A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. február 8.)
C 22/2004 (ex NN 648/2001) számú állami támogatás adócsökkentés hivatásos halászoknak (Svédország)
(az értesítés a C(2006) 265. számú dokumentummal történt)
(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2006/269/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,
Az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében az érdekelt feleknek az észrevételeik megtételére való felhívását követően,
mivel:
(1)
2001. szeptember 4-én a svéd hatóságok a jövedelemadóra vonatkozó törvény (1999:1229) módosítására irányuló törvényjavaslatról értesítették a Bizottságot. A Bizottság a 2001. december 10-én, 2002. április 25-én, 2002. július 23-án, 2002. október 4-én, 2003. március 11-én, 2003. július 24-én és 2004. február 3-án kelt levelekben további felvilágosítást kért a törvényjavaslattal kapcsolatban, amelyekre a svéd hatóságok 2002. február 26-án, 2002. június 7-én, 2002. július 29-én, 2002. december 19-én, 2003. május 19-én, 2003. december 19-én és 2004. március 8-án kelt levelekben válaszoltak.
(2)
A Bizottság 2004. június 16-án kelt levelében értesítette Svédországot a törvényjavaslat-tervezetre vonatkozó, az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás megindításásról szóló határozatról.
(3)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat 2004. október 20-án került kihirdetésre az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság valamennyi érdekelt felet felhívta az esetre vonatkozó észrevételeik megtételére. A svéd hatóságok a 2004. november 9-én kelt levelükben válaszoltak. Egyéb észrevétel nem érkezett.
(4)
A bejelentett törvényjavaslat-tervezet, a jövedelemadóra vonatkozó törvény (1999:1229) módosítására irányuló javaslat célja valamennyi engedéllyel rendelkező halász halászatból eredő költségeinek a kompenzációja. Az adókedvezmények hatályos rendszerét módosítja.
(5)
A svéd nemzeti adóhivatal 2002-ben új általános ajánlást vezetett be a hivatásos halászok adókedvezményét illetően, amely még hatályban van, és amely elméletileg a többi ágazatban alkalmazandó általános adórendszernek a halászati ágazatra való kiterjesztése. Ezért a halászok 2002. évtől érvényes adókedvezményei nem minősülnek támogatásnak.
(6)
A 2002-es ajánlás szerint ahhoz, hogy a halász adócsökkentésben részesüljön szükséges, hogy a halászati út magában foglaljon egy otthontól távol töltött éjszakát, mivel az általános adórendszer értelmében az otthontól távol töltött éjszaka általános feltétel. Szintén ezen ajánlás szerint a halászok ugyanazt az egységes adócsökkentést kapják, és ugyanakkora összegben igényelhetik a megnövekedett megélhetési költségekre, mint más önálló vállalkozók. A svéd hatóságok megállapítják, hogy a svédországi hivatásos halászok 99 %-a önálló vállalkozó, és így egyszemélyes vállalkozás.
(7)
A hatályos szabályok szerint a szállásköltségek tekintetében ugyanaz a szabály alkalmazandó a halászokra és az önálló vállalkozókra. Általában az egységes adócsökkentés alkalmazandó minden egyes, az otthontól távol töltött éjszakára. Ez azt jelenti, hogy a halászok vagy mások nem kötelesek a tényleges kiadásaikról egyedi bizonyítékkal szolgálni ahhoz, hogy részesüljenek a napi 95 SEK egységes kedvezményben.
(8)
Az egyéb ágazatokban dolgozó önálló vállalkozók a megnövekedett költségeik tekintetében kielégítő indokolással kötelesek szolgálni, az üzleti út időpontjaira, céljára és célállomására, valamint az oda- és visszautazások idejére vonatkozó információt is beleértve.
(9)
A halászok tekintetében nincs hasonló indokolási követelmény, azonban szükséges az adócsökkentéshez, hogy a halászati út magában foglaljon egy otthontól távol töltött éjszakát. Ahhoz, hogy az adóhivatalok ki tudják számítani az egységes adócsökkentés mértékét - amelyre a halász jogosult - a halász köteles a halászati utak időpontjairól és időtartamáról információval szolgálni. A svéd hatóságok azért fogalmazták meg e követelményt, hogy ne bonyolítsák az adórendszert és annak alkalmazását, mivel a halászati utak természetüknél fogva a halász üzleti vállalkozásának részét képezik.
(10)
Amennyiben úgy vélik, hogy a megnövekedett megélhetési költségek magasabbak, mint a 95 SEK átalányösszeg, a halászok és az önálló vállalkozók részére is fennáll az a lehetőség, hogy az adott adóévben az összes megbízást/üzleti utat magában foglaló jelentés elkészítésével bizonyítsák, hogy megnövekedett megélhetési költségeik meghaladják az egységes adócsökkentés mértékét. Ez a lehetőség az egész évre vonatkozik, és így nincs mód ugyanazon adóéven belül egyes utakra az átalányösszeget, míg másokra a tényeleges kiadásokat alkalmazni.
(11)
A Bizottsághoz bejelentett új rendszer nem követeli meg az otthontól távol töltött éjszakát a megnövekedett megélhetési költségekre igényelhető adócsökkentésre való jogosultság feltételeként. Így ez a - csak a halászokra alkalmazandó - rendszer adózási szempontból egyformán kezeli azokat a halászokat, akik az otthontól nem töltik távol az éjszakát és azokat, akik igen.
(12)
A bejelentett rendszer célja, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen a svéd, a dán és a norvég halászok között, és megszüntesse az adócsökkentésben részesülő és az abban nem részesülő halászok közötti egyenlőtlenséget.
(13)
Csökkenti továbbá a halászokra és az adóhivatalokra nehezedő adminisztratív terhet, mivel a jövedelem meghatározott százalékát kitevő csökkentést könnyebb kezelni és ellenőrizni, mint a halászati napok számán alapuló csökkentést.
(14)
Az új rendszer alapján - a hatályostól eltérően - a parti és a tavi halászok is részesülhetnek az adócsökkentési rendszer előnyeiből. Az új rendszer tehát ezen halászoknak kedvez - a halász otthontól távol töltött éjszakája (és a feltételezhető kiadások) vélelme nélkül -, mivel a kifizetés egyetlen feltétele, hogy a halász rendelkezzék a hivatásos halászathoz szükséges engedéllyel.
(15)
A hatályos és valamennyi ágazatban alkalmazandó rendszerrel megegyezően, azok a halászok, akik a bejelentett rendszert alkalmazzák, nem élhetnek a megemelkedett megélhetési költségekre vonatkozó egyéb adócsökkentéssel.
(16)
A halászoknak a hatályos rendszer alapján járó napi 95 SEK adóteher-csökkentés módosításra kerül. A kedvezmény a jövedelem meghatározott százaléka alapján kerül kiszámításra és nem haladhatja meg az évi 40 000 SEK-et (4 444 EUR). A csökkentés nem haladhatja meg továbbá az éves jövedelem 20 %-át. Ez azt jelenti, hogy például a csökkentés 100 000 SEK (11 111 EUR) éves jövedelem esetében 20 000 SEK (2 222 EUR), és a legnagyobb csökkentés legalább 200 000 SEK (22 222 EUR) éves jövedelem esetében érhető el.
(17)
2002. október 4-i levelében a Bizottság felkérte a svéd hatóságokat annak felbecslésére, hogy a törvényjavaslat rendelkezéseinek előnyeit élvező 2 000 hivatásos halász közül hányan lesznek jogosultak a 40 000 SEK-et kitevő legnagyobb csökkentésre, azaz hányan rendelkeznek legalább 200 000 SEK éves jövedelemmel.
(18)
A svéd hatóságok 2002. december 19-én kelt levelükben azt válaszolták, hogy nem tudnak válasszal szolgálni erre az egyedi kérdésre, mivel nem áll rendelkezésre statisztika a hivatásos halászok csak halászati tevékenységből származó jövedelméről.
(19)
Az értesítésekben szereplő adatok alapján amennyiben alkalmazásra kerül a bejelentett rendszer, a svéd államkincstár évi 34 400 000 SEK-et (3 822 222 EUR) veszítene, azaz 18 200 000 SEK (2 022 222 EUR) társadalombiztosítási hozzájárulástól és 16 200 000 SEK (1 800 000 EUR) regionális adóbevételtől esne el.
(20)
Körülbelül 3 000 engedéllyel rendelkező hivatásos halász van Svédországban, és közülük most körülbelül 2 000-en gyakorolják hivatásukat. A svéd hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor nem rendelkeztek adattal arról, hogy a jelenleg gyakorló 2 000, engedéllyel rendelkező halász közül hányan vettek részt olyan halászati úton, amely magában foglalt otthontól távol töltött éjszakát. Így nem lehetett felbecsülni, hogy hány halász részesülhetett a halászokra vonatkozó hatályos adókedvezményekből.
(21)
A Bizottság úgy vélte, hogy az adócsökkentések hatályos, a gazdaság valamennyi ágazatára ugyanúgy alkalmazott rendszere tehát nem biztosított külön előnyt a halászati ágazatnak, hanem általános intézkedés. A Bizottság úgy véli, hogy az adócsökkentésre való jogosultságnak a halász által az otthontól távol töltött éjszaka követelménye nélküli megnyitása révén a rendszer olyan szelektív előnyt biztosít a halászati ágazat számára, amely a többi ágazatra nem érvényes. Úgy tűnt, hogy az előnyt a kedvezményezettnek bármilyen kötelezettség előírása nélkül nyújták. Ezért úgy tűnt, hogy az intézkedések a vállalkozások helyzetének javítására, likviditásuk növelésére törekednek, illetve azzal a hatással járnak, hogy nő a kedvezményezett bevétele és ezért működési támogatásnak minősülve összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.
(22)
A svéd hatóságok szerint az intézkedés előterjesztésének célja, hogy megszüntesse a hatályos adócsökkentési rendszer előnyeiből részesülő (az éjszakát távol töltő) és az abból nem részesülő (parti/tavi halászok) halászok közötti egyenlőtlenséget, és összehangolja a hatályos adórendszert a szomszédos országokéival.
(23)
A svéd hatóságok becslése szerint a jelenleg gyakorló 2 000, engedéllyel rendelkező halász közül 1 500-an vettek részt olyan halászati úton, amely otthontól távol töltött éjszakát foglalt magában, és így az 500, jelenleg az adócsökkentésben nem részesülő halász részesül a javasolt rendszer előnyeiből.
(24)
A hatályos rendszer alapján a halászok meghatározott összeget vonhatnak le az étkezésekért és kisebb kiadásokért, valamint a szállásért. A fent említetteknek megfelelően a svéd hatóságok érvelése szerint Svédországban számos hivatásos halász vesz részt hosszú halászati utakon, amelyek a hatályos adócsökkentési rendszer alapján az adóhivatalok számára számos, a halászati utak következtében megnövekedett megélhetési költségekkel kapcsolatos adócsökkentési esetet eredményeznek.
(25)
A svéd hatóságok fenntartják, hogy azért indokolt e rendszer engedélyezése, mert az éjszakát az otthontól távol töltő és távol nem töltő hivatásos halászok adóhelyzetét kiegyenlíti, mivel hasonló költségeik vannak, és ezért adózási szempontból ésszerű e két csoportot azonos módon kezelni.
(26)
A svéd hatóságok azzal érvelnek továbbá, hogy a hivatásos halászok különleges szükségletei igazolják az egyedi adózási rendelkezéseket, és mivel a halászok általában kisvállalkozásokban dolgoznak, a csökkentések egyszerűsítése mind az adóhatóságok, mind maguk a halászok számára megkönnyíti az adminisztrációt. Ezért a svéd hatóságok fenntartják, hogy a svéd adórendszer hatékonyságához szükséges a javasolt szabályozás, amelyet a svéd adórendszer természete vagy általános rendelkezései igazolnak.
(27)
A költségvetésre tekintettel a svéd hatóságok azzal érvelnek végül, hogy a svéd államkincstár veszteségének kiszámítása helytelen, és e hatás elhanyagolható. Állításuk szerint a hatályos rendszer 41 100 000 SEK (4 566 667 EUR) kieséséhez vezet és amennyiben valamennyi hivatásos halász alkalmazza az új bejelentett rendszert, az adóveszteség csak 34 300 000 SEK (3 811 111 EUR) lenne. Továbbá mivel a rendszer a hatályos rendelkezéseket alkalmazó egyes halászok számára hátrányos lenne, úgy vélik, hogy körülbelül 500 halász nem használná az új rendszert, hanem továbbra is a hatályos szabályokat alkalmazná.
(28)
Ennek alapján svéd hatóságok számításai szerint a 2005-ös államháztartásra gyakorolt hatás 49 700 000 SEK-et (5 522 222 EUR) tesz ki, azaz 41 100 000 SEK (4 566 667 EUR) adócsökkentést a hatályos rendszer alapján és 8 600 000 SEK (955 556 EUR) csökkentést a javasolt rendszer szerint.
A. Állami támogatás megléte
(29)
Állami támogatásnak olyan intézkedés minősül, amely azáltal biztosít előnyt a kedvezményezettek számára, hogy rendes saját költségüket csökkenti. Az előny az adóteher különböző formában történő csökkentése révén juttatható, az adóalap-csökkentést is beleértve, amely e bejelentett rendszerre jellemző.
(30)
Másodsorban az előnyt az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik. Az adóbevétel kiesése egyenértékű az állami források adójellegű költségvetési kiadás formájában történő felhasználásával. Ez az eset áll fenn jelen bejelentett rendszer vonatkozásában is.
(31)
Harmadsorban az intézkedés befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget. Meghatározott ágazat előnyben részesítése által bármely típusú támogatás torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget. Befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelemet, ha az érintett ágazatban a tagállamok közötti kereskedelmet feltételező gazdasági tevékenység folyik, ami igaz ahalászati ágazat esetében.
(32)
Az a tény, hogy az intézkedés a vonatkozó ágazat terheit közelíti az egyéb tagállamokban élő versenytársakéhoz, nem befolyásolja azt a tényt, hogy támogatásról van szó (3).
(33)
Utolsó sorban az intézkedés egyedi vagy szelektív kell legyen annyiban, hogy meghatározott vállalkozásokat vagy meghatározott termékek gyártását részesíti előnyben. Mindazonáltal, egy intézkedés szelektív természete igazolható a rendszer természetével vagy általános felépítésével. A tagállam feladata azonban ilyen igazolással szolgálni.
(34)
Először is tisztázni kell, hogy az adócsökkentések hatályos rendszerét a gazdaság valamennyi ágazatára ugyanúgy alkalmazzák. Így tehát ez nem szelektív előny a halászati ágazatban, következésképpen nem állami támogatás, hanem általános intézkedés.
(35)
A bejelentett rendszerben az adócsökkentésre való jogosultság kiterjesztése azon halászokra, akik az otthontól nem töltik távol az éjszakát olyan szelektív előnyt biztosítana a halászati ágazat számára, amely a többi ágazatra nem érvényes, és ezért a rendszer állami támogatásnak minősül.
B. A közös piaccal való összeegyeztethetőség
(36)
Mivel a bejelentett intézkedés állami támogatásnak minősül, szükséges annak meghatározása, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek értelmében.
(37)
A 87. cikk (2) bekezdésében meghatározott kivételek közül egyik sem alkalmazható ebben az esetben, mivel az adórendszer reformja nem az azokban a rendelkezésekben felsorolt célkitűzéseket követi.
(38)
Hasonlóképpen az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy d) pontja sem alkalmazható, mivel a támogatás nem olyan térségbe irányul, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Nem a közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy Svédország gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére vagy a kultúra vagy kulturális örökség megőrzésére irányul.
(39)
Szükséges megvizsgálni az intézkedést a halászati és az akvakultúra-ágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó iránymutatás (4) alapján. Ezen iránymutatás 1. pontjának 2. alpontja szerint az olyan állami támogatás, amelyet a kedvezményezettnek való bármilyen kötelezettség előírása nélkül nyújtanak, és amelynek a célja a vállalkozások helyzetének a javítása és likviditásuk növelése, illetve azzal a hatással jár, hogy a kedvezményezett bevétele nő, működési támogatásnak minősül, és összeegyeztethetetlen a közös piaccal.
(40)
A közös piaccal való összeegyeztethetőség kialakítása érdekében a Bíróság megállapítja, hogy az állami támogatás ellenőrzésének területén a Bizottságot kötik az általa kibocsátott iránymutatások és megjegyzések, amennyiben nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől és a tagállamokban elfogadásra kerülnek (5). Másodsorban az EK-Szerződés 253. cikke alapján a Bizottság indokolni köteles határozatait, a Szerződés 92. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét megállapító határozat elutasítását is beleértve (6). Mivel Svédország további magyarázattal szolgált, a Bizottság az EK-Szerződés 10. cikke szerinti kötelezettségeivel összhangban a rendszer összeegyeztethetőségének értékelése részeként meg fogja vizsgálni az érveket.
(41)
A svéd hatóságok szerint az intézkedés előterjesztésének célja, hogy megszüntesse a hatályos adócsökkentésből részesülő (azaz az éjszakát az otthontól távol töltő) és az abból nem részesülő (part/tavi halászok) halászok közötti egyenlőtlenséget. A rendszer értelmében azokat a halászok, akik az otthontól távol töltik az éjszakát és azokat, akik nem, adózási szempontból azonos módon fogják kezelni. A többi ágazatban a megnövekedett megélhetési költségekkel kapcsolatos adóra vonatkozó hatályos szabályok nem változnak.
(42)
A svéd hatóságok úgy vélik, hogy azokat a halászokat, akik a halászati útjuk során nem töltik távol az éjszakát az otthontól, általában nem terheli kevesebb költség, mint a hosszabb, egynapos távol tartózkodást magába foglaló halászati úton részt vevő halászokat. Ezért úgy vélik a hatóságok, hogy adózási szempontból ésszerű a halászok e két csoportját azonos módon kezelni.
(43)
Annak ellenére, hogy ez a bejelentett rendszer melleti egyik fő érv, a svéd hatóságok csak hozzávetőlegesen tudták megbecsülni, hogy a jelenleg gyakorló 2 000, engedéllyel rendelkező halász közül hányan vesznek részt olyan halászati úton, amely otthontól távol töltött éjszakát foglal magában. Sőt mi több, nem tudnak adatot szolgáltatni olyan költségekről, amelyek ismerete lehetővé tenné a halászok két csoportja által viselt költségek összehasonlítását.
(44)
Olyan adat hiányában, amely kimutatná, hogy a hivatásos halászok két csoportja valójában ugyanazon költségeket viseli függetlenül attól, hogy halászati útjaik magukban foglalnak-e távol töltött éjszakát, a javasolt rendszert a svéd halászati ágazat kereskedelmi feltételeit hátrányosan befolyásolónak, és így az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.
(45)
Az az érv, hogy az új rendszer a svéd halászok számára a norvég és a dán halászokhoz viszonyítva azonos versenyfeltételeket teremtene, ebből a szempontból lényegtelen, mivel maga a rendszer hátrányosan befolyásolja a svéd halászati ágazat kereskedelmi feltételeit.
(46)
A svéd hatóságok azon érvelése, miszerint Svédországban számos hivatásos halász részben azért vesz részt hosszú halászati utakon, mert Svédország nagy észak-déli kiterjedésű ország, és az Északi-tenger, és különösen a Balti-tenger felé hosszú partvidékkel rendelkezik, nem támasztja alá azt az érvet, mely szerint a rendszer megszünteti az egyenlőtlenséget a tengeri és tavi halászok között az adócsökkentési jogosultság vonatkozásában. Sőt, ez a megközelítés azt támasztja alá, hogy jelentős különbség van a halászok két csoportjának halászati tevékenysége között, amely igazolja az eltérő bánásmódot az adórendszer tekintetében.
(47)
Végezetül a svéd hatóságok állítása szerint a javasolt adócsökkentési rendszer kíméli az igazgatási erőforrásokat, mivel a csökkentéseket többé nem szükséges a halászati napok teljes számát alapul véve kiszámítani, hanem a halászatból eredő éves jövedelmen alapuló éves átalányösszeget kell alkalmazni.
(48)
Valóban feltételezhető, hogy az éves átalányösszeget alkalmazó rendszer kevésbé veszi igénybe az igazgatási erőforrásokat, mint a napi átalányösszeg. Mindazonáltal nem léteznek egyedi szabályok a hivatásos halászok számvitele és könyvvitele tekintetében, és a svéd hatóságok nem tudtak a hivatásos halászok csak halászatból eredő bevételeire vonatkozó statisztikával szolgálni. Abból a tényből kiindulva, hogy a legtöbb halász több mint egy hivatásos tevékenységből eredő bevétellel is rendelkezik, úgy kell tekinteni, hogy a halászatból eredő éves bevételen alapuló éves átalányösszeget nehéz meghatározni. Különösképpen mivel halászati napok számát a közös halászati politika szerinti rendelkezésekkel összhangban bejegyzik, és így az könnyedén hozzáférhető, a Bizottság nem látja az éves jövedelmen alapuló kiszámításra való áttérés előnyét.
(49)
A svéd hatóságok a 2004. november 9-i levelükben felvetik továbbá, hogy körülbelül 1 500 halász számára előnyösebb lehet a tényleges költségekre alkalmazott csökkentés igénylése, ahogy ez a 10. bekezdésben kifejtésre került. Így az új rendszer valószínűleg csak azon 500 halász esetében kerül alkalmazásra, akik nem jogosultak e csökkentésekre a hatályos rendszer alapján. Ezért, bár az alkalmazott rendszer hatékonyabb lehet, a meglévő helyzethez viszonyítva (amelyben nem alkalmaznak ilyen csökkentést ezekre a halászokra) az általános igazgatási teher megnövekedéséhez vezetne.
(50)
A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a rendszer állami támogatásnak minősül és összeegyeztethetetlen az EK-Szerződés 87. cikkével.
(51)
Az V. pontban található értékelés alapján a Bizottság úgy véli, hogy ez a támogatási rendszer összeegyeztethetetlen a közös piaccal, amennyiben a hivatásos halászokat a megnövekedett megélhetési költségekre tekintettel meghatározott adócsökkentésben részesíti, tekintet nélkül arra, hogy a halászati tevékenységük magukban foglal -e otthontól távol töltött éjszakát.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Svédország által javasolt, a jövedelemadóra vonatkozó törvény (1999:1229) módosítására irányuló törvényjavaslat „Adócsökkentés hivatásos halászoknak” összeegyeztethetetlen a közös piaccal.
Svédország nem alkalmazhatja az első bekezdésben említett támogatási rendszert.
2. cikk
E határozat címzettje a Svéd Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2006. febrúar 8-án.