szintén fedezhetők: orvosi kezelés, gyógyszerek, kórházi és sebészeti ellátás, végtagpótlás, röntgenfelvételek, masszázs, ortopédiai és klinikai kezelés és szállítási költségek, illetve minden egyéb ezekhez hasonló kiadás, amely a baleset vagy a foglalkozási megbetegedés eredményeként felmerül.
Költségtérítés azonban csak akkor folyósítható, ha a 38. cikk szerint az alkalmazottnak kifizetett összeg nem fedezi a felmerült költségek teljes összegét."
"40a. cikk
(1) Ha az alkalmazott halálát okozó balesetért harmadik személy felelős, az alkalmazott jogutódjának a felelős harmadik személlyel szembeni jogai a 40. cikk szerint ráruházott kötelezettségek korlátai között az Alapítványt illetik meg.
(2) Ha az alkalmazott vagy az ő jogán jogosult egyéb biztosított személy halálát vagy sérülését okozó balesetért harmadik személy felelős, az alkalmazott vagy igényjogosult a felelős harmadik személlyel szembeni jogai a 38. és 38a. cikkek szerint ráruházott kötelezettségek korlátai között a Közösségeket illetik.";
"41a. cikk
Az az alkalmazott, aki legalább 10 év szolgálati jogviszonnyal rendelkezik, öregségi nyugdíjra jogosult. Ha azonban 60. életévét betöltötte, akkor a szolgálati jogviszonyban töltött idejétől függetlenül jogosulttá válik ilyen nyugdíjra.
Az öregségi nyugdíj maximális mértéke az alkalmazott legutolsó, legalább egy évig tartó besorolási osztálya szerinti alapilletményének 70 %-a. Ez azoknak az alkalmazottaknak fizetendő, akiknek szolgálati jogviszonyuk a VI. melléklet 3. cikkével összhangban számítva meghaladja a 35 évet. Amennyiben a szolgálati jogviszonyban töltött évek száma kevesebb 35 évnél, a fenti maximális összeget arányosan csökkenteni kell.
Amennyiben egy alkalmazott öregségi nyugdíjra jogosult, nyugdíjjogosultságát a VI. melléklet 37. cikkének megfelelően kifizetett összegekkel arányosan csökkenteni kell.
Az öregségi nyugdíj összegének a VI. melléklet 3. cikkével összhangban minden egyes szolgálati jogviszonyban eltöltött év után meg kell haladnia az ugyanazon melléklet 5. cikke értelmében meghatározott létminimum 4 %-át.
A nyugdíjkorhatár 60 év.
Az első bekezdésben említett szolgálati jogviszonyban töltött évek száma azon évek száma, amelyeket az érintett személy az 1. cikk (2) bekezdése értelmében alkalmazottként töltött el, beleértve az 1982. március 9-e előtti éveket is, feltéve hogy az adott időpontban az alkalmazott ebben a minőségben még mindig az Alapítvány alkalmazásában áll.
41b. cikk
Az az alkalmazott, aki tartósan teljes mértékben munkaképtelen és ez az Alapítványnál rá bízott feladatok elvégzését akadályozza, a VI. melléklet III. fejezetében meghatározott módon rokkantsági nyugdíjra jogosult.
Amennyiben a rokkantság olyan baleset eredménye, amely feladatainak teljesítése közben vagy azokkal kapcsolatban történt, foglalkozási megbetegedésből, a köz érdekében végzett tevékenységből vagy emberélet megmentéséért vállalt kockázatból ered, a rokkantsági nyugdíj az alkalmazott utolsó alapilletményének 70 %-a.
Amennyiben a rokkantság egyéb okokból következik be, a rokkant személy utolsó alapilletménye alapján számított rokkantsági nyugdíj azzal az öregségi nyugdíjjal lesz egyenlő, amely az alkalmazottnak 65 éves korában járt volna, ha addig fennmaradt volna szolgálati jogviszonya.
A rokkantsági nyugdíj nem lehet a VI. melléklet 5. cikkében meghatározott létminimum 120 %-ánál kevesebb.
Amennyiben a rokkantságot az alkalmazott saját maga szándékosan okozta, az igazgató dönthet úgy, hogy csak a VI. melléklet 11. cikkében meghatározott távozási díjat kapja meg.
41c. cikk
Az alkalmazott vagy egy egykori alkalmazott özvegye a VI. melléklet IV. fejezetében meghatározott módon jogosult a túlélő hozzátartozóknak járó nyugdíjra.
A túlélő hozzátartozóknak járó nyugdíj havi összege olyan alkalmazott özvegye esetében, aki szolgálat vagy katonai szolgálat teljesítése közben hunyt el, az alkalmazott utolsó alapilletményének 35 %-ával egyenlő, és nem lehet kevesebb a VI. melléklet 5. cikkében meghatározott létminimumnál.
41d. cikk
(1) Amennyiben egy alkalmazott, illetve öregségi vagy rokkantsági nyugdíjra jogosult személy úgy hal meg, hogy nincs a túlélő hozzátartozóknak járó nyugdíjra jogosult házastársa, a IV. melléklet 7. cikke értelmében eltartott gyermekei a VI. melléklet 20. cikkével összhangban árvasági nyugdíjra jogosultak.
(2) Abban az esetben, ha a 41c. cikkben meghatározottak szerint a túlélő hozzátartozóknak járó nyugdíjra jogosult házastárs meghal vagy újraházasodik, ugyanezt az ellátást kell alkalmazni azokra a gyermekekre is, akik megfelelnek a fenti feltételeknek.
(3) Amennyiben egy alkalmazott, illetve öregségi vagy rokkantsági nyugdíjra jogosult személy meghal, de az első bekezdésben meghatározott feltételek nem teljesülnek, akkor a IV. melléklet 7. cikke értelmében eltartott gyermekek jogosultak az árvasági nyugdíjra a VI. melléklet 20. bekezdésével összhangban. Ez a nyugdíj azonban a fenti cikkel összhangban kiszámított összegnek a felével egyenlő.
(4) Az alkalmazott minden a IV. melléklet 7. cikke értelmében eltartott gyermeke, akinek az Alapítvánnyal szolgálati jogviszonyban nem álló házastársa meghal, az eltartott gyermeknek fizetendő támogatás kétszeresével egyenlő árvasági nyugdíjra jogosult.
41e. cikk
A 60 éves korban vagy azt követően fizetendő öregségi nyugdíjra, rokkantsági nyugdíjra, illetve özvegyi nyugdíjra jogosult személy jogosult a IV. melléklet 6., 7. és 8. cikkében meghatározott családi támogatásokra is. A családi támogatást a jogosult nyugdíja alapján kell kiszámítani.
Az özvegyi nyugdíjra jogosult személynek eltartott gyermek után fizetendő támogatás azonban a IV. melléklet 7. cikkében meghatározott támogatás kétszeresét teszi ki.
Az árvasági nyugdíjra jogosult személyek egyben a IV. melléklet 8. cikkében megállapított módon taníttatási támogatásra is jogosultak.
41f. cikk
A 41b. és 41e. cikkében meghatározott kifizetéseket és ellátásokat fel kell függeszteni abban az esetben, ha az alkalmazott szolgálati jogviszonyából eredő kifizetések az Alapítvány munkavállalói alkalmazási feltételeinek megfelelően átmenetileg szünetelnek.
41g. cikk
A nyugdíjak annak a hónapnak az első napján érvényes fizetési skála alapján számítandók ki, amelyben a jogosultság kezdődik.
100 % feletti, alatti vagy azzal megegyező mértékben súlyozandók, a nyugdíjas tartózkodási helye szerinti ország életfeltételeitől függően; ezek a súlyozások pedig egyenlők az Európai Közösségek Tanácsa által rögzített értékekkel, az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának 64. cikkében és 65. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően.
Az előírt nyugdíjakra azok a kiigazítások vonatkoznak, melyekről az Európai Közösségek Tanácsa határozott a Közösségek tisztviselőinek nyugdíja tekintetében.
A nyugdíjak a VI. melléklet 38. cikke szerint felsorolt pénznemben fizetendők, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 63. cikkében említett átváltási árfolyamok alapján.
41h. cikk
Az alkalmazottak a nyugdíjrendszer finanszírozásához annak költségei egyharmadával hozzájárulnak. Ez az összeg az alkalmazott alapilletményének 6,75 %-a, figyelmen kívül hagyva a IV. melléklet 3. cikkében meghatározott súlyozásokat. Ezt havonta vonják le az alkalmazottak fizetéséből, és az Európai Közösségek általános költségvetésének bizottsági részlegénél bevételként könyvelik el.
Az e nyugdíjrendszer szerinti ellátások megállapítására vonatkozóan az Alapítvány igazgatója átruházza hatáskörét az Európai Közösségek Bizottsága egykori tisztviselői nyugdíjainak elszámolásáért és folyósításáért felelős közigazgatási hatóságra. Ezek az ellátások az Európai Közösségek általános költségvetését terhelik."
"8. I. MELLÉKLET
A SZEMÉLYZETI BIZOTTSÁG ÉS A ROKKANTSÁGI BIZOTTSÁG ÖSSZETÉTELE ÉS ELJÁRÁSI RENDJE
1. FEJEZET
Személyzeti bizottság
1. cikk
A személyzeti bizottság annak tagjaiból - és azok helyetteseiből, ha vannak ilyenek - áll, akiknek hivatali megbízatása két évre szól. Az alapítvány azonban dönthet úgy, hogy rövidebb időre ad hivatali megbízatást, de ez egy évnél nem lehet rövidebb.
Az alkalmazás helyén szolgálati jogviszonyban levő alkalmazottak közgyűlése állapítja meg a személyzeti bizottságba való beválasztás feltételeit. A választás titkos szavazással történik.
A személyzeti bizottság tagságának összetétele az alkalmazottak valamennyi kategóriája részére biztosítja a képviseletet.
A személyzeti bizottság megválasztása csak akkor érvényes, ha a szavazásra jogosult alkalmazottak kétharmada részt vesz a szavazásban. Ha nem érik el ezt az arányt, a második szavazás akkor érvényes, ha azon a szavazásra jogosultak többsége részt vesz.
A személyzeti bizottság tagjai és az alapítvány által létrehozott szervekbe kijelölt alkalmazottak által vállalt feladatokat úgy kell tekinteni, hogy azok részét képezik a rendes szolgálatuknak. Az ilyen feladatok végzésének ténye semmiféle módon nem lehet hátrányos az érintett személyre nézve.
2. FEJEZET
Rokkantsági bizottság
2. cikk
A rokkantsági bizottság három orvosból áll: egyet az Alapítvány, egyet az érintett alkalmazott, egyet pedig a fenti két orvos közös megegyezéssel jelöl ki.
Amennyiben az érintett alkalmazott nem jelöl orvost, az Európai Közösségek Bíróságának elnöke jelöl ki egyet.
Amennyiben a két orvos a második orvos kijelölésének időpontjától számított két hónapon belül nem tud megállapodni egy harmadik orvos kijelölésében, a harmadikat az érintett felek egyikének kérésére az Európai Közösségek Bíróságának elnöke jelöli ki.
3. cikk
A rokkantsági bizottság eljárásával kapcsolatban felmerült költségeket az Alapítvány viseli.
Amennyiben az alkalmazott által kijelölt orvos nem az alkalmazott szolgálati helye szerinti településen lakik, az alkalmazott visel minden további költséget, kivéve az első osztályú utazással kapcsolatos költségeket, amelyeket az Alapítvány visszatérít.
4. cikk
Az alkalmazott bármilyen jelentést vagy igazolást benyújthat a rokkantsági bizottságnak, amelyet kezelőorvosa vagy bármely más, őt megvizsgáló orvos állított ki.
Az Alapítvány, valamint az érintett alkalmazott tájékoztatást kap a Bizottság megállapításairól.
A Bizottság eljárásai titkosak.
";
9. a rendelet a következő mellékletekkel egészül ki:
V. melléklet: "Betegség, baleset és foglalkozási megbetegedés esetére kötött biztosítás", valamint VI. melléklet: "Nyugdíjrendszer".
Ez a rendelet ezeket a mellékleteket 1. és 2. mellékletként tartalmazza.
2. cikk
Azok az alkalmazottak, akik e rendelet hatálybalépésének napján az Alapítványnál szolgálatban állnak, választhatnak, hogy az 1860/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet 38. cikke által meghatározott eredeti szociális biztonsági rendszer körében maradnak-e, amennyiben az alkalmazható volt rájuk, vagy pedig csatlakoznak az e rendeletben meghatározott új rendszerhez, bármelyik is legyen előnyösebb számukra. A döntést e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül meg kell hozni, és az nem visszavonható. A döntés meghozataláig, illetve amennyiben az alkalmazott önhibáján kívül a három hónapos időszak alatt nem tud döntést hozni, az 1860/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet 38. cikke szerint meghatározott rendszer marad érvényben.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1982. február 22-én.