A Tanács 1011/2002/EK rendelete (2002. június 10.)
A Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,
mivel:
A. KORÁBBI VIZSGÁLAT
(1) Az 1996. június 3-i 1006/96/EK rendelettel [2] a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára.
B. JELENLEGI VIZSGÁLAT
(2) A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló értesítés [3] közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett, hogy az intézkedések lejárta miatt indítson felülvizsgálatot, amelyet az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) két olyan termelő nevében nyújtott be, amelyek együttesen a porított aktív szén (a továbbiakban: "PASZ") közösségi össztermelésének jelentős hányadát (több mint 80 %-át) képviselik. A kérelem szerint valószínű, hogy megismétlődik a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: "Kína") származó káros dömpingelt behozatal, ha az intézkedések hatályukat vesztik.
(3) A Bizottság a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, és a 384/96/EK rendelet (a továbbiakban: "az alaprendelet") 11. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálatot [4] kezdeményezett.
(4) A dömping és kár várható folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata a 2000. június 1-jétől 2001. május 31-ig tartó időszakra vonatkozott. (a továbbiakban: "VI"). A kár várható folytatódásának vagy megismétlődésének értékelésével kapcsolatban fontos tendenciák vizsgálata az 1997-től az VI végéig tartó időszakra vonatkozott (a továbbiakban: az "elemzési időszak").
(5) A Bizottság hivatalosan értesítette a vizsgálat kezdeményezésére kérelmet benyújtó közösségi termelőket, a kínai exportőröket és exportáló termelőket, a felhasználókat és a beszállítókat. A Bizottság kérdőíveket küldött az összes említett félnek és azoknak, akik a vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság a közvetlenül érintett feleknek lehetőséget adott arra is, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és hogy meghallgatást kérjenek.
(6) A Bizottság 26 kérdőívet küldött a független importőröknek/kereskedőknek, és 49 kérdőívet a kínai exportőröknek és exportáló termelőknek. Továbbá, figyelembe véve az érintett termék számos exportőrét és exportáló termelőjét Kínában, a Bizottság az összes érintett exportőrnek és exportáló termelőnek kérdőívet küldött a PASZ átlagos értékesítési volumenével és értékesítési átlagáraival kapcsolatban (a továbbiakban: "a mintavételi kérdőív") annak megállapítása érdekében, hogy szükséges-e a mintavétel. Az importőröktől/kereskedőktől nem érkezett válasz, és egy kínai exportőr ugyan válaszolt a mintavételi kérdőívre, a továbbiakban azonban nem működött együtt.
(7) A Bizottság kérdőíveket küldött a többi ismert érintett félnek is, és attól a két közösségi termelőtől kapott választ, akiknek a nevében a felülvizsgálati kérelmet benyújtották, továbbá két nyersanyag-beszállítótól és két felhasználótól.
(8) A Bizottság felkutatott és megszerzett minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének a vizsgálatához, valamit a közösségi érdek a meghatározásához. A következő vállalatok üzemeit ellenőrizték:
Termelő az Amerikai Egyesült Államokban, az referenciaországban:
- NORIT Americas Inc, Atlanta, Georgia;
Közösségi termelők:
- Norit NV, Hollandia,
- Ceca SA, Franciaország.
C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(9) Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő termékkel, azaz az érintett termék a PASZ, amelyet jelenleg az ex38021000 KN-kód alá sorolnak. Ez mikropórusos szén, amely különböző nyersanyagokból állítható elő, mint például kőszénből, tőzegből, fából, lignitből, olívamagból és kókuszdióhéjból, és amelyet gőzzel vagy vegyi úton aktiválnak. A PASZ egy nagyon finom por. Aktív szenet granulált formában is árusítanak (granulált aktivált szén vagy GASZ), amelyre nem vonatkoznak a hatályos intézkedések.
(10) A végleges intézkedések 1996-os bevezetését követően nehézségek merültek fel a porított aktív szén és a granulált aktív szén megkülönböztetésével kapcsolatban. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy mindkét termék változó nagyságú szénrészecskékből áll, és a PASZ-ra nem vonatkozik semmilyen nemzetközi szabvány. Az intézkedések végrehajtása érdekében a Közösségi Vámkódex Bizottság a következőképpen határozta meg a PASZ-t: "porított aktív szén, amely legalább 90 tömegszázalékban (% m/m) 0,5 mm-nél kisebb részecskékből áll". A vizsgálat megerősítette, hogy ez a meghatározás pontos.
(11) A PASZ-t általában víz (ivóvíz és szennyvíz) kezelésére, gáz és levegő tisztítására, oldószerek visszanyerésére, cukor, növényi olajok és zsírok színtelenítésére, valamint különféle termékek szagtalanítására és tisztítására használják a vegyiparban (pl. szerves savak), a gyógyszeriparban (pl. gasztrointesztinális kapszulák) és az élelmiszeriparban (pl. alkoholtartalmú és alkoholmentes italok).
(12) A korábbi vizsgálat megállapította, a jelenlegi vizsgálat pedig megerősítette, hogy a közösségi termelők által előállított és értékesített PASZ, valamint a Kínából importált PASZ minden szempontból megegyezik, és ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik. Mivel Kína átalakuló gazdasággal rendelkezik, a (18) preambulumbekezdésnek megfelelően a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik országban szerzett adatok alapján kell megállapítani. A rendelkezésre álló információk alapján a piacgazdaságú harmadik országban, az Amerikai Egyesült Államokban gyártott és értékesített PASZ ugyanazokkal a fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, mint a Kínában gyártott és a Közösségbe exportált PASZ. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintik.
D. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(13) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések lejárta miatt indított felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések lejárta esetén várhatóan folytatódik-e vagy megismétlődik-e a dömping.
(14) Ezért megvizsgálták a VI alatt a Közösségbe exportált mennyiséget. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy mivel egyetlen kínai exportőr és egyetlen közösségi importőr sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban, a kivitelre vonatkozó adatokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információk alapján állapították meg. A végleges dömpingellenes vámok 1996. évi kivetése óta közösségi statisztikák állnak rendelkezésre a PASZ behozatalára vonatkozóan. Ezeket a statisztikákat a kérelmező közösségi termelők által benyújtott piackutatási adatok megerősítették. Ennek alapján és további megbízható információ hiányában ezeket a statisztikákat használták fel. Ezek kimutatták, hogy a VI alatt 993 tonna PASZ-t importáltak Kínából a Közösségbe.
(15) Az eredeti VI alatt a Közösségbe irányuló kínai PASZ-behozatal volumene 4008 tonna volt, amely körülbelül a közösségi fogyasztás 10 %-a. 1996-ban a dömpingellenes vámok kivetését követően a behozatal 960 tonnára csökkent, a következő években pedig viszonylag állandó maradt, 1999-ben 842 tonnát ért el, 2000-ben pedig 811 tonnát.
(16) Az Eurostat adatai szerint a kínai PASZ-behozatal közösségi piaci részesedése kevesebb mint 3 %, de ez még mindig jelentős, azaz az alaprendeletben [5] meghatározott minimális érték felett van.
2. A dömping folytatódásának valószínűsége
(17) A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban azt vizsgálták, hogy jelenleg történik-e Kínából dömpingelt behozatal. Amennyiben ugyanis jelenleg is történik dömpingelt behozatal, akkor abból lehet kiindulni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg a jövőben is folytatódni fog.
a) Referenciaország
(18) Mivel Kína gazdasága egy átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket egy megfelelő, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban kiválasztott piacgazdaságú harmadik ország adatai alapján határozták meg.
(19) Az eredeti vizsgálatban az Amerikai Egyesült Államokat választották ki referenciaországnak. A vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésnek megfelelően a Bizottság szándéka az volt, hogy ebben a vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat válassza ki referenciaországnak. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat kimutatta, hogy a következők alapján az Amerikai Egyesült Államok a legmegfelelőbb referenciaország:
Az Amerikai Egyesült Államok a világ egyik legnagyobb PASZ-termelő országa. Azok az adatok, amelyeket az együttműködő amerikai termelő és a közösségi termelők a felülvizsgálati kérelem alátámasztásául nyújtottak nyújtották be, azt mutatták, hogy a két ország termelési volumene összehasonlítható. Továbbá a (12) preambulumbekezdésben említettek szerint az Amerikai Egyesült Államokban gyártott és értékesített PASZ-t és a Kínában gyártott és a Közösségben értékesített PASZ-t hasonló terméknek találták. Az együttműködő amerikai termelő belföldi értékesítésének volumene a Kínából a Közösségbe irányuló PASZ-behozatallal összehasonlítva reprezentatívnak tekinthető. Továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy az Amerikai Egyesült Államokban nagyon erős a verseny. Az Amerikai Egyesült Államokban a termelők közötti versenyen kívül további konkurenciát jelent a (főleg Kínából, a Fülöp-szigetekről és Srí Lankáról) importált PASZ, amelyet mennyiségi megszorítások vagy behozatali vámok nélkül lehet importálni. A PASZ legnagyobb amerikai termelője továbbra is hajlandó volt együttműködni.
(20) A fent említettek alapján, és mivel az referenciaország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel egyetlen érdekelt féltől sem, az Amerikai Egyesült Államokat választották referenciaországnak.
b) Rendes érték
(21) Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a PASZ amerikai egyesült államokbeli belföldi értékesítése a felszámított árakat figyelembe véve rendes kereskedelmi fogalomban történik-e. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítés nyereséges volt-e. Ennek érdekében a termék minden minőségi típusa tekintetében összehasonlították a VI alatti az egységnyi teljes termelési költséget az ugyanezen idő alatti értékesítés során alkalmazott átlagos egységárral. Úgy ítélték meg, hogy az összes értékesítés nyereséges volt. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy minden esetben független fogyasztónak adták el a PASZ-t. Így az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a független fogyasztók által az Egyesült Államok belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban a PASZ-ért fizetett vagy fizetendő árat vették alapul a rendes érték meghatározásakor.
c) Exportár
(22) A fent említettek szerint sem a kínai exportőrök, sem az exportáló termelők, sem a közösségi PASZ-importőrök nem működtek együtt a jelenlegi vizsgálatban. Ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A jelenlegi rendelet (14) preambulumbekezdésében említettek szerint a további megbízható információk hiányában az Eurostat adatait használtak fel.
(23) Az Eurostat adatait a közösségi határparitáson számított CIF-árakon tartják nyilván. Ezeket az árakat a tengeri fuvar- és biztosítási költségek levonása után FOB-paritásra számították át. Ezeknél a számításoknál egyéb megbízható információ hiányában a közösségi iparág által benyújtott költségadatokat vették alapul.
d) Összehasonlítás
(24) A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a tényezőbeli különbségeket, amelyek a vizsgálatok alapján befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Ezért a kereskedelmi szintekben, a jutalékokban, a csomagolásban és belföldi szállítási költségekben mutatkozó eltérések tekintetében kiigazították a megállapított értékeket.
(25) A rendes érték megállapításához a súlyozott átlagos belföldi szállítási költséget és az egységnyi csomagolási költséget levonták a belföldi értékesítési árból. A belföldi szállítási költségek magukban foglalták a biztosítási, berakodási és kirakodási költségeket. Mivel a kínai exportőrök vagy exportáló termelők nem működtek együtt, és mivel nem állt rendelkezésre más további megbízható információ, a belföldi szállítási és csomagolási költségre ugyanazt az összegeket vonták le a FOB-exportárból.
(26) A csomagolási költségekkel kapcsolatban a kérelmező közösségi iparág bizonyítékot nyújtott be a Bizottságnak arról, hogy a Közösségbe exportált termékeknek legalábbis egy részét zsákokba csomagolták, miközben a rendes értéket a csomagolási költségek nélkül határozták meg. Az exportárból ezért a csomagolási költségekre levontak egy megfelelő összeget.
(27) Az Egyesült Államokban a belföldi értékesítés során főleg végfelhasználóknak adták el a terméket, míg a rendelkezésre álló adatok szerint a kínai PASZ-kivitelt elsősorban kereskedőknek/forgalmazóknak értékesítették. Ezért az Egyesült Államok belföldi piacán a forgalmazóknak nyújtandó árengedményeknek megfelelően kiigazították a rendes értéket.
(28) A közösségi iparág által benyújtott bizonyítékok szerint a bevezetett kötelező kiviteli engedélyek miatt szinte az összes kínai exportértékesítésre exportügynökségeken keresztül került sor. Ezért az exportárból 1 % jutalékot vontak le.
e) Dömpingkülönbözet
(29) A termék minden minőségi típusa tekintetében az azonos kereskedelmi szinten, azaz a forgalmazók/kereskedők szintjén összehasonlították a súlyozott átlag rendes értéket és a súlyozott átlag exportárat. Az összehasonlítás a Közösségbe irányuló PASZ-kivitel tekintetében jelentős dömpingkülönbözetet mutatott ki a VI alatt. A dömpingkülönbözet annak az összegnek felelt meg, amennyivel a rendes érték meghaladta a Közösségbe irányuló kivitel árait. A súlyozott átlagos dömpingkülönbözet meghaladta a 40 %-ot.
3. Behozatal alakulása az intézkedések esetleges lejárta esetén
(30) Azt is megvizsgálták, hogy hogyan alakulna a Kínából származó PASZ-behozatal az intézkedések lejárta esetén. Ebből a célból megvizsgálták a kínai kihasználatlan termelőkapacitást, a kivitel volumenét, a kínai belföldi piacot, valamint a kínaiak által a harmadik országokban alkalmazott PASZ-árakat. Mivel az exportáló termelők nem működtek együtt, a közösség iparág által benyújtott piackutatási adatokat vették alapul.
a) Termelőkapacitás, a kínai belföldi piac és a kivitel volumene
(31) A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján megállapítható, hogy Kína az Amerikai Egyesült Államok mellett a (granulált és porított) aktív szén legnagyobb termelője a világon. A közösségi iparág által benyújtott statisztikai ipari összeírás szerint Kínában körülbelül 100000 tonnányi aktív szenet termeltek 1998-ban, amelynek 40 %-a (40000 tonna) por formájú volt. Az ugyanerre az időszakra vonatkozó termelőkapacitást 140000 tonnára becsülték azoknak a legfontosabb kínai termelőknek a kapacitása alapján, akik a teljes kínai kapacitás 31 %-át teszik ki, amelynek legalább a fele, azaz 70000 tonna a PASZ gyártásához használható. 1998-ban tehát körülbelül 30000 tonna felhasználatlan kapacitás állt rendelkezésre a PASZ gyártásához.
(32) A fent említett statisztikai ipari összeírásban a korábbi évekről rendelkezésre álló adatok alapján a PASZ fogyasztásának, gyártásának és termelőkapacitásának éves növekedését legalább 5 %-osra becsülték Kínában. Ennek alapján a kihasználatlan PASZ-kapacitás 2003-ban eléri a 36000 tonnát. A belföldi piac különleges helyzete miatt (lásd a továbbiakban) a teljes kihasználatlan kapacitás a kivitel rendelkezésére állna.
(33) Ezenkívül a fent említett statisztikai ipari összeírás szerint jelentős túlkínálat jellemző a kínai belföldi piacra, amely bizonytalan árakat eredményez. Ezért a kínai PASZ-termelők egyre inkább az exportpiacokra támaszkodnak, amely gyakran a termelés fenntartásának egyetlen lehetősége. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy Kínában a PASZ tekintetében (a kiviteli engedélyektől eltekintve) nem voltak kiviteli korlátozások. A kínai belföldi piac helyzetét, a jelentős kihasználatlan kapacitást, és ebből következően az exportpiacok felkutatásának szükségességét figyelembe véve valószínű, hogy alacsony dömpingelt exportárakat fognak alkalmazni.
(34) A kínai PASZ fő exportpiacai Délkelet-Ázsia, a Koreai Köztársaság, az Amerikai Egyesült Államok és Európa. A közösségi iparág által benyújtott bizonyítékok szerint azonban a többi harmadik országban minimális igény van a további importált PASZ-ra, így ezeknek a piacoknak a további kínai kivitellel kapcsolatos felvevőképessége elhanyagolható. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy az ázsiai régióban számos lehetséges exportpiacon, mint például Indiában és Indonéziában magas vámot vetnek ki a PASZ-ra.
(35) Ezzel szemben a közösségi piac a dömpingellenes vámok lejárta esetén a jelentős közösségi fogyasztás következtében nagy mennyiségű kínai PASZ felvételére lenne képes. Ezzel kapcsolatban azt is meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök kapcsolt exportőrökön keresztül továbbra is jelen vannak a közösségi piacon, ami megkönnyíti a nagyobb mennyiségű PASZ behozatalát és forgalmazását.
(36) Tehát ha az intézkedések hatályukat vesztik, a kínai termelők valószínűleg növelik a kapacitáskihasználtságukat, mivel a Közösség vonzó exportpiaccá válna.
b) Árpolitika
(37) A kínai exportőrök más harmadik országokban, mint például az Amerikai Egyesült Államokban és Japánban alkalmazott árpolitikájának elemzése kimutatta, hogy a jelenlegi vizsgálatban megállapított rendes értékhez képest a PASZ-t nagyon alacsony dömpingelt áron exportálták ezekbe az országokba. A közösségi iparág által benyújtott bizonyítékok, valamint az amerikai egyesült államokbeli együttműködő termelő által benyújtott információk szerint az Egyesült Államok tekintetében a dömpingkülönbözet meghaladja a 40 %-ot, míg a Japánba irányuló export tekintetében a 90 %-ot.
(38) A kivitel céljára rendelkezésre álló jelentős kihasználatlan termelőkapacitást és az exportorientált kínai PASZ-termelést figyelembe véve indokolt azt feltételezni, hogy a dömpingellenes intézkedések lejárta esetén a Közösségben is olyan magas dömpingkülönbözetet alkalmaznának, mint a kínai PASZ többi fontos exportpiacán.
4. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(39) A VI alatt a kínai PASZ-t a minimális érték felett importálták, továbbra is dömpingelt áron. Megállapították, hogy a dömping folytatódott, és az intézkedések lejárta esetén várhatóan tovább folytatódik. Ezenkívül valószínű, hogy az intézkedések lejárta esetén a Közösségbe irányuló kínai PASZ-kivitel jelentősen fokozódik, (és legalább az eredeti vizsgálatban megállapított szintet éri el újra), valamint hogy ennek a további mennyiségnek a behozatala várhatóan jelentős dömpingkülönbözet mellett történne.
E. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA
(40) A két közösségi termelő, amelyek nevében a kérelmet benyújtották, együttműködött a vizsgálatban. Ők a közösségi PASZ-termelés több mint 80 %-át képviselték, ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi iparágat.
F. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
1. A közösségi fogyasztás
(41) A tényleges közösségi PASZ-fogyasztást a közösségi iparág közösségi piaci értékesítési volumene, a felülvizsgálati kérelemben szereplő, a többi közösségi termelőre vonatkozó információk és a PASZ-behozatalra vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg.
(42) Ennek alapján a közösségi fogyasztás gyakorlatilag állandó volt az elemzési időszakban, és évente valamivel kevesebb mint 40000 tonnát tett ki.
2. A Kínából származó behozatal
a) Mennyiség, piaci részesedés és árak
(43) Az Eurostat adatai alapján az elemzési időszakban a Kínából behozott mennyiség enyhén növekedett, azonban a fogyasztás 3 %-a alatt maradt, míg a korábbi vizsgálatban a piaci részesedésük meghaladta a 10 %-ot.
(44) Az elemzési időszakban a Kínából származó behozatal árai 28 %-kal nőttek, főleg két tényező miatt. Egyrészt követték az euró/dollár árfolyam alakulását, különösen 1999 és 2000 között. Másrészt a piackutatási adatok szerint a szén ára világviszonylatban is nőtt.
Kínából származó behozatal | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |
Mennyiség (tonna) | 818 | 647 | 842 | 811 | 993 |
Indexálva | 100 | 79 | 103 | 99 | 121 |
Ár (euró/tonna) | 832 | 834 | 863 | 1089 | 1067 |
Indexálva | 100 | 100 | 104 | 131 | 128 |
b) Az importárak alakulása
(45) Még egy dömpingellenes vám 1996. évi kivetését követően is alacsonyabb maradt a Kínából származó PASZ ára, mint a közösségi iparág árai. A VI alatt a közösségi iparág áraival összehasonlítva a különbség 15 % volt. Ezt az eltérést a közösségi iparág átlagos értékesítési (ex-works) ára, valamint az Eurostat adataiból kiszámított, a behozatalra eső költségek, vámok és dömpingellenes vámok tekintetében kiigazított kínai PASZ-importárak alapján állapították meg.
3. A közösségi iparág gazdasági helyzete
a) Előzetes megjegyzések
(46) Mivel a közösségi iparág csak két vállalatból áll, az információk bizalmassága miatt a közösségi iparágra vonatkozó adatokat indexálni kellett, míg a piaci részesedést minden piaci szereplő esetében kerekítették.
b) Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználtság
(47) A közösségi iparág PASZ-termelése 5 %-kal csökkent az elemzési időszakban, és alig több mint 30000 tonnára esett vissza. A közösségi iparág teljes termelőkapacitása 1998-tól a VI-ig - magas kapacitáskihasználtság mellett - körülbelül 35000 tonnával állandó volt.
c) Értékesítés a Közösségben és piaci részesedés
(48) A közösségi iparág értékesítési volumene 1997 és 1999 között 11 %-kal csökkent. 2000-ben és a VI alatt enyhén nőtt, de 6 %-kal az 1997. évi érték alatt maradt. Mivel a fogyasztás gyakorlatilag változatlan volt, a piaci részesedés az értékesítés alakulásával megegyező tendenciákat mutatott. Összességében az elemzési időszakban 7 százalékponttal csökkent, a VI alatt pedig körülbelül 60 % volt.
Értékesítés tonnában | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |
Indexálva | 100 | 91 | 89 | 92 | 94 |
d) Készletek
(49) Az elemzési időszakban a közösségi iparág év végi PASZ-készletei 15 %-al nőttek, mivel az értékesítés csökkent, a berendezéseket pedig folyamatosan üzemeltették annak érdekében, hogy elkerüljék a kemencék újragyújtását, amely nagyon magas költségekkel jár.
e) Értékesítési árak a Közösségben
(50) Az elemzési időszakban a közösségi iparág átlagos nettó értékesítési árai 7 %-kal növekedtek. 1999-ben és 2000-ben az árak magasabbak voltak, mint a VI alatt.
A PASZ ára | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |
Indexálva | 100 | 103 | 111 | 110 | 107 |
f) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(51) Miután a közösségi iparág 1993-ban, a korábbi vizsgálat vizsgálati időszakában 10 % veszteséget könyvelt el, 1997-ben ismét nyereséget realizált. 2000 kivételével, amikor a nyereség a magas árak és a viszonylag alacsony egységköltségek együttes hatásának köszönhetően kielégítő volt, a közösségi iparág nyeresége soha nem haladta meg a 6 %-ot. A beruházások megtérülése állandó és pozitív volt az elemzési időszakban.
Nyereségesség | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |
Indexált | 100 | 94 | 85 | 198 | 131 |
g) Cash flow (készpénzforgalom)
(52) A közösségi iparág az egész időszakban készpénztöbblettel rendelkezett, s a cash flow a nyereségességhez hasonlóan alakult.
h) Tőkeszerzési lehetőségek
(53) A közösségi iparág nem szembesült különösebb tőke- és hitelszerzési problémákkal az elemzési időszakban.
i) Foglalkoztatás és bérek
(54) A közösségi iparágban a foglalkoztatottság 9 %-kal csökkent az elemzési időszak alatt, és kevesebb mint 350 főre esett vissza, míg a teljes munkaerőköltség 11 %-kal nőtt (alkalmazottanként körülbelül 20 %-os növekedés).
j) Beruházások
(55) Az elemzési időszakban a közösségi iparág hosszú távú beruházásokat vitt végbe termelékenységének fokozása és a gyártási eljárás racionalizálása érdekében. Az évente beruházott összegek körülbelül állandóak voltak.
k) Termelékenység
(56) A közösségi iparág termelékenysége - a PASZ termelésével és értékesítésével foglalkozó alkalmazottak által fejenként előállított mennyiség (tonnában) alapján - az elemzési időszakban 7 %-kal nőtt.
l) A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(57) A VI alatt megállapított tényleges dömpingkülönbözetnek a közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Kína esetében megállapított dömpingkülönbözet jelentős. A dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően azonban a közösségi iparág fel tudott épülni a korábbi dömping káros hatásából.
4. A közösségi iparág exporttevékenysége
(58) A közösség iparág PASZ-kivitele enyhén nőtt az elemzési időszakban, és a kivitel a teljes termelés több mint egyharmadát teszi ki.
5. A harmadik országokból származó behozatal volumene és az importált termékek ára
(59) A Kínán kívüli harmadik országokból történő PASZ-behozatal az elemzési időszakban az 1997. évi 7600 tonnáról 5400 tonnára csökkent a VI alatt, amely körülbelül 20, illetve 15 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A Közösségbe exportáló legfontosabb országok az Amerikai Egyesült Államok, Malajzia és Indonézia voltak. Míg az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal a felére csökkent, az utóbbi országokból származó behozatal az 1997. évi 1100 tonnáról 1900 tonnára nőtt a VI alatt. A Malajziából és Indonéziából származó behozatalnál az átlagos importárak alacsonyabbak voltak, mint a közösségi iparág árai, és körülbelül a Kínából származó behozatal árainak feleltek meg.
6. A többi közösségi termelő értékesítése
(60) A PASZ többi közösségi termelője főleg GASZ-t feldolgozó vállalat, amire viszont nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. Az elemzési időszakban több GASZ-t kezdtek el importálni Kínából azzal a céllal, hogy PASZ-szá őröljék. Ezzel a piaci részesedésüket az 1997. évi 10 %-ról több mint 20 %-ra tudták növelni a VI alatt. Ez a verseny azonban nem akadályozta meg a közösségi iparágát abban, hogy megfelelően nyereséges áron értékesítse a PASZ-t.
7. Következtetés
(61) Az intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi iparág ismét nyereséges legyen, és enyhítették a Kínából származó dömpingelt behozatal által az árakra gyakorolt nyomást. A közösségi iparág azonban továbbra is veszített a piaci részesedéséből, mert a többi közösségi termelő a Kínából származó GASZ-ból előállított PASZ-t kezdett értékesíteni. Ennek következtében a pénzügyi helyzete ugyan kielégítő, a piaci pozíciója azonban továbbra is bizonytalan.
G. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(62) A (39) preambulumbekezdésben azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárta következtében a Kínából a Közösségbe irányuló dömpingelt behozatal valószínűleg jelentősen növekedne.
(63) Az intézkedések lejárta esetén valóban jelentős mennyiségek kerülnének a közösségi piacra nagyon alacsony, jelentősen a közösségi iparág árai alatti áron. A behozott termék és a közösségi iparág terméke közötti jelenlegi 15 %-os árkülönbség (lásd a (45) preambulumbekezdést) több mint 30 % (a jelenlegi importárakhoz viszonyított vám összege) fölé emelkedhet, ha lemondanának az intézkedések fenntartásáról. Meg kell jegyezni, hogy a Közösségben alkalmazott jelenlegi kínai exportárak (CIF paritáson) megfelelnek a harmadik országokban alkalmazott kínai exportáraknak.
(64) A becslések szerint legalább 10000 tonna PASZ áll rendelkezésre Kínában, amelyet a Közösségbe lehet exportálni, ha a vámok már nincsenek érvényben. Ez a közösségi piac több mint egynegyedét képviselné. Mivel ebben az iparágban magasak az állandó költségek, a termelés leállítása esetén pedig nagyon magas a kemencék újragyújtásának költsége, egy ilyen volumenű dömpingelt behozatal érkezése azonnal jelentős áresést idézne elő a piacon, mivel a közösségi iparág a termelés csökkentése helyett először inkább piaci részesedését próbálná meg fenntartani. Ez teljesen aláásná a közösségi iparág nyereségességét, és az iparágnak ismét az 1993. évihez hasonló veszteségeket kellene elkönyvelnie. Középtávon akár ki is tudnák szorítani a közösségi iparágát a piacról, mivel már nincs lehetőség a termelékenység olyan mértékű fokozására, amely alacsonyabb egységköltségeket tenne lehetővé.
(65) A fentieket a következő összefüggésben kell értelmezni. A közösségi iparág helyzete kétségtelenül javult (bár a helyzete még mindig bizonytalan). Így a közösségi iparág az eredeti VI alatt 10,8 % veszteséget könyvelt el, majd újra körülbelül 6 %-os nyereséget ért el. Az előző preambulumbekezdésben megállapított, dömpingelt áron történő megnövekedett behozatal valószínű hatását az is megerősíti, ha megvizsgálják, hogy milyen főbb változások zajlottak le a piacon az eredeti VI és a jelenlegi VI között.
- A jelenlegi VI alatt a Kínából származó behozatal piaci részesedése lényegesen alacsonyabb volt, mint az eredeti VI alatt.
- A közösségi árak és a kínai behozatal árai közötti különbség lényegesen csökkent a vámok következtében.
- A jelenlegi VI alatt Indonéziából és Malajziából olcsó behozatal érkezett, de ez a mennyiség még mindig jelentősen az eredeti VI alatt Kínából behozott mennyiség alatt volt.
- A Közösségben megnőtt azoknak a gyártóknak a piaci részesedése, amelyek nem tartoznak a közösségi iparághoz.
Ennek alapján megállapították, hogy a közösségi iparág helyzetének javulásához vezető fő változás az volt, hogy a Kínából származó PASZ-behozatallal szemben helyreállították az egyenlő kiindulási feltételeket. Ezért a közösségi iparág kedvező helyzete gyorsan rosszabbra fordulhat, ha a kínai exportáló termelőknek ismét lehetősége lenne arra, hogy dömpingáron nagyobb mennyiségű PASZ-t értékesítsenek a közösségi piacon.
(66) A fentiek alapján megállapították, hogy a kár valószínűleg megismétlődne, ha lemondanának az intézkedések fenntartásáról.
H. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(67) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes-e a Közösség egészének az érdekével. A közösségi érdek meghatározása érdekében mérlegelték az összes érintett érdeket, azaz a közösségi iparág, más közösségi termelők, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználóinak és beszállítóinak az érdekét.
(68) Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatban az intézkedések bevezetését nem tekintették ellentétesnek a közösségi érdekkel. Továbbá a jelenlegi vizsgálat egy felülvizsgálat, amely során olyan helyzetet elemeznek, amikor már dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, s ezáltal lehetőség nyílik arra, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatását.
(69) A fent említettek alapján megvizsgálták, hogy az intézkedéseknek a közösségi iparágra gyakorolt előnyös hatásával, valamint az intézkedések lejárta esetén a káros dömping várható megismétlődésével kapcsolatos következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy ebben a különleges esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.
2. A közösségi iparág érdeke
(70) A közösségi iparág szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult, amely alkalmazkodni tud a változó piaci feltételekhez. Ezt megerősíti az, hogy a helyzete pozitívan alakult, amikor a Kínából származó behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetésével helyreállították a piacon a tisztességes versenyfeltételeket, és az iparág modern gyártóberendezésekbe ruházott be. Azonban megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül valószínűleg jelentősen romlana a helyzete.
3. A többi termelő érdeke
(71) Figyelembe véve azt, hogy várhatóan milyen mennyiségben és áron exportálnák a kínai PASZ-t a Közösségbe akkor, ha nem hosszabbítanák meg az intézkedéseket, megállapítható, hogy romlana a többi PASZ-termelő - beleértve a Kínából származó granulált aktív szénből gyártott PASZ termelőit is - piaci részesedése és gazdasági helyzete.
4. A független importőrök/kereskedők érdeke
(72) A Bizottság 26 független importőrnek/kereskedőnek küldött kérdőívet. Nem érkezett válasz.
(73) Ebből azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések fenntartása nem érinti a független importőrök/kereskedők érdekét.
5. A felhasználók érdeke
(74) A Bizottság 42 felhasználónak küldött kérdőíveket. Két hiányos válasz érkezett, amelyből nyilvánvalóvá vált, hogy a PASZ-nak nagyon csekély hatása van a költségekre (kevesebb mint 0,1 %).
6. A beszállítók érdeke
(75) A Bizottság 11 olyan beszállítónak küldött kérdőíveket, akik nyersanyagot szállítanak a PASZ-termelőknek, azonban csak két válasz érkezett. A válaszokban az érvényes intézkedések fenntartását javasolták azzal az indoklással, hogy ezáltal továbbra is biztosítva lenne az értékesítés a Közösségben.
7. Következtetés
(76) A fent említettek alapján megállapították, hogy nincs olyan közösségi érdeken alapuló kényszerítő ok, amely az intézkedések meghosszabbítása ellen szólna.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(77) Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenlegi intézkedéseket fenn akarták tartani. A feleknek egy határidőt is adtak, amelyen belül az értesítést követően ismertethették álláspontjukat. Nem érkezett észrevétel.
(78) A fent említettek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a 1006/96/EK rendelettel a Kínából származó PASZ behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex38021000 (TARIC-kód 38021000*20) KN-kód alá sorolt porított aktív szén behozatalára.
(2) A végleges dömpingellenes vám összege 323 euró/tonna (nettó tömeg).
2. cikk
Eltérő rendelkezés hiányában az érvényes vámrendelkezéseket kell alkalmazni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2002. június 10-én.