A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2007. december 21.)
a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
(az értesítés a C(2007) 6654. számú dokumentummal történt)
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(2008/64/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget objektív kritériumok alapján kell meghatározni (jelen esetben: a növényi kultúrák hosszú növekedési idénye és nagy nitrogénfelvétele) és oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
Belgium Flandria régió vonatkozásában a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdése alapján eltérés iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.
(3)
A kérelmezett eltérés tárgya, hogy Belgium engedélyezhesse Flandria egyes gazdaságaiban a gyeppel vagy fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg, illetve az őszi búzát követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg, szerves trágyából származó nitrogén használatát.
(4)
Flandria régió vonatkozásában a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályokat és a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló rendeletet 2006. december 22-én elfogadták (2), és azok a kért eltérésre is vonatkoznak.
(5)
A trágyáról szóló rendelet Flandria egész területén alkalmazandó.
(6)
A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályok magukban foglalják mind a nitrogén, mind a foszfor alkalmazására vonatkozó korlátozásokat. A foszfor műtrágyával történő kijuttatása rendszerint csak akkor engedélyezett, ha a megfelelő talajvizsgálatot elvégezték, és az engedélyt az illetékes hatóság adta ki.
(7)
A bemutatott vízminőségi adatok kimutatták a talajvizek átlagos nitrátkoncentrációjának, illetve a felszíni vizek átlagos tápanyag-koncentrációjának (beleértve a foszfort) csökkenő tendenciáját.
(8)
Az állatállomány csökkenése, az alacsony tápértékű takarmányozás és a trágyakezelés következtében a szerves trágyából származó nitrogén használata 1997 és 2005 között 162 millió kg-ról 122 millió kg-ra, a szerves trágyából származó foszfor (P2O5) használata pedig ugyanebben az időszakban 72 millió kg-ról 50 millió kg-ra csökkent. A műtrágyából származó nitrogén és foszfát használata 44, illetve 82 %-kal csökkent 1991 óta, arányuk jelenleg hektáronként 57 kg nitrogén és 6 kg foszfát.
(9)
Az értesítéshez csatolt igazoló okmányok azt mutatják, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, istállótrágyából származó nitrogénmennyiség használata indokolt olyan objektív kritériumok alapján, mint a növényi kultúrák hosszú növekedési idénye és nagy nitrogénfelvétele.
(10)
A Bizottság a kérelem vizsgálata után úgy véli, hogy egyes szigorú feltételek betartása mellett a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, szerves trágyából származó nitrogénmennyiség használata nem veszélyezteti a 91/676/EGK irányelv céljainak elérését.
(11)
Annak érdekében, hogy a kérelmezett eltérések alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány nagyságának korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok), a 2006. december 22-i, a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján.
(12)
Ezt a határozatot Flandria régióra vonatkozóan a jelenleg hatályos második cselekvési tervvel összefüggésben a 2007-2010 közötti időszakban kell alkalmazni (a trágyáról szóló rendelet, 2006. december 22.).
(13)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság engedélyezi Belgiumnak a 2007. október 5-én kelt levélben Flandria régió vonatkozásában kért eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában előírt mennyiségnél több szerves trágya használatát az alább meghatározott feltételekkel.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a)
„gazdaság”: állatállomány nélküli vagy azzal rendelkező telephely;
b)
„parcella”: különálló, a növényi kultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületek csoportja;
c)
„legelő”: állandó vagy időszakos (általában 4 évnél rövidebb ideig használt) legelő;
d)
„magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növényi kultúrák”: legelő, betakarítás előtt vagy után köztes kultúraként később lekaszált és összegyűjtött fűvel alávetett kukorica, őszi búzát követő köztes növénykultúra, cukor- vagy takarmányrépa;
e)
„legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juhok, kecskék, lovak;
f)
„trágyakezelés”: a sertéstrágya két, szilárd és tisztított frakcióra történő fizikai-mechanikai szétválasztása, a kijuttatás fejlesztésének és a nitrogén és foszfor kinyerésének elősegítése érdekében;
g)
„talajszelvény”: a felszíntől 0,90 m mélységig terjedő talajréteg, kivéve ha az átlagos legmagasabb talajvízszint ennél alacsonyabb, ez utóbbi esetben az átlagos legmagasabb talajvízszintig terjedő réteg.
3. cikk
Hatály
Ez a határozat egyedi alapon alkalmazandó a 4., 5., 6. és 7. cikkben meghatározott feltételek mellett a gazdaságok olyan meghatározott parcelláira, ahol magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növényi kultúrákat termesztenek.
4. cikk
Éves engedély és kötelezettségvállalás
(1) Az eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelőknek évente kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz.
(2) Az (1) bekezdésben említett éves kérelem benyújtásakor a gazdálkodóknak írásos nyilatkozatot kell tenniük arról, hogy vállalják az 5., 6. és 7. cikkben előírt követelmények teljesítését.
(3) Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell az összes eltérési kérelem közigazgatási ellenőrzéséről. Amennyiben az illetékes hatóságok az (1) bekezdésben említett kérelmek ellenőrzése során megállapítják, hogy az 5., 6. és 7. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, úgy erről a kérelmezőt értesíteni kell, és a kérelmet el kell utasítani.
5. cikk
Trágyakezelés
(1) A trágyakezelés során a kivonási hatékonyságnak a szilárd frakcióban el kell érnie a szuszpendált szilárd tartalom 80, a teljes nitrogéntartalom 35 és a teljes foszfortartalom 70 %-át. A szilárd frakcióból történő kivonás hatékonyságát anyagmérleggel kell kiértékelni.
(2) A trágyakezelésből származó szilárd frakciót engedéllyel rendelkező létesítményekbe kell szállítani és ott újrahasznosítani, a szagok és egyéb kibocsátások csökkentése, az agronómiai és higiéniai tulajdonságok fejlesztése és a nitrogén és foszfát kezelésének és kivonásának elősegítése céljából. Az újrahasznosított termék nem használható fel Flandria régióban található mezőgazdasági földterületen, kivéve a parkokat, melegházakat és magánkerteket.
(3) A trágyakezelésből származó tisztított frakciót el kell tárolni. Ahhoz, hogy feldolgozott trágyatermékké lehessen minősíteni, a literenkénti nitrogén-foszfát aránynak el kell érnie a 3,3, a nitrogénkoncentrációnak pedig a 3 g-ot.
(4) A trágyakezeléssel foglalkozó gazdák kötelesek az illetékes hatóságot évente tájékoztatni a feldolgozott trágya mennyiségéről, a szilárd frakció és a feldolgozott trágyatermék mennyiségéről és rendeltetéséről, valamint ezek nitrogén- és foszfortartalmáról.
(5) Az illetékes hatóságoknak ki kell alakítaniuk azokat a módszereket, amelyekkel a feldolgozott trágyatermék összetétele és az egyedi eltérést alkalmazó gazdaságok összetételének és kezelési hatékonyságának változatai elemezhetők.
(6) Az ammóniát és a trágyakezelésből származó egyéb kibocsátásokat úgy kell összegyűjteni és kezelni, hogy csökkentsék a káros környezeti hatásokat.
6. cikk
Szerves trágya és egyéb trágya alkalmazása
(1) A legelőgazdaság területén az egy évben a földeken felhasznált, a legeltetett állatállományból származó szerves trágya és feldolgozott trágyatermékek mennyisége, beleértve közvetlenül az állatok révén odakerülő trágyát is, nem haladhatja meg a (2) bekezdésben meghatározott trágya mennyiségét, figyelembe véve a (3)-(11) bekezdésben található feltételeket is.
(2) A legeltetett állatállományból származó szerves trágya és feldolgozott trágyatermék nitrogéntartalma nem haladhatja meg a hektáronkénti és évenkénti 250 kg-ot fűvel és fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellák, illetve a hektáronkénti és évenkénti 200 kg-ot őszi búzát követő köztes növénykultúrával és takarmányrépával beültetett parcellák esetében.
(3) A teljes nitrogénkijuttatásnak meg kell felelnie az adott növényi kultúra tápanyagigényének, és figyelembe kell vennie a talajból származó utánpótlást és a trágyakezelés következtében megnövekedett nitrogéntartalmat. Ez semmi esetre sem haladhatja meg a hektáronkénti és évenkénti 350 kg-ot fűvel beültetett, a hektáronkénti és évenkénti 220 kg-ot cukorrépával beültetett, a hektáronkénti és évenkénti 275 kg-ot őszi búzát követő köztes növénykultúrával, takarmányrépával és fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellák esetében, kivéve az őszi búzát követő köztes növénykultúrával, takarmányrépával és fűvel alávetett kukoricával beültetett homokos talajú parcellákat, amelyek esetében a nitrogénfelhasználás nem haladhatja meg a hektáronkénti és évenkénti 260 kg-ot.
(4) Minden gazdaságban gondoskodni kell az egész vetési területre kiterjedő trágyázási tervről, amely tartalmazza a vetésforgót, valamint a szerves trágya, a nitrogén- és foszfátműtrágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári évben legkésőbb február 15-ére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban.
A trágyázási terv a következőket tartalmazza:
a)
az állatállomány nagysága, az istálló- és tárolási rendszer leírása, beleértve a szerves trágya tárolására rendelkezésre álló kapacitást;
b)
a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;
c)
a trágyakezelés és a feldolgozott trágyatermék várt jellemzőinek leírása;
d)
a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságra szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;
e)
a gazdaságban felhasználásra kerülő szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;
f)
a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú és egyéb növényi kultúrák vetésforgója és területe, beleértve az egyes parcellák elhelyezkedésének vázlatos térképét;
g)
a növényi kultúrák előrelátható nitrogén- és foszforigénye a parcellákon;
h)
szerves trágyából származó nitrogén és foszfor felhasználása a parcellákon;
i)
a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén és foszfor felhasználása az egyes parcellákon.
A mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkezett bármely változást követően hét napon belül felül kell vizsgálni a terveket annak érdekében, hogy azok összhangban álljanak a tényleges gyakorlattal.
(5) Minden gazdaságnak trágyázási nyilvántartást kell készítenie és azt minden naptári évre vonatkozóan be kell nyújtania az illetékes hatóságnak.
(6) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok tudomásul veszik, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem, a trágyázási terv, valamint a trágyázási nyilvántartás ellenőrzések tárgyát képezhetik.
(7) Az egyedi eltérés lehetőségével élő valamennyi gazdaság esetében legalább 4 évente ellenőrizni kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmát a gazdaság minden parcelláján. A gazdaság területének minden 5 hektárján legalább egy elemzést kell végezni.
(8) A talajszelvény nitrátkoncentárcióját minden ősszel ellenőrizni kell az eltérést alkalmazó gazdaságok legalább 25 %-ánál. A talajmintavételnek és -vizsgálatnak ki kell terjednie a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növényi kultúrákkal beültetett parcellák legalább 5, a többi parcella legalább 1 %-ára. A területről 2 hektáronként legalább három, különböző talajrétegből származó mintát kell begyűjteni.
(9) Ősszel a legelő megművelése előtt nem szabad trágyázni.
(10) A szerves trágyából származó nitrogén legalább kétharmadát minden év május 15-e előtt fel kell használni, kivéve a legeltetett állatállománytól származó szerves trágyából eredő nitrogént.
(11) A 2006. december 22-i, a trágyáról szóló flamand rendelet 27. cikkének (1) bekezdésében a szarvasmarhafélékre vonatkozóan megállapított nitrogén- és foszfor-kiválasztási tényezőket e határozat érvényességének első évétől kezdve kell alkalmazni.
7. cikk
Földhasználat
Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdálkodóknak a következő szabályokat kell betartaniuk:
a)
a legelőket tavasszal fel kell szántani;
b)
a legelő nem tartalmazhat hüvelyes vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket;
c)
közvetlenül a legelő felszántását követően magas nitrogénigényű növénykultúrát kell telepíteni, és az állandó legelőt a felszántás évében nem szabad trágyázni;
d)
a köztes kultúrákat rögtön az őszi búza betakarítása után, legkésőbb szeptember 10-ig el kell vetni;
e)
a köztes kultúrákat február 15. előtt nem szabad felszántani, mert biztosítani kell a szántóterület növénytakarójának háborítatlanságát, hogy az altalaj őszi nitrátvesztesége pótlódjon, és a téli nitrátveszteség minél kisebb legyen.
8. cikk
Egyéb intézkedések
(1) Ezt az eltérést az egyéb közösségi környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásához szükséges intézkedések sérelme nélkül kell alkalmazni.
(2) Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a feldolgozott trágyatermék használatában engedélyezett eltérések összeegyeztethetők legyenek a szilárd frakciót feldolgozó létesítmények kapacitásával.
9. cikk
Trágyatermelési és -szállítási intézkedések
(1) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány létszámbeli korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok) a 2006. december 22-i, a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján.
(2) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a flamand minisztérium 2007. július 19-i rendeletének (3) 4. és 5. cikke alapján az A 2o b, A 5o, A 6o, B és C kategóriájú megbízott szállítók által végrehajtott trágyaszállításokat földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek rögzítsék.
(3) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell a trágya összetételének a nitrogén- és foszforkoncentráció szempontjából történő vizsgálatát minden egyes szállítás előtt. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdát.
10. cikk
Ellenőrzés
(1) Az illetékes hatóságnak minden település esetében évente el kell készítenie és frissítenie a gazdaságok és az állatállományok, illetve az egyedi eltérésben részesülő mezőgazdasági területek százalékos arányát és a parcellák számát feltüntető térképet. Ezeket a térképeket minden évben be kell nyújtani a Bizottságnak, először 2008 februárjáig.
(2) A felszíni vizek és a felszínközeli talajvíz mintavételére és vizsgálatára megfigyelő hálózatot kell létrehozni és fenntartani, amellyel felmérhető az eltérés által a vízminőségre gyakorolt hatás.
(3) Felmérések és tápanyagvizsgálatok útján adatokat kell biztosítani a helyi földhasználatról, a vetésforgókról és az egyedi eltérést alkalmazó gazdaságok mezőgazdasági gyakorlatáról. Ezeket az adatokat modellalapú számításokhoz lehet használni, amelyek célja, hogy felmérjék a nitrátkimosódás és a foszforveszteség nagyságrendjét a 6. cikk (2) bekezdése értelmében az évente és hektáronként legfeljebb 200 kg nitrogénnel, illetve évente és hektáronként legfeljebb 250 kg szerves trágyából származó nitrogénnel és feldolgozott trágyatermékkel kezelt parcellákon.
(4) Legalább 150 gazdaságra kiterjedő mintavételi pontokat kell létrehozni abból a célból, hogy adatokat gyűjtsenek a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, és ennek megfelelően a gyökérzónából a felszín alatti vízbe szivárgó nitrogénről és foszforról, valamint a felszíni és felszín alatti csurgalékvízzel eltávozó nitrogénről és foszforról, az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A mintavételi pontoknak reprezentatívnak kell lenniük a különböző talajtípusok (agyagos, vályog, homokos és löszös talajok) trágyázási gyakorlatok és növénykultúrák szempontjából. A felügyeleti rendszer összetétele nem változhat e határozat alkalmazási időszaka alatt.
(5) Megerősített felügyeletet kell biztosítani a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan.
11. cikk
Ellenőrzések
(1) Az illetékes hatóságnak ellenőriznie kell, hogy az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok betartják-e a szerves trágyából származó nitrogén évenkénti és hektáronkénti maximális engedélyezett mennyiségére vonatkozó előírást, a nitrogénre és a foszforra vonatkozó maximális trágyázási arányt és a földhasználati, trágyakezlési és -szállítási feltételeket.
(2) Az illetékes hatóságoknak minden ősszel biztosítaniuk kell a talajszelvény nitrátkoncentrációjára vonatkozó vizsgálati eredmények ellenőrzését. Amennyiben az ellenőrzés kimutatja, hogy a nitrogénfelhasználás az adott parcellán meghaladta a hektáronkénti 90 kg-ot vagy a flamand kormány 2006. december 22-i, trágyáról szóló rendeletének 14. cikkének (1) bekezdésében megállapított alacsonyabb értéket, úgy erről értesíteni kell a gazdát, és a parcellát a következő évi eltérés alkalmazásából ki kell zárni.
(3) Az illetékes hatóságoknak kockázatfelmérésen és az (1) bekezdésben leírt közigazgatási ellenőrzések eredményein alapuló helyszíni ellenőrzést kell biztosítaniuk a trágyaszállítási műveletek legalább 1 %-ánál. Az ellenőrzések során igazolni kell az akkreditációs követelmények teljesítését, megvizsgálni a kísérőokmányokat, igazolni a trágya származási és rendeltetési helyét és mintát venni a szállított trágyából. Amennyiben lehetséges, a mintavétel elvégezhető a rakodási műveletekkel egyidőben, járművekre szerelt automatikus mintavételi berendezés segítségével. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdát.
(4) Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul. A szántóföldi ellenőrzéseknek az 5., 6. és 7. cikkben meghatározott feltételek szerinti egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 5 %-ára ki kell terjedniük.
12. cikk
Jelentések
(1) Az illetékes hatóság minden évben benyújtja a megfigyelési adatokat a Bizottsághoz, rövid jelentéssel a vízminőség alakulásáról, a különböző növénykultúrák után a talajban maradt nitrát őszi méréséről az eltérést alkalmazó gazdaságokban és az értékelés gyakorlatáról. A jelentésnek ki kell térnie arra, hogy az eltérés feltételeinek teljesítését hogyan értékelik a gazdaságok és parcellák szintjén végzett ellenőrzéseken keresztül, és be kell számolnia a közigazgatási és helyszíni ellenőrzések alapján a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokról.
(2) A jelentésnek ki kell térnie a trágyakezelésre, a szilárd frakció további feldolgozására és felhasználására, részletesen be kell számolnia a kezelő rendszerek jellemzőiről, hatékonyságukról és a kezelt trágya összetételéről.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett adatokon kívül a jelentésnek tartalmaznia kell az egyedi eltérést alkalmazó gazdasággal kapcsolatos összes adatot, Flandria régió nitrogénnel és foszforral kapcsolatos trágyatermelési tendenciáit, a trágyaszállítással kapcsolatos közigazgatási és helyszíni ellenőrzések eredményeit, a gazdaságok tápanyag-egyensúlyra vonatkozó, a sertés- és szárnyastrágya tápanyag-kiválasztási együtthatójának megállapítására szolgáló ellenőrzéseinek eredményeit.
(4) Az első jelentést 2008 decemberéig, az azt követőeket pedig a soron következő év júliusáig kell megküldeni.
(5) Az így kapott eredményeket a Bizottság figyelembe veszi egy esetleges újabb eltérési kérelem elbírálásakor.
13. cikk
Alkalmazás
Ez a határozat Flandria régió 2007-2010 közötti cselekvési tervével összefüggésben alkalmazandó (a trágyáról szóló rendelet, 2006. december 22.), és 2010. december 31-én veszti hatályát.
14. cikk
E határozat címzettje a Belga Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 21-én.