A Bizottság 270/2002/EK rendelete
(2002. február 14.)
a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meghatározott veszélyes anyagok tekintetében és a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak járványügyi megfigyelése tekintetében történő módosításáról, valamint az 1326/2001/EK rendeletnek az állatok takarmányozása, továbbá a juhok, kecskék és termékeik forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb az 1326/2001/EK bizottsági rendelettel [1] módosított, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ezek elleni védekezésre és az ezektől való mentesítésre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 23. cikkére,
mivel:
(1) A 999/2001/EK rendelet III. melléklete részletes szabályokat állapít meg a juh- és kecskefélék esetében tapasztalt fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) monitoring típusú ellenőrzésére vonatkozóan.
(2) Ezeket a szabályokat újra felül kell vizsgálni a Tudományos Operatív Bizottság 2001. október 18-19-i véleményének figyelembevételével, amely javasolta a TSE-k előfordulási gyakoriságára vonatkozó, a rendelkezésre álló gyorstesztek, valamint statisztikailag megbízható mintavételi terv és mintaméret alkalmazásával történő sürgős felmérés elvégzését.
(3) A Tudományos Operatív Bizottság 2001. november 29-30-i, a statisztikailag hiteles BSE/TSE felmérésekre vonatkozó követelményekről szóló véleményében jelezte, hogy felnőtt juhokban a TSE előfordulási gyakorisága tagállamtól függően 1 millió juhra vetítve 20 és 500 TSE-pozitív állat között változhat. A nagy juhállománnyal rendelkező tagállamokban a jelenleg reálisan elérhető legnagyobb mintaméret az, amely 20000 egészséges vágóállat közül egy pozitív esetnek megfelelő előfordulási gyakoriságot mutat ki 95 %-os biztonsággal. A kis juhállománnyal rendelkező országok esetében a mintaméretet a vizsgálat céljára ténylegesen rendelkezésre álló alkalmas állatok számához kell igazítani.
(4) A mintavétel körébe bevonandó populációk meghatározására szolgáló korkövetelményt gyakorlati okok miatt a fogazatra történő utalással kell kiegészíteni. Azon tagállamok számára, amelyek az állat korának meghatározására szolgáló más rendszerekkel rendelkeznek, lehetővé kell tenni, hogy továbbra is a 18 hónapos korkövetelményt alkalmazzák.
(5) A Tudományos Operatív Bizottság a 2001. november 29-30-i véleményében a prion-protein genotípusnak a monitoring rendszerben ellenőrzött juhok véletlenszerűen kiválasztott almintája esetében történő meghatározását is ajánlja. A kis juhállománnyal rendelkező országok esetében a mintaméretet a vizsgálat céljára ténylegesen rendelkezésre álló alkalmas állatok számához kell igazítani.
(6) Finnország és Ausztria 2001. december 7-én, illetőleg 13-án megerősítette a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának első előfordulását. Ezért ezentúl már nem helyénvaló, hogy ezeknek a tagállamoknak eltéréseket engedélyezzenek az egészséges vágómarhák monitoring típusú ellenőrzése, a gerincoszlop eltávolítása és a bizonyító erejű statisztikai felmérés lefolytatása tekintetében.
(7) Az átmeneti időszakra vonatkozóan a 999/2001/EK rendelet XI. mellékletének A. része állapít meg részletes szabályokat a meghatározott veszélyes anyagok eltávolítására és megsemmisítésére.
(8) A belső piac működésének mindennemű szükségtelen megzavarását elkerülendő, és figyelembe véve a Tudományos Operatív Bizottságnak a 2001/233/EK bizottsági rendeletben [3] említett véleményeit, a szarvasmarhák vágott testét vagy annak azon részeit, amelyek még tartalmazzák a gerincoszlopot, kereskedelmi forgalmazásra elfogadhatónak kell minősíteni a tagállamok közötti kereskedelemben és a harmadik országokból történő behozatal esetén. A gerincoszlop eltávolításának a tagállamok általi ellenőrzésére egyedi ellenőrző intézkedéseket kell megállapítani.
(9) A tagállamok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy a gerincoszlopnak az erre a célra külön engedélyezett, ellenőrzött és bejegyzett hentesüzletekben történő eltávolítását engedélyezzék.
(10) A szarvasmarhák, juhok és kecskék emésztőszerveihez tartozó zsírszövetről szóló, 2001. június 29-i véleményében a Tudományos Operatív Bizottság rámutatott arra, hogy a fertőzés esetleg jelen lehet a szarvasmarhák bélfodri artériájához közel elhelyezkedő bélfodri idegekben és bélfodri nyirokcsomókban. Mivel külön e terület eltávolításának az ellenőrzése nem tűnik megvalósíthatónak, a szarvasmarhák teljes bélfodrát SRM-ként (meghatározott veszélyes anyagként) kell kezelni.
(11) Világossá kell tenni a meghatározott veszélyes anyag eltávolítását követően alkalmazandó és különösen az ilyen anyag színezésére vonatkozó szabályokat.
(12) A meghatározott veszélyes anyagok emberi fogyasztásra és állatok takarmányozására szánt termékekből való eltávolítása az egyedüli legfontosabb közegészségügyi védelmi intézkedés. Amíg a harmadik országokra vonatkozó besorolási döntéseket meghozzák, elővigyázatossági intézkedésként helyénvaló a 999/2001/EK rendeletben előírt minimális védelmi intézkedéseket továbbra is alkalmazni minden olyan harmadik országból történő importra, amely nem tekinthető BSE-fertőzéstől mentesnek. Néhány olyan harmadik országra, amely esetében a Tudományos Operatív Bizottság kockázatfelmérése azt mutatta ki, hogy a hazai szarvasmarhákban nagyon valószínűtlen a BSE jelenléte, az átmeneti intézkedésektől való eltérés vonatkozik. Tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek mellett az ilyen, eltérés által érintett országokból történő behozatal engedélyezett, és különösen azokat, amelyek az importálandó termékek eredetének meghatározására vonatkoznak.
(13) Az egyes harmadik országokban tapasztalt földrajzi BSE-veszélyről szóló, 2001. június 29-i véleményében a Tudományos Operatív Bizottság megállapította, hogy a BSE előfordulásának valószínűsége a korábban már felmért országok mellett Panamában és El Salvadorban is igen csekély. Ezért Panamát és El Salvadort fel kell venni azon harmadik országok listájára, amelyekre minden állati eredetű termék, élő szarvasmarha, embrió és petesejt importja tekintetében eltérés vonatkozik.
(14) A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(15) A tapasztalat azt mutatta, hogy világossá kell tenni az állatok takarmányozására vonatkozó, az 1326/2001/EK rendeletben megállapított intézkedéseket, miközben az átmeneti időszakban fenn kell tartani a 2000/766/EK tanácsi határozatban [4] megállapított tilalmat. Világossá kell tenni továbbá azt is, hogy az említett rendeletben az élő juh és kecske, valamint azok spermája, embriói és petesejtjei forgalomba hozatalára vonatkozóan meghatározott szabályokat az átmeneti időszakban is alkalmazni kell.
(16) Az 1326/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(17) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatorvosi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. A III. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő szöveg lép.
2. A XI. melléklet a következőképpen módosul:
a) Az A. rész helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg lép;
b) A B. részben, a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
"2. Svédország határozhat úgy, hogy a távoli, kis állatsűrűséggel rendelkező területek tekintetében eltér az 1. pont második francia bekezdésében szereplő rendelkezésektől.";
c) A D. részben a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
"4. A 2. és a 3. pont nem alkalmazható a következő országokban született és folyamatosan ott nevelt szarvasmarhák importjára, valamint az ilyen állatokból származó embriók és petesejtek importjára:
Argentína
Ausztrália
Botswana
Brazília
Chile
Costa Rica
El Salvador
Namíbia
Új-Zéland
Nicaragua
Panama
Paraguay
Uruguay
Szingapúr
Szváziföld."
2. cikk
Az 1326/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. Az 1. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
"2. A 7. cikk mindaddig nem alkalmazható valamely tagállamra, amíg az adott tagállam BSE-státuszát meghatározó határozat hatályba nem lép, és amíg az adott tagállamban a takarmányozással kapcsolatos, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak szempontjából lényeges közösségi rendelkezéseket hatékonyan nem érvényesítik. Az ilyen tagállamra a 7. cikk alkalmazhatóvá válásáig a XI. melléklet C. részét kell alkalmazni.";
2. Az I. mellékletben a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
"- 15. cikk (1) bekezdése az élő szarvasmarháknak, azok spermájának, embrióinak és petesejtjeinek a forgalomba hozataláról."
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2002. április 1-jétől kell alkalmazni.
Azonban az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 999/2001/EK rendeletnek az e rendelet II. mellékletével módosított XI. melléklete A. 10. pontjában említett rendelkezéseket 2002. március 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2002. február 14-én.