A Bizottság határozata
(1995. július 12.)
a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának létrehozásáról
(95/319/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
mivel 1982 óta informálisan működik a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők csoportja;
mivel a Bizottságnak a munkahelyi biztonságra, higiéniára és egészségvédelemre vonatkozó programjáról szóló közleménye [1] e csoport számára rendszeres ülések hivatalossá tételét irányozza elő;
mivel a szociális ügyekre vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 1992. december 21-i tanácsi következtetések [2] felhívják a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék és támogassák a csoport tagjai közötti szoros együttműködést, kellő figyelemmel a szubszidiaritás elvére;
mivel a munkahelyi biztonságról, higiéniáról és egészségről szóló bizottsági közlemény [3] rendelkezik a munkaügyi főfelügyelők csoportjának bizottság formájában való hivatalossá tételéről;
mivel a belső piacra vonatkozó közösségi jogszabályok végrehajtására és érvényesítésére vonatkozó közigazgatási együttműködés fejlesztéséről szóló, 1994. június 16-i tanácsi állásfoglalás [4] kifejti a tagállamok közötti és a tagállamok és a Bizottság közötti közigazgatási együttműködés megközelítési módját, amely a kölcsönös segítségnyújtás és az átláthatóság kötelezettségén, valamint az arányosság és a titoktartás elvén alapul;
mivel e megközelítést kell alkalmazni a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi szociális jogszabályok - különösen a Bizottság európai szociális politikáról szóló fehér könyvében (10B. szakasz) és a középtávú szociális cselekvési programban foglaltak - végrehajtásában és érvényesítésében is;
mivel a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok végrehajtása, valamint érvényesítésének nyomon követése során előforduló gyakorlati problémák felismerése, elemzése és megoldása elsősorban a nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek hatáskörébe tartozik, és szoros együttműködést igényel e felügyelőségek és a Bizottság között;
mivel a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága jelentős tapasztalata révén, a tagjai és a Bizottság közötti szoros együttműködés alapján megfelelő kereteket biztosít a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok hatékony és egyenértékű érvényesítésének nyomon követéséhez, valamint az e területre vonatkozó jogszabályok érvényesítésének nyomon követésével járó gyakorlati kérdések alapos elemzéséhez;
mivel ez a határozat nem ellentétes a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkaügyi felügyeletről szóló, 1947. július 11-i egyezményéből (No 81.) eredő kötelezettségeivel,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
(1) A Bizottság munkáját a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (a továbbiakban: a bizottság) segíti.
(2) A bizottság a tagállamok munkaügyi felügyeleti szerveinek képviselőiből áll.
2. cikk
(1) A bizottság a Bizottság felkérése alapján vagy saját kezdeményezésére véleményt nyilvánít a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok tagállamok általi érvényesítésével kapcsolatban felmerülő összes nehézségről.
(2) A nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek sokféle, a munkahelyi egészség és biztonság területén olykor túlmutató kötelezettsége miatt a bizottság a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére a közösségi szociális jogszabályok egyéb területein felmerülő, a munkahelyi egészséget és biztonságot befolyásoló kérdésekről is véleményt nyilvánít.
(3) A bizottság bármely olyan kezdeményezésre javaslatot tesz a Bizottságnak, amelyet a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony érvényesítésének ösztönzése érdekében célszerűnek tart, különösen a nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek rendszerei közötti szorosabb együttműködés révén.
3. cikk
A Bizottságnak való segítségnyújtás során a bizottság az alábbi célkitűzések megvalósítására törekszik:
1. a munkaügyi felügyelet közös alapelveinek meghatározása a munkahelyi egészség és biztonság terén, valamint a nemzeti munkaügyi felügyeleti rendszerek ezen alapelvek tekintetében történő értékelésére szolgáló módszerek kifejlesztése;
2. elősegíti a munkaügyi felügyelet különböző nemzeti rendszereinek és gyakorlatainak, valamint a fellépés módjainak és jogi kereteinek alaposabb megismerését és kölcsönös megértését;
3. tapasztalatcsere megteremtése a nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek között a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok érvényesítésének nyomon követésével kapcsolatban, e joganyagnak a Közösség egész területén való következetes érvényesítése érdekében;
4. a munkaügyi felügyeleti tisztviselők cseréjének elősegítése a nemzeti közigazgatási rendszerek között, valamint képzési programok létrehozása a felügyeleti tisztviselők részére;
5. a munkaügyi felügyeleti tisztviselők tevékenységét segítő dokumentumok elkészítése és közzététele;
6. megbízható és hatékony rendszer kifejlesztése a munkaügyi felügyeleti szervek közötti, a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok érvényesítésének nyomon követése során előforduló problémákkal kapcsolatos gyors információcseréhez;
7. aktív együttműködés kialakítása harmadik országok munkaügyi felügyeleti szerveivel a munkahelyi egészség és biztonság terén tett közösségi erőfeszítések népszerűsítése és a határokon átnyúló problémák megoldása érdekében;
8. tanulmányozza az egyéb közösségi politikáknak a munkahelyi egészséggel és biztonsággal és a munkakörülményekkel kapcsolatos munkaügyi felügyeleti tevékenységekre gyakorolt esetleges hatását.
4. cikk
A bizottság egy hároméves programot állít össze, amelyben minden évben meghatározzák az egyes elvégzendő tevékenységeket, figyelembe véve az előző évben elvégzett tevékenységek értékelését.
5. cikk
(1) A bizottság minden egyes tagállam két-két képviselőjéből áll.
(2) A bizottság tagjait a tagállamok javaslata alapján a Bizottság nevezi ki.
(3) A bizottság tagjainak hivatali ideje három év. A kinevezés megújítható.
(4) Egy tag hivatali ideje a hároméves időszak lejárta előtt visszavonulása vagy halála esetén vagy azt követően szűnik meg, hogy az érintett tagállam közli a Bizottsággal, hogy a tag megbízatását meg kell szüntetni.
(5) A tagok munkájukért javadalmazásban nem részesülnek.
6. cikk
A Bizottság tájékoztatási céllal közzéteszi a tagok jegyzékét az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
7. cikk
(1) A bizottság elnöke a Bizottság képviselője.
(2) Az elnök munkáját két alelnök segíti, akiket a Tanács elnöki tisztét a tárgyévben ellátó két tagállamot képviselő tagok közül választanak ki.
(3) Az elnök és a két alelnök alkotja az irodát.
(4) Az iroda a Bizottság szolgálataival együttműködve előkészíti és megszervezi a bizottság munkáját; a bizottság, az iroda és a 9. cikkben említett munkacsoportok számára a titkárságot a szolgálatok biztosítják.
8. cikk
(1) A bizottság a Bizottság képviselőjével egyeztetve meghívhat a napirendjén szereplő valamely kérdés vonatkozásában különleges szakértelemmel rendelkező személyt, hogy az szakértőként vegyen részt a bizottság munkájában.
(2) A szakértők csak azon kérdés megvitatásában vesznek részt, amelynek kapcsán meghívták őket.
9. cikk
(1) A bizottság a Bizottság képviselőjével egyeztetve munkacsoportokat hozhat létre.
(2) A munkacsoportok elnöke a bizottság egyik tagja, tagjai a bizottság tagjai és/vagy szakértők, szükség szerint. A munkacsoportok a bizottság plenáris ülésén tesznek jelentést.
10. cikk
(1) A bizottságot és az irodát a bizottság elnöke hívja össze, saját kezdeményezésére vagy a bizottság tagjai egyharmadának kérésére. A bizottság évente legalább kétszer ülésezik.
(2) A Bizottság képviselői részt vesznek a bizottság és a munkacsoportok ülésein.
11. cikk
(1) A Bizottság a bizottság véleményének kikérésekor a véleménynyilvánításra határidőt állapíthat meg.
(2) A bizottság tanácskozását nem követi szavazás.
(3) A bizottság következtetéseit írásba foglalja. A bizottsági tagok közötti véleménykülönbség esetén a kinyilvánított álláspontokról írásos beszámolót küldenek a Bizottságnak.
12. cikk
(1) A bizottság évente jelentést küld tevékenységéről a Bizottságnak, különösen a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok érvényesítésével, illetve nyomon követésével kapcsolatos problémákról.
(2) A Bizottság továbbítja a jelentést a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságnak.
13. cikk
A Szerződés 214. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül a bizottság tagjai kötelezettséget vállalnak, hogy nem hozzák nyilvánosságra a bizottság vagy annak munkacsoportjai munkája révén tudomásukra jutott információkat, amennyiben a Bizottság vagy a bizottság valamelyik tagja kéri az átadott információ vagy a kért vélemény bizalmas kezelését.
Ilyen esetekben az üléseken csak a bizottság tagjai és a Bizottság képviselői lehetnek jelen.
Kelt Brüsszelben, 1995. július 12-én.