A TANÁCS 600/2004/EK RENDELETE
(2004. március 22.)
az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó bizonyos technikai intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],
mivel:
(1) A 81/691/EGK határozat[2] a Közösség nevében jóváhagyta az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményt, amely 1982. május 21-én lépett hatályba.
(2) Az egyezmény megfelelő keretet biztosít a regionális együttműködésre az antarktiszi tengeri élővilág védelmében és kezelésében azáltal, hogy létrehozta az Antarktisz tengeri élővilágának védelmével és kezelésével foglalkozó bizottságot (a továbbiakban "CCAMLR"), illetve védelmi intézkedések elfogadására a CCAMLR által, melyek kötelezővé válnak az egyezmény szerződő felei számára.
(3) A CCAMLR elfogadott bizonyos intézkedéseket a halállományok védelmére és kezelésére, amelyek többek között bizonyos technikai előírásokat állapítanak meg az Egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre. Ezek az intézkedések rendelkezéseket tartalmaznak egyes halászfelszerelés-típusok használatára, bizonyos, a környezetre károsnak tartott felszerelések tilalmára, a halászat által például a tengeri madarak és tengeri emlősök fajaira gyakorolt káros hatások csökkentésére és a halászhajók fedélzetén adatgyűjtés céljából tartózkodó tudományos megfigyelők tevékenységére vonatkozóan. Ezek az intézkedések kötelezőek a Közösségre, ezért végrehajtandók.
(4) Néhány, a CCAMLR által elfogadott technikai intézkedést már átültettek a közösségi jogba az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény XXIV. cikke szerint létrehozott megfigyelési és ellenőrzési rendszer alkalmazásáról szóló, 1990. december 19-i 3943/90/EGK tanácsi rendelettel[3] és a Déli-sarkvidéken folytatott halászati tevékenységekre alkalmazandó egyes védelmi és ellenőrző intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 66/98/EK tanácsi rendelettel[4].
(5) Új védelmi intézkedések CCAMLR általi elfogadása és a fenti rendeletek elfogadása óta már hatályban lévő intézkedések kiigazítása miatt e rendeleteket később módosítani kell.
(6) Annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi szabályok egyértelműbbek legyenek, a halászati tevékenységek ellenőrzésére vonatkozó és a tisztán technikai intézkedéseket külön kell átültetni. Ez okból a 3943/90/EGK és a 66/98/EK rendeletet hatályon kívül kellett helyezni az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre alkalmazandó bizonyos ellenőrző intézkedések megállapításáról szóló, 2004. március 22-i 601/2004/EK tanácsi rendelettel[5], és a közösségi rendelkezéseket ki kell egészíteni e rendelettel. Ez nem érinti a csak egyes felderítő halászatokra érvényes technikai intézkedések felvételét a Közösség által évente elfogadott, a közösségi hajók számára kiosztott halászati lehetőségekről és az ezzel kapcsolatos feltételekről (éves "TAC és kvóta"-rendeletek) szóló rendeletekbe.
(7) Az e rendelet végrehajtásához és a mellékleteknek a CCAMLR által az Egyezmény szerint elfogadott technikai intézkedések rendszeres módosításaival való összehangolásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EGK határozatnak[6] megfelelően kell elfogadni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet technikai intézkedéseket határoz meg azon közösségi halászhajók tevékenységére vonatkozóan, amelyek az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) hatálya alá tartozó területen élő tengeri erőforrásokból tengeri szervezeteket fognak és tartanak a fedélzeten.
(2) E rendelet az Egyezmény rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazandó és előmozdítja annak céljait és elveit, illetve azon konferencia záróokmányának rendelkezéseit, amelyen az Egyezményt elfogadták.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
a) "az Egyezmény területe": az Egyezmény alkalmazási területe, amint azt annak 1. cikke meghatározza;
b) "az antarktiszi konvergenciahatár": a szélességi és hosszúsági körök következő metszéspontjait összekötő vonal: 50° D, 0° - 50° D, 30° K - 45° D, 30° K - 45° D, 80° K - 55° D, 80° K - 55° D, 150° K - 60° D, 150° K - 60° D, 50° NY - 50° D, 50° NY - 50° D, 0°;
c) "közösségi halászhajó": a Közösségben lajstromozott és a Közösség valamely tagállamának lobogója alatt hajózó halászhajó, amely az Egyezmény területének tengeri élővilágából tengeri szervezeteket fog és tart a fedélzetén;
d) "pontosan lehatárolt téglalap": a statisztikai alterület vagy körzet északnyugati sarkától mért 0,5o szélességi fok, 1o hosszúsági fok nagyságú terület. Egy téglalap meghatározása legészakibb határa szélességi fokáról és a 0o-hoz legközelebb eső határa hosszúsági fokáról történik;
e) "új halászat": a FAO antarktiszi statisztikai alterületén, meghatározott halászati módszerrel folytatott halászat egy olyan fajra, amelyről:
i. eddig még nem nyújtottak be a CCAMLR-nek az elterjedésére, állománybőségére, populációjára, lehetséges hozamára és állományazonosságára vonatkozóan átfogó kutatásokból/felmérésekből vagy felderítő halászatból származó adatokat; vagy
ii. eddig még nem nyújtottak be a CCAMLR-nek fogási és erőkifejtési adatokat; vagy
iii. eddig még nem nyújtottak be a CCAMLR-nek fogási és erőkifejtési adatokat az utolsó két halászati szezonból;
f) "felderítő halászat": olyan halászat, amelyet előzőleg az e) pontban meghatározott "új halászatként" soroltak be. Addig tart a felderítő halászati besorolás, amíg elegendő információ nem áll rendelkezésre:
i. a célfajok elterjedésének, állománybőségének és populációjának becsléséhez, amely a halászat lehetséges hozamának becslését lehetővé teszi;
ii. a halászat függő vagy járulékos fajokra gyakorolt lehetséges hatásainak vizsgálatához; és
iii. ahhoz, hogy a CCAMLR tudományos bizottsága tanácsokat adjon a megfelelő fogási szintekről, és adott esetben az erőkifejtési szintekről és a halászfelszerelésről.
II. FEJEZET
HALÁSZFELSZERELÉSEK
3. cikk
Különleges halászatokhoz engedélyezett halászfelszerelések
(1) A Dissostichus eleginoides halászatát a FAO 48.3 statisztikai alterületen olyan hajók végezhetik, amelyek kizárólag horogsort és rákcsapdát használnak.
(2) A Dissostichus eleginoides halászatát a FAO 58.5.2 statisztikai körzetben olyan hajók végezhetik, amelyek kizárólag vonóhálót és horogsort használnak.
(3) A Champsocephalus gunnari halászatát a FAO 48.3 statisztikai alterületen olyan hajók végezhetik, amelyek kizárólag vonóhálót használnak. Ezen alterületen a Champsocephalus gunnari fenékvonóhálóval végzett célzott halászata tilos.
(4) A Champsocephalus gunnari halászatát a FAO 58.5.2 statisztikai alterületen olyan hajók végezhetik, amelyek kizárólag vonóhálót használnak.
(5) A (4) bekezdésben említett halászat céljára engedélyezett halászterület a FAO 58.5.2 statisztikai körzet azon része, amelyet a következő vonal határol:
a) azon ponttól kezdve, ahol a 72° 15' K hosszúsági kör átszeli az Ausztrália és Franciaország közötti tengeri megállapodásban meghatározott határt, e hosszúsági kör mentén délre, amíg az keresztezi az 53° 25' D szélességi kört;
b) aztán keletre e szélességi kör mentén, amíg az keresztezi a 74° K hosszúsági kört;
c) aztán északkeletre a geodetikus vonal mentén az 52° 40' D szélességi kör és a 76° K hosszúsági kör metszéspontjáig;
d) aztán északra a hosszúsági kör mentén az 52° D szélességi körrel való metszéspontjáig;
e) aztán északnyugatra a geodetikus vonal mentén az 51° D szélességi kör és a 74° 30' K hosszúsági kör metszéspontjáig; és
f) aztán délnyugatra a geodetikus vonal mentén a kezdőpontig.
(6) Rákhalászatot a FAO 48.3 statisztikai alterületen olyan hajók végezhetnek, amelyek kizárólag rákcsapdát használnak.
4. cikk
Szembőség
(1) Olyan vonóháló, dán kerítőháló és más hasonló háló, amelynek bármely részén az I. mellékletben meghatározott legkisebb szembőségnél kisebb szembőség található, nem használható a következő fajokra vagy fajcsoportokra irányuló célzott halászat esetén:
a) Champsocephalus gunnari;
b) Dissostichus eleginoides;
c) Gobionotothen gibberifrons;
d) Lepidonotothen squamifrons;
e) Notothenia rossii;
f) Notothenia kempi.
(2) Tilos minden olyan eszköz vagy készülék alkalmazása, amely elzárhatja vagy csökkentheti a szembőséget.
5. cikk
A szembőség ellenőrzése
A 4. cikkben említett hálók esetében az I. mellékletben előírt legkisebb szembőséget a II. mellékletben meghatározott előírásoknak megfelelően kell meghatározni.
6. cikk
Rákhalászat a FAO 48.3 statisztikai alterületen
(1) A rákhalászat az ivarérett hímrákokra korlátozódik, minden nőstény vagy méreten aluli hímrákot sértetlenül el kell engedni. Paralomis spinosissima és Paralomis formosa esetén a 94 mm, illetve 90 mm páncélszélességű hímeket lehet a fogásban megtartani.
(2) A tengeren feldolgozott rákokat rákdarabonként kell lefagyasztani, hogy a rákok mérete később meghatározható legyen.
7. cikk
A műanyag csomagolószalagok közösségi halászhajókon való használata és ártalmatlanítása
(1) Tilos a közösségi halászhajókon a csali dobozainak felerősítésére műanyag csomagolószalagok alkalmazása.
Tilos másfajta csomagolószalagok más célú használata olyan halászhajókon, amelyek nem alkalmaznak fedélzeti hulladékégető berendezést (zárt rendszerek).
(2) Minden olyan csomagolószalagot, amelyet egyszer már eltávolítottak a csomagokról, úgy kell elvágni, hogy az ne alkosson folyamatos hurkot, és az első adandó alkalommal el kell égetni a fedélzeti hulladékégető berendezésben.
(3) Minden műanyag hulladékot a kikötő eléréséig meg kell őrizni a hajón, és semmi esetre sem szabad a tengerbe dobni.
(4) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
8. cikk
A tengeri madarak véletlen elpusztulása horogsorral végzett halászat során
(1) A horogsorral végzett halászati műveleteket olyan módon kell folytatni, hogy a csalival ellátott horgok a vízbe helyezés után a lehető leggyorsabban lemerüljenek. A horogsorral végzett halászat spanyol módszerét alkalmazó hajók esetében nehezékeket kell kiereszteni még mielőtt a zsinór megfeszülne; legfeljebb 40 méteres szakaszonként elhelyezve legalább 8,5 kg súlyú, vagy legfeljebb 20 méteres szakaszonként elhelyezve legalább 6 kg súlyú nehezékeket kell alkalmazni. Csak kiolvasztott csali használható.
(2) A (7) bekezdés sérelme nélkül a horogsorokat csak éjjel szabad elhelyezni (azaz a tengeri naplemente és napkelte szürkületei közötti sötétség idején).
A horogsorok elhelyezését lehetőleg legalább három órával a napkelte előtt be kell fejezni.
A horogsorral végzett éjszakai halászat során csak a biztonság érdekében feltétlenül szükséges hajófények alkalmazhatók.
(3) A (8) bekezdés sérelme nélkül a horogsorok elhelyezése során a szerves hulladék ürítése tilos. A horogsorok kiemelése során a szerves hulladék ürítését el kell kerülni, ha lehetséges. Ha a kiemelés során elkerülhetetlen a szerves hulladék ürítése, akkor az ürítést a horogsor kiemelésének helyéhez képest a hajó ellenkező oldalán kell végrehajtani. Ürítés előtt el kell távolítani a hulladékból és a halfejekből a csalihorgokat.
A hajókat úgy kell kialakítani, hogy fedélzeti hulladékfeldolgozó berendezéssel vagy fedélzetükön a hulladék tárolására megfelelő kapacitással rendelkezzenek, vagy lehetőség legyen a hulladék ürítésére a horogsor kiemelésének helyéhez képest a hajó ellenkező oldalán.
(4) Mindent meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a horogsorral történő halászat során horogra került madarakat élve szabadítsák ki, és a horgokat lehetőleg a madár életének veszélyeztetése nélkül távolítsák el.
(5) A hajónak szalagokkal felszerelt kötelet kell vontatnia, amely elriasztja a madarakat attól, hogy a csalira rárepüljenek, miközben a sorhorgot elhelyezik. A szalagos szerkezet részletes leírását és elhelyezésének módszerét a III. melléklet tartalmazza. A forgócsuklók számával és elhelyezésével kapcsolatos szerkezeti paramétereket mindaddig változtathatják, amíg a szalagos szerkezet által védett halászati tengerfelület nem lesz kisebb, mint a III. mellékletben bemutatott minta. Ugyancsak változtathatóak a kötél megfeszítésére szolgáló, vízben vontatott eszköz paraméterei is.
(6) A szalagos kötél kivitelére vonatkozó más változatokat is meg lehet vizsgálni olyan hajókon, amelyeken két megfigyelő tartózkodik, akik közül legalább az egyiket a CCAMLR nemzetközi tudományos megfigyelési tervnek megfelelően jelölték ki, feltéve hogy az (1)-(5) és a (7) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.
(7) A (2) bekezdésben előírt nappali horogsor-elhelyezési tilalmat nem kell alkalmazni a FAO 48.6 statisztikai alterületen a 60° D-től délre, a 88.1, a 88.2 statisztikai alterületen és az 58.4.2 körzetben végzett halászat során, ha a következő feltételek teljesülnek:
a) az e halászatra szóló engedély kibocsátásakor az érintett hajó be tudja mutatni az illetékes hatóságoknak:
i. hogy teljes mértékben meg tud felelni a horogsorok kihelyezésére a IV. mellékletben meghatározott felderítő jegyzőkönyvek valamelyikének. A tagállamok jelentik a CCCAMLR-nek az egyes engedélyezett hajókon e célból végzett technikai ellenőrzések eredményeit;
ii. hogy megtette az intézkedéseket a tudományos megfigyelők jelenlétének biztosítására, akiket a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően fel kell vennie a fedélzetre;
b) az érintett hajó be tudja mutatni, hogy a horogsor merülési sebessége folyamatosan legalább 0,3 m/s a halászati műveletek során;
c) az érintett hajó legfeljebb két tengeri madarat foghat. Ha egy hajó összesen három madarat fog, azonnal vissza kell térnie az éjszakai halászathoz.
(8) A (3) bekezdéstől eltérve a (7) bekezdésben említett halászatnál nem lehet hulladékot üríteni.
(9) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
9. cikk
A tengeri madarak és tengeri emlősök véletlen elpusztulása vonóhálóval végzett halászat során
(1) Vonóhálóval végzett halászat során hálófigyelő kábelek használata tilos.
(2) A közösségi halászhajók mindig úgy rendezik el a fények helyét és szintjét, hogy a hajó biztonságos működésével összhangban minimalizálják a hajóból kiszűrődő világítást.
(3) Hulladék ürítése a tengeren a vonóhálók kivetése és kiemelése során tilos.
(4) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
III. FEJEZET
HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK FOLYTATÁSA
10. cikk
A hajók mozgása járulékos halfogásuk szintjének megfelelően
(1) Az új vagy a felderítő halászaton kívüli halászatok esetén, a közösségi halászhajók járulékos halfogásuk szintjének megfelelően mozognak az V. melléklet A. szakaszával összhangban.
(2) Új és felderítő halászat esetén, a közösségi halászhajók járulékos halfogásuk szintjének megfelelően mozognak az V. melléklet B. szakaszával összhangban.
11. cikk
A Dissostichus spp. felderítő halászatára alkalmazandó különleges intézkedések
(1) Azon közösségi halászhajók, amelyek az Egyezmény területén a Dissostichus spp. vonóhálóval vagy horogsorral folytatott, felderítő halászatában vesznek részt, a (3)-(6) bekezdésben meghatározott előírásokkal összhangban tevékenykednek, kivéve azokat, amelyek olyan halászatot folytatnak, amelyre a CCAMLR különös mentességet biztosított.
(2) E cikk alkalmazásában egy kivetés a vonóháló egyszeri kihelyezését jelenti. Hosszú horogsoros halászatnál egy kihelyezés egy vagy több horogsor ugyanazon helyen való kihelyezését jelenti.
(3) A halászatnak a lehető legnagyobb földrajzi és batimetrikus kiterjedésűnek kell lennie. E célból bármely pontosan lehatárolt téglalapban folytatott halászatot be kell szüntetni, ha a 601/2004/EK rendelet 12. cikkének megfelelően jelentett fogás eléri a 100 tonnát, és ezt a téglalapot a halászat elöl le kell zárni a szezon hátralevő részében. Bármely pontosan lehatárolt téglalapban egyszerre csak egy hajó halászhat.
(4) A (3) bekezdés alkalmazása érdekében:
a) vonóhálóval végzett halászatban egy kivetés pontos földrajzi helyzetét a kivetés kezdőpontja és végpontja közötti útvonal középpontjával kell meghatározni;
b) horogsorral végzett halászatban egy kihelyezés pontos földrajzi helyzetét a kihelyezett horogsor vagy horogsorok középpontjával kell meghatározni;
c) az a pontosan lehatárolt téglalap, amelyikben egy hajó halászik, az, amelybe a kivetés pontos földrajzi helye esik;
d) úgy kell tekinteni, hogy egy hajó az összes horogsor kivetésének kezdetétől a kivetés végéig ugyanabban a pontosan lehatárolt téglalapban halászik.
(5) Egy horogsor kivetésekor a merítési idő nem haladhatja meg a 48 órát, a kivetési eljárás befejezésétől a behúzás kezdetéig számítva, kivéve ha különleges körülmények állnak fenn, melyeket a hajó nem tud befolyásolni (például jég vagy időjárási feltételek).
(6) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
12. cikk
A FAO 48.3 statisztikai alterületen a Champsocephalus gunnari halászatára alkalmazandó különleges intézkedések
(1) A Champsocephalus gunnari halászata a Dél-Georgia partjaitól számított 12 tengeri mérföldön belül a március 1. és május 31. közötti időszakban (ívási idő) tilos.
(2) Ha egy fogás több mint 100 kg Champsocephalus gunnari-t tartalmaz, vagy a Champsocephalus gunnari több mint 10 %-a kisebb, mint 240 mm teljes hosszúságú, a halászhajónak egy másik, legalább öt tengeri mérföld távolságra levő halászati helyre kell mennie. A halászhajó legalább öt napig nem térhet vissza azon hely öt tengeri mérföldes körzetébe, ahol a kis Champsocephalus gunnari-fogás meghaladja a 10 %-ot. Az a hely, ahol a kis Champsocephalus gunnari véletlen fogása meghaladja a 10 %-ot, az az út, amelyet a hajó megtett a halászfelszerelés kihelyezése és behúzása között.
(3) Ha egy hajó összesen húsz tengeri madarat fog, a halászatot be kell szüntetnie, és ebben az idényben a halászatban való részvételből ki kell zárni.
(4) A március 1. és május 31. közötti időszakban az e halászatban részt vevő hajóknak a VI. mellékletben előírt módon legalább húsz kutatási célú vonóháló-kivetést kell végeznie.
(5) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
IV. FEJEZET
TUDOMÁNYOS MEGFIGYELŐK AZ EGYEZMÉNY TERÜLETÉN TEVÉKENYKEDŐ HAJÓK FEDÉLZETÉN
13. cikk
Cél és hatály
Az Egyezmény XXIV. cikke szerint a CCAMLR által elfogadott tudományos megfigyelési rendszer e fejezetnek megfelelően alkalmazandó az Egyezmény területén halászati és kutatási tevékenységeket végző közösségi halászhajókra.
14. cikk
A tudományos megfigyelésnek alávetett tevékenységek
(1) A közösségi halászhajók minden halászati szezon alatt legalább egy tudományos megfigyelőt visznek a fedélzetükön és lehetőség szerint további egyet a következő halászatok esetén:
a) Champsocephalus gunnari halászata a FAO 48.3 statisztikai alterületen és az 58.5.2 körzetben;
b) rákhalászat a FAO 48.3 statisztikai alterületen;
c) Dissostichus eleginoides halászata a FAO 48.3 statisztikai alterületen és az 58.5.2 körzetben; vagy
d) Martialia hyadesi halászata a FAO 48.3 statisztikai alterületen.
(2) A közösségi halászhajók legalább két tudományos megfigyelőt visznek a fedélzetükön, akik közül az egyik a 15. cikkel összhangban kijelölt CCAMLR tudományos megfigyelő, ha egy, az e rendelet 11. cikkében említett felderítő halászatban vagy a 601/2004/EK rendelet 7. cikkével összhangban engedélyezett, egyéb felderítő halászatban vesznek részt.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve a FAO 48.3.a és 48.3.b statisztikai körzetben Dissostichus spp. felderítő halászatában részt vevő halászhajók legalább egy CCAMLR tudományos megfigyelőt visznek a fedélzetükön, és lehetőség szerint még egyet.
(4) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
15. cikk
Tudományos megfigyelők
(1) A tagállamok a CCAMLR által elfogadott megfigyelési rendszer e rendelettel összhangban történő végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzésére feljogosított tudományos megfigyelőket jelölnek ki.
(2) A hajók fedélzetén szállított tudományos megfigyelők kötelezettségeit és feladatait a VII. melléklet tartalmazza.
(3) A tudományos megfigyelők az őket kijelölő tagállam állampolgárai. Meg kell felelniük azon hajó hatályos szokásainak és szabályainak, amelyen megfigyeléseiket végzik.
(4) A tudományos megfigyelőknek a megfigyelés tárgyát képező halászati és tudományos kutatási tevékenységek, az Egyezmény rendelkezései és az az alapján elfogadott intézkedések terén jártasnak kell lenniük, és megfelelő képzettséggel kell rendelkezniük kötelességeik szakszerű ellátásához. Továbbá azon hajó lobogó szerinti tagállamának nyelvén, melyen tevékenységüket végzik, kommunikációképesnek kell lenniük.
(5) Minden megfigyelőnek magánál kell tartania egy, az őt kijelölő tagállam által kibocsátott, és a CCAMLR által jóváhagyott okmányt, amely őt CCAMLR tudományos megfigyelőként azonosítja.
(6) A tudományos megfigyelők legkésőbb egy hónappal a megfigyelési időszak vége után vagy azután, hogy a megfigyelők visszatérnek származási országukba, jelentést tesznek a CCAMLR tudományos bizottsága által jóváhagyott megfigyelési formanyomtatvány alkalmazásával minden elvégzett megfigyelésről az őket kijelölő tagállamokon keresztül a CCAMLR-nek. Egy másolatot továbbítani kell az érintett hajó lobogó szerinti tagállamának és a Bizottságnak.
(7) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
16. cikk
Megállapodások a megfigyelők fedélzetre küldéséről
(1) A tudományos megfigyelőknek a halászati és tudományos kutatási tevékenységeket végző közösségi halászhajók fedélzetére való küldése az e célból egy másik CCAMLR tagállammal kötött kétoldalú megállapodással összhangban történik.
(2) Az (1) bekezdésben említett kétoldalú megállapodások a következő elveken alapulnak:
a) A tudományos megfigyelőket fedélzeti tartózkodásuk alatt tisztnek kell tekinteni. Ennek megfelelően kell számukra szállást és ellátást biztosítani.
b) A lobogó szerinti tagállam biztosítja, hogy a hajók üzemeltetői minden segítséget megadjanak a lobogója alatt hajózó hajók fedélzetén lévő tudományos megfigyelőknek kötelességeik elvégzéséhez. Többek között a tudományos megfigyelőknek szabadon hozzá kell férniük a hajó adataihoz és tevékenységeihez annak érdekében, hogy elvégezhessék kötelességeiket a CCAMLR által előírt módon.
c) A lobogó szerinti tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a lobogója alatt hajózó hajók fedélzetén a tudományos megfigyelők biztonságát és jólétét biztosítsa feladataik ellátása során, gondoskodjon egészségügyi ellátásukról, szabadságuk és méltóságuk biztonságáról.
d) Biztosítani kell, hogy a tudományos megfigyelők a kommunikációs berendezések használatával és a rádiókezelő segítségével üzeneteket küldhessenek és fogadhassanak. Az e közléseknél felmerülő ésszerű költségeket általában a tudományos megfigyelőket kijelölő CCAMLR-tag állja (továbbiakban: a kijelölő ország).
e) A tudományos megfigyelők szállításával és fedélzetre szállásával kapcsolatos megállapodásokat úgy kell szabályozni, hogy a halászati és kutatási tevékenységeket a lehető legkevésbé akadályozzák.
f) A tudományos megfigyelők jelentéseik másolatát azok kérésére átadják az érintett kapitányoknak.
g) A kijelölő országok biztosítják, hogy tudományos megfigyelőik az érintett CCAMLR-tagnak megfelelő biztosítással rendelkezzenek.
h) A kijelölő országok felelnek a tudományos megfigyelőknek a beszállási helyre és onnan történő elszállításáról.
i) Eltérő megállapodás hiányában a tudományos megfigyelők felszereléséért, ruházatáért és fizetéséért, valamint juttatásaiért általában a kijelölő ország, míg a fedélzeten való szállásért és ellátásért a fogadó ország hajója felel.
(3) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
17. cikk
Az információk jelentése
(1) A tudományos megfigyelőket kijelölő tagállamok a lehető leghamarabb és legkésőbb a 11. cikkben említett egyes kétoldalú megállapodások megkötéséig elküldik a CCAMLR-nek a megfigyelési programok részleteit. A következő adatokat kell biztosítani minden megfigyelővel kapcsolatban:
a) a megállapodás megkötésének időpontja;
b) a hajó neve és lobogója, amely a megfigyelőt felveszi;
c) a megfigyelők kijelöléséért felelős tagállam;
d) a halászati terület (CCAMLR statisztikai terület, alterület és körzet);
e) a megfigyelők által gyűjtött és a CCAMLR-titkárságnak elküldött adatok típusa (járulékos fogás, célfajok, biológiai adatok stb.);
f) a megfigyelési program kezdetének és végének várható időpontja; és
g) a megfigyelők származási országukba való visszatérésének várható időpontja.
(2) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
18. cikk
A mellékletek módosítása
Az I-VII. mellékletet a Közösségre kötelezővé váló védelmi intézkedésekkel párhuzamosan a 20. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell módosítani.
19. cikk
Végrehajtás
A 7., 8., 9., 11., 12., 14., 15., 16. és 17. cikk végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 20. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
20. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[7] 30. cikke szerint létrehozott bizottság segíti.
(2) Ha e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam egy hónap.
(3) Ha e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időtartam egy hónap.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. március 22-én.