A TANÁCS 393/2009/EK RENDELETE
(2009. május 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyertyák, mécsesek és hasonlók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európa Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyertyák, mécsesek és hasonlók behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2008. november 14-i 1130/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes gyertyák, mécsesek és hasonlók behozatalára.
1.2. Az eljárás további menete
(2)
Azon lényeges tények és megfontolások ismertetése után, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be az ideiglenes megállapításokra vonatkozó írásos észrevételeit. A meghallgatást kérő felek erre lehetőséget kaptak. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(3)
A Bizottság a közösségi érdekek számbavételével folytatta a vizsgálatot és elvégezte a közösségi importőrök, kiskereskedők és kereskedelmi szövetségek által az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően rendelkezésre bocsátott információk elemzését.
(4)
Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. E célból további ellenőrző látogatásokat tettek az alábbi vállalatoknál:
Független közösségi importőrök:
-
Koopman International BV, Amszterdam, Hollandia,
-
Salco Group PLC, Essex, Egyesült Királyság.
A (31) preambulumbekezdésben említett vállalatok telephelyén is ellenőrző látogatásokat tettek.
(5)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó gyertyák, mécsesek és hasonlók behozatalára a végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(6)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2007. január 1-jétől2007. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) adatait elemezte.
(7)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a 2007. év vizsgálati időszakként történő kiválasztása hibás döntés volt, mivel bizonyos események - például az exporttámogatás és a foglalkoztatáspolitika változásai Kínában, valamint az árfolyamok ingadozása 2007-ben és 2008-ban - szerepet játszottak a kárelemzésben.
(8)
Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a vizsgálati időszaknak az eljárás megindítását közvetlenül megelőző időszakot kell felölelnie. Emlékeztetni kell arra, hogy ezt a vizsgálatot 2008. február 16-án indították. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata általában a vizsgálat indítása előtti három vagy négy évet öleli fel és a dömpingvizsgálati időszak végéig tart. Ezért az észrevételt elutasították.
(9)
Az egyik érdekelt fél vitatta az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében említett százalékos értéket, amely a panaszosok arányát mutatja a teljes közösségi gyártáshoz képest.
(10)
A tiltakozás vizsgálatát követően meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében szereplő 60 %-os érték a vizsgálat teljes támogatottságát jelöli, vagyis magában foglalja mind a panaszosokat, mind azokat a közösségi gyártókat, akik támogatták a panaszt, és hajlandók voltak együttműködni a vizsgálattal, nem pedig kizárólag a közösségi termelésnek a panasztevőkre eső részét. Ezt az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése is megerősíti. Az ideiglenes rendelet (2) bekezdésében szereplő százalékarány ezért „34 %”-nak értendő.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(11)
Az érintett terméket ideiglenesen úgy határozták meg, hogy azt a Közösségbe exportált és a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyertyák, mécsesek és hasonlók alkotják, a temetői égők és egyéb, szabadban használt égők kivételével (a továbbiakban: a gyertyák vagy az érintett termék).
(12)
Az ideiglenes intézkedések bevezetése szempontjából, bár a különféle gyertyatípusok a méret, forma, szín tekintetében különbözhetnek, lehetnek illatosítottak és nem illatosítottak stb., úgy ítélték meg, hogy az összes típus azonos alapvető kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanolyan felhasználásra szolgál, továbbá nagymértékben felcserélhető.
(13)
Az érdekelt felek által akkor tett észrevételek nem indokolták bizonyos típusú gyertyák - különösen a „fantáziagyertyák” vagy „díszgyertyák” - kizárását a vizsgált termékkörből. A felek nem tettek javaslatot olyan megkülönböztető jellemzők azonosítására, amelyek lehetővé tették volna a különböző típusú gyertyák egymástól való egyértelmű megkülönböztetését, azazhogy milyenfajta gyertya tartozzon a vizsgált termékkörbe és milyen típusú gyertyákat zárjanak ki onnan. Ezenkívül a vizsgálat - egyes állításokkal ellentétben - nem tett a dömpingre vagy a kárra vonatkozóan olyan megállapításokat a mintavételbe bevont és vizsgált vállalatok esetében, hogy azok gyertyatípus szerint jelentősen eltérnének egymástól. Ezért ideiglenesen arra lehetett következtetni, hogy a jelen vizsgálatba bevont összes típusú gyertya ugyanazon terméket alkotja, tehát be kell vonni a vizsgálatba.
(14)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően ismét azt állították, hogy a kínai exportáló gyártók jórészt kézzel készített, illetve díszgyertyákat gyártanak, a folyamat során további finomítási műveleteket alkalmazva. Ismételten kijelentették, hogy ezek munkaigényes gyertyák, és a közösségi gyártók csak korlátozott mennyiségben gyártanak ilyen gyertyákat. Megismételték azt is, hogy a díszgyertyákkal kapcsolatos vásárlói elvárás eltér a klasszikus és általános típusú gyertyákkal szemben támasztott elvárásoktól. Azzal érveltek például, hogy a klasszikus gyertyákkal ellentétben a díszgyertyákat nem égetésre vagy hőkibocsátásra szánják, illetve használják, hanem - a lehető legtovább megtartva változatlan állapotukat - dekorációs tárgyként kívánják azokat megőrizni.
(15)
Azt is állították, hogy a díszgyertyákat viszonylag könnyen meg lehetne különböztetni más típusú gyertyáktól, mint például a teamécses és a viaszgyertya, figyelembe véve, hogy a díszgyertyák az alábbi jellemzők közül legalább eggyel rendelkeznek: i. többszínűek és többrétegűek; ii. formájuk különleges; iii. felületükre díszítést karcoltak; és iv. a viaszon/paraffinon kívül más anyagból készült díszítés található rajtuk.
(16)
Más érdekelt felek azt állították, hogy „születésnapi” gyertyákat nem gyártanak a Közösségben, hanem szinte kizárólag Kínában, ezért azokat szintén ki kellene zárni ebből az eljárásból.
(17)
Azzal is érveltek, hogy fénykibocsátás céljából az úgynevezett teamécsesek helyettesíthetnék a gyertyákat, a teamécsesek viszont nem helyettesíthetők más típusú gyertyával, ha a cél a hőkibocsátás. Ezért ez a két terméktípus nem felcserélhető, hasonlóan a temetői égőkhöz és egyéb, szabadban használt égőkhöz, amelyek nem képezik az érintett termék részét, valamint más típusú gyertyákhoz - a teamécseseket is beleértve. Ezért azt állították, hogy a teamécseseket is ki kell zárni ebből az eljárásból.
(18)
A díszgyertyára vonatkozó állítással kapcsolatban a felek által említett megkülönböztető jellemzők igen általánosak, nem teszik lehetővé a gyertyatípusok egyértelmű megkülönböztetését, azazhogy melyik típust kellene bevonni a vizsgálat hatálya alá és melyiket kizárni onnan, kivonva őket az intézkedések hatálya alól. Számos hagyományos gyertyatípus is többszínű, különleges formájú, illetve egy vagy több kiegészítő dekorációt is tartalmaz - például az év során előforduló ünnepek alkalmából. Ezenkívül a felek által rendelkezésre bocsátott és a vizsgálat során gyűjtött információk - különösen a meghatározás szerinti terméktípusokról és a termékkódokról - nem minden esetben tennék lehetővé a különböző gyertyatípusok egyértelmű megkülönböztetését a fent említett jellemzők alapján. Először is meg kell jegyezni, hogy abból a tényből, miszerint egyes terméktípusokat közösségi gyártók állítólag nem gyártanak, nem következik automatikusan e terméktípusoknak az érintett termék meghatározásából történő kizárása. Másodszor, nem zárható ki, hogy bizonyos gyertyatípusokat a közösségi gyártók éppen a káros dömping miatt nem gyártanak. Az úgynevezett születésnapi gyertyák esetében az érintett felek nem bizonyították, hogy ezeket a gyertyatípusokat valóban nem gyártják a Közösségben, nem adtak továbbá magyarázatot arra, hogy miért ne gyártanák ezeket a gyertyákat a Közösségben. Ezenkívül - hasonlóan a díszgyertyákhoz - nem húzták meg az egyértelmű választóvonalat a születésnapi gyertyák és más gyertyatípusok között, ami lehetővé tenné e gyertyatípusok kizárását. Ezek az észrevételek az úgynevezett kézi készítésű gyertyákra is érvényesek. Megjegyzendő, hogy - amint azt a (26) preambulumbekezdés is említi - az az állítás, miszerint kézi készítésű gyertyát nem gyártanak a Közösségben, nem helytálló.
(19)
Az egyes gyertyatípusok használatára vonatkozóan tett állítással kapcsolatban, miszerint a használat célja hő-, illetve fénykibocsátás, emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdése említi a különböző gyertyatípusok felcserélhetőségét és azt is, hogy a gyertyákat jórészt belső dekorációs célra használják, azok elsődleges célja nem a hő kibocsátása. A felek nem nyújtottak be olyan információt, ami ellentmond ennek az állításnak. A temetői égőkre és szabadban használt gyertyákra vonatkozó állításokkal kapcsolatban megerősítést nyert, hogy ezek a termékek az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében említett műszaki és kémiai kritériumok alapján megkülönböztethetők más gyertyatípusoktól.
(20)
Összegezve, megállapítható, hogy a felek által tett állítások nem kellően pontosak, és nem támasztják alá őket olyan bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az ideiglenes rendelet helytelenül határozza meg az érintett terméket. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék körébe bevont valamennyi gyertyatípus azonos alapvető kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik. Ezenkívül a jelen esetben megállapították, hogy a gyertyák azonos vagy hasonló használatra szolgálnak és sok esetben felcserélhetők. A gyertyákat kínai gyertyagyártók állítják elő és azonos értékesítési csatornákon keresztül exportálják őket, ezért ugyanazon termék részét képezik.
(21)
Az érintett termék meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15)-(23) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
2.2. Hasonló termék
(22)
Egyes felek vitatták az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében tett megállapításokat, ahol a „hasonló termék” meghatározásánál alkalmazott kritériumok elsősorban műszaki és kémiai jellemzőkön, valamint a termék végső felhasználásán és funkcióin alapulnak. Az érdekelt fél által állított egyéb tényezőket, mint például a forma, illat, szín vagy más jellemzők, nem tartották lényegesnek a hasonló termék meghatározásakor. A méretbeli különbségek valóban nem számítanak az érintett és a hasonló termék meghatározása tekintetében, mivel nem lehet egyértelműen elkülöníteni az ugyanazon termékhez tartozó terméktípusokat az alapvető műszaki és kémiai tulajdonságok, a végső felhasználás és a felhasználók érzékelése vonatkozásában.
(23)
Ezzel összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy a felek nem vitatták a tényt, miszerint valamennyi gyertyatípus azonos kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, illetve ugyanabból az alapanyagból - elsősorban viaszból - készül, ugyanazok a gyártók készítik őket és ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül exportálják őket - a közösségi piac hasonló vásárlói számára.
(24)
Az érintett felek által felhozott fő érvek arra a tényre hivatkoztak, hogy a Kínai Népköztársaságban gyártott és a Közösségbe exportált gyertyatípusok nem azonosak a Közösségben közösségi gyártók által előállított típusokkal. Valamennyi állítást alaposan megvizsgálták, de azok - az ideiglenes szakaszban tett és benyújtott állításokhoz képest - nem tartalmaztak semmiféle lényeges új elemet.
(25)
Az érintett termék meghatározására vonatkozóan a (14) preambulumbekezdésben foglalt észrevételt tették a hasonló termékkel kapcsolatban is. Azzal érveltek, hogy a kínai exportáló gyártók jórészt kézzel gyártott vagy munkaigényes díszgyertyákat gyártanak, a folyamat során további finomítási műveleteket alkalmazva, továbbá különböző formájú olyan gyertyákat, amelyeket a közösségi gyártók egyáltalán nem vagy csak korlátozott mennyiségben gyártanak. Ezért azt állították, hogy ezek a gyertyatípusok nem hasonlítanak a közösségi gyártók által előállított típusokhoz.
(26)
A vizsgálat megállapította, hogy ez az állítás téves. Bár a közösségi ágazat meghatározásában szereplő gyártók inkább a hagyományos gyertyák piaci szegmensére összpontosítanak, a rendelkezésre álló információk tanúsága szerint számos közösségi gyártó - a tagállamok közül például Észtországban, Franciaországban, Németországban, Görögországban, Olaszországban, Lengyelországban és Szlovéniában - gyárt díszgyertyákat, köztük kézzel készített és munkaigényes gyertyákat is.
(27)
Az érdekelt felek által felhozott érvek és a szolgáltatott bizonyítékok, valamint a vizsgálat alapján rendelkezésre álló valamennyi egyéb információ figyelembevételével úgy ítélték meg, hogy az érintett termék és az exportáló gyártók által, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a belföldi piacon értékesített gyertyák az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek minősülnek; a Közösség analóg országul is szolgált a rendes értéknek a Kínai Népköztársaság tekintetében történő megállapítása céljából. Ezek a termékek lényegében ugyanolyan alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra vagy hasonló felhasználásra valók.
3. MINTAVÉTEL
3.1. A mintában szereplő közösségi gyártók, importőrök és kínai exportáló gyártók
(28)
A közösségi gyártók, importőrök és a kínai exportáló gyártók körében történő mintavételére vonatkozó további észrevételek hiányában, amelyek módosítanák az ideiglenes megállapításokat, az ideiglenes rendelet (31)-(40) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
3.2. Egyedi vizsgálat
(29)
Amint az ideiglenes rendelet (41)-(43) preambulumbekezdésében jelezték, egy exportáló gyártó által az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint benyújtott egyedi vizsgálatra irányuló kérelmet az ideiglenes szakaszban nem tudtak elfogadni, mivel az adott szakaszban akadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését.
(30)
Tekintettel azonban az eset körülményeire, adminisztratív szempontból lehetségesnek ítélték ezen egyetlen alátámasztott kérés teljesítését az ideiglenes intézkedések bevezetését követően.
(31)
Ezért ellenőrző látogatást tettek a következő vállalat telephelyén Kínában:
-
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang.
Ellenőrző látogatást tettek továbbá a következő, kapcsolatban álló közösségi importőröknél:
-
Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Lengyelország,
-
Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Németország.
4. A DÖMPING
4.1. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása
(32)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, vitatta a Bizottság megállapításait. Lényegében emlékeztetett az ideiglenes szakaszban tett állításaira anélkül, hogy olyan megalapozott bizonyítékot terjesztett volna elő, amely az ideiglenes megállapítások megváltoztatását indokolta volna.
(33)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (44)-(47) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
4.2. Piacgazdasági elbánás
(34)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően öt olyan kínai exportáló gyártó, amelyik nem részesült piacgazdasági elbánásban, vitatta az ideiglenes megállapításokat.
(35)
Az exportőr, aki nem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1. és 3. kritérium teljesítését, kijelentette, hogy az említett rendelkezésben foglalt 1. kritérium teljesül, mivel például egy technológiai központ kis- vagy középvállalkozás által megvalósuló építéséhez a piacgazdasági berendezkedésű országokban is kapnának állami pénzügyi hozzájárulást. Azt állította továbbá, hogy egy másik dömpingellenes ügyben egy másik vállalattól az általa kapott támogatás miatt nem vonták meg a piacgazdasági elbánást.
(36)
Az első állítás tekintetében meg kell jegyezni, hogy a közösségi intézmények inkább az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján, nem pedig a Kínában működő vállalatok és a piacgazdasági berendezkedésű országokban működő cégek piaci feltételeinek általános összehasonlításával végzik a piacgazdasági elbánás elbírálását. Ezért ezt az érvet vissza kellett utasítani. A második állítás tekintetében hangsúlyozni kell, hogy minden egyes dömpingellenes ügyet külön vizsgálnak, és minden vizsgálat következtetéseit az adott ügy összefüggésében és körülményeire tekintettel állapítják meg. Továbbá az állami hozzájárulások nyújtásának jellege, gyakorisága és a gazdasági környezet, amelyben a hozzájárulást ebben az esetben biztosították, azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1. kritérium nem teljesül. Ezért az érvet vissza kellett utasítani.
(37)
Ugyanez az exportőr azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 3. kritériummal kapcsolatban a benyújtott dokumentumok igazolják, hogy a telek használati jogáért fizetett ár a helyi hatóságokkal folytatott szabad tárgyalás eredménye, tehát az ár piaci értéken alapul.
(38)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azok a dokumentumok, amelyekből a telek használati jogának vételára megállapítható, 1997-esek; e dokumentumok alapján az említett exportőr az adott időpontban rögzített áron, határozatlan időre szerezte meg a telekhasználati jogokat. Figyelmen kívül hagyva az 1997 és a telekhasználati jogok tényleges átruházásának időpontja közötti áremelkedést, továbbá a telekre vonatkozó értékbecslés vagy értékelő jelentés hiányában az exportőr nem tudta megmagyarázni, mi alapján állapították meg a telekhasználati jogok átruházási árát.
(39)
A fentiekből következik, hogy az említett exportőr esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának sem 1., sem 3. kritériuma nem teljesül, ezért az ideiglenes szakaszban megállapított következtetéseket meg kell erősíteni.
(40)
Az egyik exportőr, aki nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 2. kritériumot, azt állította, hogy esetében ez a kritérium teljesült, mivel a vállalatvezetőség két tagjának adott pénzügyi hozzájárulások nem „hitelnek” minősülnek, ahogyan azt az ideiglenes szakaszban megállapították (az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdése). A pénzügyi hozzájárulásokat állítása szerint inkább tartalékalapoknak kell tekinteni.
(41)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a tartalékalap olyan számla a mérlegben, amelyet hosszú lejáratú tőkebefektetéssel járó projektek vagy más nagy összegű és előrelátható jövőbeni kiadások céljára különítenek el. A mérlegben történt rögzítést követően ezeket a pénzeszközöket - amennyiben váratlan körülmény nem merül fel - kizárólag azokra a tőkekiadással járó projektekre lehet elkölteni, amelyekre eredetileg szánták őket.
(42)
Az igazgatótanácsi ülés jegyzőkönyvéből egyértelműen kiderül, hogy ilyen célt nem jelöltek meg. Továbbá a szóban forgó tételeket az „egyéb követelések”-ként könyvelték el, amelyet általában a rövid lejáratú tulajdonosi és munkavállalói kölcsönökhöz és előlegekhez használnak.
(43)
Megállapítható tehát, hogy a két magánszemélynek adott pénzügyi eszközöket nem tőketartaléknak szánták, hanem valódi jogalap nélkül nyújtott pénznek - különösen mivel nem kötöttek rá vonatkozó szerződést, amelyben megjelölték volna a visszafizetés időpontját vagy a fizetendő kamatot. Az ilyen ügylet mindenképpen a nemzetközi pénzügyi beszámolási standard (IAS) 32 nemzetközi számviteli standard szerinti értelemben vett pénzügyi eszköznek minősül. Továbbá ezen ügyletek nyilvánosságra hozatala nem az IAS 24 nemzetközi számviteli standard szerint történt, mivel a vállalat pénzügyi kimutatásaiban nem szerepelt i. az ügyletek összege; sem ii. az ügyletek szerződéses feltételei, beleértve azt is, hogy az ügyletek fedezettek-e; sem pedig iii. a kiegyenlítéskor adott ellenszolgáltatás jellege és az adott vagy kapott garanciák részletei.
(44)
A fentiekből következik, hogy az említett exportőr esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának 2. kritériuma nem teljesül, ezért az ideiglenes szakaszban megállapított következtetéseket meg kell erősíteni.
(45)
A másik exportőr, aki nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 2. kritériumot, nem vitatta a tényt, hogy üzleti könyveiben hibák vannak, viszont egyes hibákat csekély jelentőségűnek minősített, az előző években keletkezett más hibákról pedig azt állította, hogy azok nincsenek hatással a vállalat elszámolásainak pontosságára.
(46)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a hibákat véletlenszerűen kiválasztott könyvelési dokumentumokban találták és a könyvvizsgálók nem tettek említést azokról a könyvvizsgálói jelentésben, ami súlyos kétségeket ébreszt afelől, vajon az összes számviteli nyilvántartást átvizsgálták-e a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően. Ezenkívül a befektetett eszközök elmúlt években történt hibás könyvelése tovább torzítja a vállalat költségszerkezetét, és nem tekinthető az IAS 1 és 38 nemzetközi számviteli standardoknak megfelelőnek.
(47)
Ezért az ideiglenes szakaszban tett megállapítást, miszerint az említett exportáló gyártó esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának 2. kritériuma nem teljesül, meg kell erősíteni.
(48)
Az együttműködő exportőr, akinek piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasították, mert nem tudta igazolni, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1. kritériumot, a kínai helyi hatóságok által kiadott írásbeli igazolást nyújtott be, amely az exportőr szerint bizonyítja, hogy a vállalattal szemben adásvételi tevékenysége során semmiféle korlátozást nem alkalmaztak.
(49)
Mivel azonban a benyújtott igazolás az adott exportáló termelő társasági szerződésével ellentétes és a benyújtott bizonyítékok már nem ellenőrizhetők, a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet a vizsgálat végleges szakaszában is el kell utasítani.
(50)
Az együttműködő exportőr, akiről megállapították, hogy nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1-3. kritériumot, azt állította az említett rendelkezésben foglalt 1. kritériummal kapcsolatban, hogy az adásvétellel összefüggésben a társasági szerződésében rögzített korlátozásokat a vállalat a gyakorlatban nem tartotta be. Az említett rendelkezésben foglalt 2. kritériumra vonatkozó megállapításokat nem vitatta, de azt állította, hogy a vállalat számviteli hibái könyvelői helytelen gyakorlatának, illetve a helyi adóhatóságoktól kapott utasításoknak tudhatók be. Az említett rendelkezésben foglalt 3. kritériummal kapcsolatban, bár a vállalat bizonyos magyarázattal szolgált az államtól kapott engedményre vonatkozóan, ami a telekhasználati jogok nem megfelelő értékelésének minősül, nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy megfelelt az engedmény feltételeinek.
(51)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1. kritérium tekintetében meg kell jegyezni, hogy a kínai társasági jog értelmében a vállalatok társasági szerződése a vállalatra, részvényeseire, igazgatóira, felügyelőbizottsági tagjaira és felső vezetőire nézve kötelező, ezért a vállalat észrevételeit elutasították. Továbbá az említett rendelkezésben foglalt 2. és 3. kritériummal kapcsolatban a vállalat észrevételei nem indokolták a vonatkozó ideiglenes megállapítások megváltoztatását. Ezért az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
(52)
Az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően kapott információk elemzése nyomán nem indokolt a piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatok körének megváltoztatása.
(53)
A vállalat, amelynek esetében engedélyezték az egyedi vizsgálatot, igazolta, hogy teljesítette a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumokat, ezért piacgazdasági elbánásban részesíthető.
4.3. Egyéni elbánás
(54)
Az egyik érintett fél azt állította, hogy a versenyellenes gyakorlat és az állami beavatkozás elősegíti az intézkedések kikerülését, ezért egyik kínai gyártó sem részesülhet egyéni elbánásban.
(55)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ez a fél nem terjesztett elő megalapozott bizonyítékot állításának igazolására. Annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti kijátszás kockázatát, ebben az esetben különleges intézkedések elrendelését tartják szükségesnek annak érdekében, hogy biztosított legyen a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazása (lásd a (149) és (150) preambulumbekezdést).
(56)
Az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)-(60) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
4.4. Rendes érték
4.4.1. Piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportőrök
(57)
Az egyedi vizsgálatban, majd piacgazdasági elbánásban részesült kínai vállalat (az egyedileg vizsgált vállalat) esetében megállapították, hogy nem értékesített a belföldi piacon. Így ezen vállalat esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számolták ki, oly módon, hogy a reprezentatív belföldi értékesítést nem végző együttműködő exportőrökre is vonatkozó módszert alkalmazták, az ideiglenes rendelet (67)-(69) preambulumbekezdésében foglaltak szerint.
(58)
A piacgazdasági elbánásban részesült exportőrök esetében a rendes értékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(69) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
4.4.2. Piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók és az analóg ország
(59)
Egyes felek vitatták a közösségi ágazat analóg országként történő kiválasztását - elsősorban a munkaerőpiacok, és így a bérköltség közötti különbségek miatt. Ahogyan az ideiglenes rendelet (70)-(76) preambulumbekezdésében a Bizottság részletesen kifejtette, jelentős erőfeszítéseket tett arra, hogy egy analóg ország együttműködését megszerezze. Együttműködés hiányában megállapították, hogy a közösségi ágazatra vonatkozó, rendelkezésre álló adatok felhasználhatók a rendes érték megállapítására egy piacgazdasági berendezkedésű országban. A munkaerő-piaci különbségekkel kapcsolatos érv az analóg ország adatai tekintetében nem releváns. Sőt, az említett felek érvei és észrevételei nem voltak megalapozottak, illetve nem tartalmaztak konkrét alternatív javaslatot az analóg ország kiválasztására vonatkozóan. Ezért ezeket az észrevételeket figyelmen kívül kellett hagyni és az ideiglenes megállapítások megerősíthetők.
(60)
Az analóg országra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(76) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
4.5. Exportár
(61)
Mivel az egyedi vizsgálatban részesült vállalat a Közösségbe irányuló exportértékesítéseit közösségbeli, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végezte, az eladási exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az első független közösségi vevők esetében alkalmazott viszonteladói árak alapján határozták meg.
(62)
Az exportárra vonatkozó további észrevételek hiányában, amelyek módosítanák az ideiglenes megállapításokat, az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
4.6. Összehasonlítás
(63)
Az egyedi vizsgálatban részesült vállalat esetében a rendes érték és az exportár igazságos összehasonlítása céljából - az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban - megtették az ideiglenes rendelet (81)-(83) preambulumbekezdésében leírt kiigazításokat.
(64)
Az egyik exportáló gyártó deviza-átváltási kiigazítást kért exportárára vonatkozóan, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjának megfelelően. A kiigazítás mértékét az érintett terméknek a Közösségbe az egyedi vizsgálat alatt történő exportértékesítése során elszenvedett nettó árfolyamveszteségben (amely az árfolyamnyereségének és -veszteségének különbözete) határozta meg. Mivel azonban ez az exportőr nem bizonyította, hogy az egyedi vizsgálati időszakban tartós árfolyammozgás volt, a kérelmet figyelmen kívül kellett hagyni.
(65)
Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában, amelyek módosítanák az ideiglenes megállapításokat, az ideiglenes rendelet (79)-(83) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
4.7. Dömpingkülönbözetek
(66)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyes egyéni elbánásban részesült exportáló gyártók szóvá tették, hogy az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint a dömpingkülönbözetük megállapításánál valamennyi exportügyletüket figyelembe kellett volna venni.
(67)
Tekintettel ezekre az észrevételekre, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a rendes érték a Kínai Népköztársaságból exportált legtöbb típus esetében - különösen mivel használták az analóg ország adatait - megállapítható legyen, helyénvalónak ítélték a különböző terméktípusok azonosításánál alkalmazott kritériumok kiigazítását. A dömping kiszámítását tehát a módosított kritériumok alapján felülvizsgálták.
(68)
Az egyik exportáló gyártó esetében a rendes értéket a fizikai jellemzők alapján, a nyersanyagok piaci értékének különbsége függvényében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerint - módosították.
(69)
Az egyedi elbánásban részesülő vállalatok esetében a súlyozott átlagos rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése szerint összevetették az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagos exportárával.
(70)
Ez alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás és fuvardíj) százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.
47,7 %
Dalian Bright Wax Co., Ltd.
13,8 %
Dalian Talent Gift Co., Ltd.
48,4 %
Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.
0 %
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.
0 %
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.
14,0 %
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.
0 %
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
18,8 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
31,8 %
(71)
Tekintettel a mintában szereplő vállalatok dömpingkülönbözetének változásaira, a mintában nem szereplő együttműködő exportőrök dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésében leírt módszerrel újraszámolták, és a fentiek szerint a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár 31,8 %-át kapták eredményül.
(72)
Az országos dömpingkülönbözet megállapításának alapját az ideiglenes rendelet (87) és (88) preambulumbekezdése rögzíti, ami - a (67) preambulumbekezdésben foglaltak miatt felülvizsgált számítások fényében - 66,1 %-ról 62,9 %-ra csökkent.
(73)
Az egyik fél megkérdőjelezte a jogalapot, amely szerint a nem együttműködő exportőröknél magasabb dömpingkülönbözetet állapítanak meg, mint a mintában nem szereplő együttműködők exportáló termelők esetében. Ezzel kapcsolatban egyértelművé kell tenni, hogy az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében leírt módszertant, amely a rendelkezésre álló tényeken alapul, az alaprendelet 18. cikkének rendelkezései alapján alkalmazták.
(74)
Ez alapján az országos dömpingszint végleges mértékét a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár 62,9 %-ában állapították meg.
5. A KÁR
5.1. A közösségi termelés
(75)
A közösségi termelésre vonatkozó észrevételek és új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(91) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
5.2. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása
(76)
A közösségi gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó, az ideiglenes megállapításokat megváltoztató észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
5.3. Közösségi fogyasztás
Táblázat
Közösségi fogyasztás
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Tonna
511 103
545 757
519 801
577 332
Index
100
107
102
113
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(77)
A fenti táblázatban szereplő, a közösségi fogyasztásra vonatkozó adatokkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(94) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
5.4. A Kínai Népköztársaságból származó közösségi behozatal
5.4.1. A dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(78)
Az alábbi táblázat a kínai exportáló gyártók közösségi piacra irányuló teljes behozatalát mutatja a figyelembe vett időszak során.
Táblázat
A Kínából származó behozatal összesen
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Behozatal (tonna)
147 530
177 662
168 986
199 112
Index
100
120
115
135
Ár (EUR/tonna)
1 486
1 518
1 678
1 599
Index
100
102
113
108
Piaci részesedés
28,9 %
32,6 %
32,5 %
34,5 %
Index
100
113
112
119
Forrás: Eurostat.
(79)
Ahogy az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdése jelezte, a dömping megállapításához használt mintavételkor bizottsági gyakorlat, hogy a mintavételt követően megvizsgálják, van-e pozitív bizonyíték arra, hogy a mintavételbe be nem vont valamennyi vállalat a közösségi piacon, a vizsgálati időszakban ténylegesen dömpingelte termékeit vagy sem.
(80)
Tekintettel a dömpingre vonatkozó végleges megállapításokra és arra a tényre, hogy két további vállalatról bizonyosodott be, hogy nem dömpingelte termékeit a közösségi piacon, a dömpingelt behozatal teljes mennyiségét és árát felül kellett vizsgálni. E célból az Eurostat adatai, a mintában szereplő kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai és a kínai együttműködő vállalatok által átadott mintavételi formanyomtatványra adott válaszok alapján újra meg kellett vizsgálni a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók által felszámított exportárakat, illetve a nem együttműködő exportőrök exportárait.
(81)
Az ideiglenes szakaszban alkalmazott módszer alkalmazásával már megállapították, hogy ha a mintában szereplő exportáló gyártók esetében talált átlagos dömpingkülönbözetet hozzáadják a mintában szereplő dömpingelő exportáló gyártók esetében megállapított átlagos exportárakhoz, megkapják a nem dömpingelt exportárszintet. Ezután a mintában nem szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított exportárakat összehasonlították a nem dömpingelt exportárakkal.
(82)
Az árak említett összehasonlítása megmutatta, hogy i. a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók; és ii. a vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártók egyaránt olyan exportátlagárakat alkalmaztak, amelyek minden esetben alacsonyabbak voltak a mintában szereplő exportáló gyártók esetében megállapított átlagos, nem dömpingelt áraknál. A mintában nem szereplő - együttműködő és nem együttműködő - vállalatoktól származó behozatal tehát minden jel szerint dömpingeltnek minősíthető.
(83)
Ahogyan a (80) preambulumbekezdésben is említettük, három kínai exportáló gyártóról - közülük kettő a mintában szereplő, egy pedig olyan vállalat, amely egyedi vizsgálatban részesült - bizonyosodott be, hogy nem dömpingelte termékeit a közösségi piacon. Ezért exportjukat kizárták a közösségi piacon a dömpingelt behozatal alakulására vonatkozó elemzésből.
(84)
Az alábbi táblázat a Kínai Népköztársaságból származó teljes gyertyabehozatalt mutatja, amely dömpingeltnek bizonyult vagy minősült a közösségi piacon a figyelembe vett időszak során.
Táblázat
A Kínából származó dömpingelt behozatal
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Behozatal (tonna)
137 754
159 979
152 803
181 043
Index
100
116
111
131
Ár (EUR/tonna)
1 420
1 470
1 610
1 560
Index
100
104
113
110
Piaci részesedés
27,0 %
29,3 %
29,4 %
31,4 %
Index
100
109
109
116
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(85)
A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal összességében jelentősen emelkedett - a 2004. évi 137 754 tonnáról a vizsgálati időszakban észlelt 181 043 tonnára, azaz 31 %-kal, illetve több mint 43 000 tonnával a figyelembe vett időszakban. Az ennek megfelelő piaci részesedés növekedése (+ 4,4 százalékpont) a közösségi fogyasztás növekedése miatt kevésbé volt hangsúlyos. Ezenkívül megállapították, hogy a fogyasztás 2005 és 2006 közötti általános csökkenése ellenére a dömpingelt behozatal nem vesztett korábbi piaci részesedéséből.
(86)
A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal átlagárai 10 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak során, de sok jel mutatott arra, hogy még mindig jelentősen, átlagosan 40 % felett dömpingeltek voltak a vizsgálati időszak alatt. A dömpingelt behozatal átlagára több mint 3 %-kal csökkent 2006 és a vizsgálati időszak között, és az alábbiakban kifejtettek szerint az említett időszakban alákínáltak a közösségi gazdaságai ágazat árainak.
(87)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (97)-(105) preambulumbekezdésében tett észrevételek érvényben maradnak, és azokat meg kell erősíteni.
5.4.2. Áralákínálás
(88)
Az áralákínálás megállapítására az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében leírt módszertant meg kell erősíteni. Az ideiglenes rendelkezések bevezetését követően a független importőrök telephelyén tett ellenőrző látogatások után azonban a behozatalt követő költségek címén tett kiigazításokat - az említett importőröktől származó ellenőrzött adatok fényében - felülvizsgálták.
(89)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos egyéni elbánásban részesülő exportőr, csakúgy, mint a közösségi ágazat, megkérdőjelezte az árak összehasonlíthatóságának alacsony szintjét. A felek - ugyanúgy, mint a dömpingszámítások esetében - kérték az összehasonlíthatóság mértékének növelését. Ezért az összehasonlíthatóság növelése érdekében - a (67) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - ugyanazon kritériumok alkalmazása mellett döntöttek, mint amelyeket a dömpingszámítás esetében használtak. Az alákínálási számításokat tehát ennek megfelelően felülvizsgálták.
(90)
Ezenkívül egyes felek megemlítették, hogy ideiglenes számításaikban elírásból fakadó hibák vannak. Ezeket a hibákat, ahol indokolt volt, kijavították.
(91)
A fentiek alapján az átlagos ár-alákínálási különbözet a vizsgálati időszakban - a közösségi gazdasági ágazat súlyozott gyártelepi átlagárának százalékában kifejezve - 15,7 % volt.
5.5. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(92)
Az ideiglenes rendelet (130)-(134) preambulumbekezdésével összhangban megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
(93)
Az ideiglenes elemzés valóban azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljesítménye néhány mennyiségi mutató tekintetében javult, viszont az ágazat pénzügyi helyzetére vonatkozó valamennyi mutató jelentősen romlott a megfigyelt időszakban. A közösségi gazdasági ágazat beruházási célú tőkebevonási képessége ellenére a befektetések megtérülése negatív volt a vizsgálati időszakban, a pénzforgalom pedig jelentősen visszaesett a megfigyelt időszakban. Az átlagos eladási árak 9 %-kal csökkentek a megfigyelt időszakban, és veszteség keletkezett a vizsgálati időszak során. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó más kármutatók is negatívan változtak a megfigyelt időszakban, és a közösségi gazdasági ágazat nem húzott hasznot a 13 %-os piaci növekedésből, mivel csupán 3 %-kal tudta növelni értékesítési volumenét.
(94)
A közösségi gazdasági ágazat készleteivel kapcsolatban az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az év végi készletek megnövekedett szintje és a keletkezett kár túltermelés következménye - állítása szerint ez vezetett ahhoz, hogy a közösségi gazdasági ágazat panaszt nyújtson be.
(95)
Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdése is említi, bár a készletek abszolút számokban kifejezve növekedtek a vizsgálati időszakban, százalékban kifejezve viszonylag stabilan a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének 25 %-a körül maradtak. Továbbá a készleteket nem tekintették érdemleges kártényezőnek az elemzésben, amiből arra következtettek, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte. Ezenkívül ez a fél nem terjesztett elő megalapozott bizonyítékot állításának igazolására, és azon tényekkel és megfontolásokkal kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, amelyek megalapozták a következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazatot - az ideiglenes rendelet (130)-(134) preambulumbekezdésében leírtak szerint - jelentős kár érte. A fentiek alapján a kifogást elutasították.
(96)
A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos ideiglenes megállapításokra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109)-(129) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
(97)
Az ideiglenes rendelet (130)-(134) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte, szintén meg kell erősíteni.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. A dömpingelt behozatal hatása
(98)
Azon megállapítást követően, miszerint két további kínai exportáló gyártó nem dömpingelte termékeit a közösségi piacon, felülvizsgálták az ideiglenes rendelet (136)-(142) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások és következtetések érvényességét.
(99)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy a Kínai Népköztársaságból a közösségi piacra exportált gyertyákat a vizsgálati időszak során jelentősen dömpingelt árakon értékesítették. Ahogyan a (71) preambulumbekezdésben szerepel, megállapították, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártók az érintett terméket 31,8 %-os átlagos dömpingkülönbözettel értékesítették. Azt a megállapítást is meg kell erősíteni, miszerint a kínai exportőrök mintegy 55 %-a nem működött együtt a vizsgálat során. Ahogy azt a (82) preambulumbekezdésben megállapították, a vizsgálat során kiderült, hogy ezek az exportáló gyártók minden jel szerint szintén dömpingelték termékeiket a közösségi piacon.
(100)
A dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során 31 %-kal nőtt a közösségi piacon. Ez a növekedés jelentősen dömpingelt árak mellett következett be, amelyek a vizsgálati időszak során átlagosan 15,7 %-kal kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. Ennek megfelelően azon exportáló gyártók piaci részesedése, akiknek behozatala dömpingeltnek bizonyult vagy ekként minősítették, körülbelül 27 %-ról hozzávetőleg 31,4 %-ra nőtt, ami 4,4 százalékpontos növekedést jelent a figyelembe vett időszak során.
(101)
A fenti tények és szempontok alapján a tény, miszerint két további exportáló gyártó nem dömpingelte termékeit a közösségi piacon, nem változtat az ideiglenes rendelet (136)-(142) preambulumbekezdésében foglalt elemzésen.
(102)
Ezért meg kell erősíteni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
6.2. Egyéb tényezők hatása
(103)
A közösségi piaci kereslet alakulására, a közösségi gazdasági ágazat gyertyaimportjára, más harmadik országokból származó behozatalra, illetve más közösségi gyertyagyártók teljesítményére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (143)-(151) preambulumbekezdését meg kell erősíteni
6.2.1. A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye
(104)
Az egyik fél amellett érvelt, hogy a közösségi gazdasági ágazat azért nem tudta követni a közösségi piac bővülését, mert a vizsgálati időszakban növelte exportértékesítését.
(105)
Az Eurostat adatai és a mintában szereplő közösségi gyártók kérdőívre adott válaszai alapján a közösségi gyártók által a Közösségen kívül értékesített teljes gyertyaexport 10 %-kal, azaz körülbelül 5 000 tonnával emelkedett 2006 és a vizsgálati időszak között. Ideiglenesen megállapították, hogy ez a viszonylag jó exportteljesítmény különösen jótékony hatással volt a közösségi gazdasági ágazatra a vizsgálati időszak során.
(106)
A kifogás teljes körű vizsgálatához a készletek szintjét, a termelőkapacitást és a közösségi gazdasági ágazat termelőkapacitásának kihasználtságát is át kell tekinteni. Ahogy azt az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében megállapították, a közösségi gazdasági ágazat rendelkezésére álló készletek szintje átlagosan a termelés 25 %-át teszi ki, ami 56 000 tonnának felel meg a vizsgálati időszakban. A készletek 2006 és a vizsgálati időszak között körülbelül 2 400 tonnával tovább emelkedtek. Az ideiglenes rendelet 3. táblázatából látható továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelőkapacitása a figyelembe vett időszak során folyamatosan nőtt, az ágazat termelőkapacitásának kihasználtsága a vizsgálati időszakban 76 %-os, míg 2005-ben 82 %-os volt. A közösségi gazdasági ágazat tehát több terméket gyárthatott és értékesíthetett a közösségi piacon.
(107)
A fenti tények és szempontok alapján a kifogást, miszerint a közösségi gazdasági ágazat exportértékesítésének növekedése magyarázná azt a tényt, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudja követni a fogyasztás bővülését, el kell utasítani. Ezért az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá az ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz, meg kell erősíteni.
6.2.2. A közösségi gazdasági ágazat gyertyabehozatala és a közösségi gazdasági ágazat termelésének áthelyezése
(108)
A közösségi gazdasági ágazat gyertyabehozatalára és a közösségi gazdasági ágazat termelésének áthelyezésére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (154)-(160) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
6.2.3. Az európai paraffinviasz-gyártók közötti kartell hatása
(109)
Az egyik fél megismételte az egyes közösségi paraffinviasz-gyártók közötti kartell létezésével kapcsolatos aggodalmait; a kartell fennállását az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága 2005-ben indított vizsgálata alapján állapították meg. Nem terjesztett azonban elő olyan új elemet, amely ellentmondana annak az ideiglenes következtetésnek, miszerint a kartell semmiféle hatással nem volt a közösségi gazdasági ágazatot ért kárra.
(110)
Emlékeztetett arra, hogy a rendelkezésre álló információk szerint megállapították, hogy az említett kartellnek a vizsgálati időszakban, azaz 2007-ben a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt esetleges hatása elhanyagolható volt. Bár a vizsgálati időszakban a paraffinviasz ára emelkedett a Közösségben, megállapították, hogy amikor a közösségi gyártók ugyanolyan típusú paraffint vásároltak a kartelltagoktól, illetve más szállítóktól, nem volt jelentős különbség az árak között. Sőt, a közösségi gyártók beszerzési árairól megállapították, hogy azok megfelelnek a kínai együttműködő gyártóknál megfigyelt áraknak. Végül nem találtak olyan eltérést, ami arra utalt volna, hogy korábbi, 2004-2005-ben kötött ármegállapodásokat tartósan alkalmaztak volna a vizsgálati időszakban.
(111)
A fentiek figyelembevételével, egyéb észrevételek és új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (161)-(169) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
6.2.4. Következtetés az okozati összefüggésről
(112)
Tekintettel a fentiekre, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (170)-(173) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
7. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
7.1. A közösségi gazdasági ágazat
(113)
A közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (175)-(178) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
7.2. A kiskereskedőkre és importőrökre gyakorolt hatás
(114)
Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdése megállapítja, a javasolt intézkedéseknek a kiskereskedők és importőrök tevékenységére gyakorolt lehetséges hatását vizsgáló 32 kiküldött kérdőívre hat válasz érkezett be, amelyek közül csupán kettő volt érdemleges a közösségi érdek vizsgálata céljából. Ez a két válasz gyertyaimportőröktől érkezett.
(115)
Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi piac kiskereskedelmi hálózatokból áll, amelyek általában közvetlenül a Kínai Népköztársaságból importálják a gyertyát, majd viszontértékesítik azt a fogyasztóknak, valamint olyan importőrökből, akik a forgalmazási láncban szereplő más közvetítőknek - elsősorban kis- és nagykereskedőknek - értékesítik a terméket, mielőtt az elér a fogyasztóhoz. A közösségi piac elemzése megmutatta, hogy a forgalmazási láncon belül a fogyasztói árat általában a kiskereskedelmi hálózatok határozzák meg. Ez azonban nem vezetett olyan érdemi információhoz a vizsgálattal kapcsolatban, amely lehetővé tette volna a dömpingellenes intézkedéseknek a tevékenységükre gyakorolt, valószínűsíthető hatása vizsgálatát.
(116)
Egyes felek kifogásolták, hogy a Közösségben két különálló kiskereskedelmi piac létezik a gyertyák vonatkozásában, és a közösségi gyártók túlnyomórészt a piac felső szegmensének szállítanak, míg az alsó kategóriás piaci szegmenset a Kínai Népköztársaságból behozott gyertyákkal látják el. Azzal érveltek, hogy a dömpingellenes vámok bevezetésével az utóbbiak eltűnnének, mivel a kiskereskedők törölnék a gyertyákat termékskálájukból.
(117)
Először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapításai nem támasztották alá a fenti kifogást, miszerint két különálló kereskedelmi piac létezne a Közösségben, illetve hogy ez olyan fontos tényező lenne, amit a közösségi érdekkel kapcsolatos kérdések elemzésénél figyelembe kell venni. Másodszor, még ha létezne is alsó kategóriás piaci szegmens, az említett felek kifogásával szemben megállapítást nyert, hogy a kiskereskedők dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén is legalább a gyertyák egy részét dömpingellenes vámoktól mentesen vásárolhatnák meg. Valójában egyrészt számos beszerzési forrás áll rendelkezésre a közösségi piacon, másrészt pedig egyes kínai exportáló gyártók nem tartoznak dömpingellenes vám alá, illetve olyan dömpingellenes vám alá tartoznak, amelynek szintje és formája a Kínai Népköztársaságból származó behozatalt még versenyképes szinten tartja, kárt még nem okozó árak alkalmazásával. Végül a kiskereskedők által az érintett terméken elért árréssel kapcsolatban a kifogás, a rendelkezésre álló információk alapján, nem tűnt indokoltnak, ezért el kellett utasítani.
(118)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyes kiskereskedelmi hálózatok és más felek vitatták az érintett terméken a kiskereskedők által realizált bruttó haszonkulcs becslésére használt módszert, és így az ideiglenes rendelet (185) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, miszerint figyelembe véve a magas haszonkulcsot, a dömpingellenes vámok nem, vagy csak korlátozottan lennének hatással a kiskereskedőkre.
(119)
Az állítás vizsgálatát követően meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet vonatkozó preambulumbekezdésének szövegét felül kell vizsgálni. Az ideiglenes rendelet (185) preambulumbekezdésének első mondatában szereplő „bruttó haszon” kifejezésen valójában „árrést” kell érteni. A szövegben végrehajtott változtatás azonban nem módosítja az intézkedéseknek a kiskereskedőkre gyakorolt lehetséges hatására vonatkozó következtetéseket. Az ideiglenes rendeletben foglalt számítások eredménye továbbra is érvényes.
(120)
Ezek a felek nem támasztották továbbá alá kifogásaikat és nem terjesztettek elő olyan bizonyítékokat, amelyek révén pontosabb haszonkulcsbecslést lehetett volna elérni a közösségi érdekre vonatkozó végleges döntéshez. Ezenkívül az említett felek nem javasoltak alternatív módszert a vámok kiskereskedőkre gyakorolt hatásának vizsgálatára. A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (185) preambulumbekezdésében foglalt számításokat meg kell erősíteni.
(121)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (183)-(187) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
(122)
Az intézkedések azon importőrökre gyakorolt hatásával kapcsolatban, akik a (115) preambulumbekezdés szerint elsősorban nagy- és kiskereskedőknek szállítanak, a többi között a Kínai Népköztársaságból behozott gyertyákat, a vizsgálat azt mutatta, hogy a gyertyákat gyakran megvásárolják vagy importálják, majd más kapcsolódó árucikkekkel - például üveg és kerámia gyertyatartókkal - teszik egy csomagba. A vizsgálat kimutatta, hogy a gyertyákat viszonylag alacsony áron is értékesíthetik azért, hogy a gyertyákhoz kapcsolódó más, nagyobb haszonnal kecsegtető termékek értékesítését ösztönözzék. Ilyen körülmények között az intézkedéseknek egyedül a gyertyákkal kapcsolatos tevékenységre gyakorolt hatása igen nehezen vizsgálható.
(123)
A két együttműködő importőr ellenőrzött adatai alapján azonban megállapították, hogy az ezen vállalatok által kizárólag az érintett terméken realizált összesített bruttó haszon nem volt csekély mértékű (jelentősen 25 % felett). Az egy termékkategóriára - az összes gyertyához kapcsolódó terméket ideértve - vonatkozó haszonkulcs még magasabb lenne. Ezenkívül úgy ítélték meg, hogy a gyertyára vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez kapcsolódó részleges, vagy bármilyen áremelkedés valószínűleg továbbhárítható lenne a forgalmazási láncra. Ezért megállapították, hogy a dömpingellenes intézkedések valószínűleg nem lesznek jelentős hatással a gyertyával kapcsolatos tevékenységre.
(124)
Az importőröktől származó adatok további elemzése megerősítette, hogy az érintett termék az importőrök összes árbevételének átlagosan csupán 3,4 %-át teszi ki. A két importőr egyikének esetében ez a részesedés kissé nagyobb volt, ezért nem zárható ki, hogy az intézkedések bevezetése negatív hatással lenne erre az importőrre. Figyelembe véve azonban az ügyben szereplő összes érintett érdekeit, megállapították, hogy a dömpingellenes vámoknak az importőrök teljes vállalati tevékenységére gyakorolt hatása nem minősíthető jelentősnek.
(125)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (182) preambulumbekezdésében foglalt következtetést meg kell erősíteni.
7.3. A fogyasztókra gyakorolt hatás
(126)
A (116) preambulumbekezdésben említett állítás, miszerint két különálló kiskereskedelmi piac létezik és a dömpingellenes intézkedések következtében az alsó kategóriás piaci szegmens eltűnhet, a fogyasztókra gyakorolt hatást is érintette, hiszen a gyengébb minőséget kereső gyertyavásárlóknak kínált választék korlátozottabb lenne.
(127)
Ezt az állítást azonban nem bizonyították. Megállapították, hogy - figyelembe véve a kiskereskedelmi piac szerkezetét, a kiskereskedők által elért árrést és a dömpingellenes vámok szintjét és formáját - az alsó kategóriás piaci szegmens várhatóan nem fog eltűnni, mivel az importőrök és kiskereskedők fedezni tudják majd a vámot, és nem fogják azt áthárítani a fogyasztókra.
(128)
Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy - amint azt a (131) preambulumbekezdés említi - a dömpingellenes intézkedések célja a hatékony kereskedelmi feltételek helyreállítása a közösségi piacon, valamennyi szereplő, köztük a fogyasztók javára is. A fenti tények és szempontok, valamint az ügyben rendelkezésre álló információk nem utalnak arra, hogy az említettek jelentős hatással lennének a fogyasztókra.
(129)
Mivel az ideiglenes dömpingellenes vámok bevezetését követően a fogyasztói szövetségek nem nyilvánítottak véleményt, az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdésében foglalt azon következtetést, miszerint a fogyasztókat nem érheti jelentős hatás, meg kell erősíteni.
7.4. Verseny és a kereskedelmet torzító hatások
(130)
Az egyik fél azt állította, hogy az ideiglenes rendeletben megadott adatok alapján a közösségi termelés egyedül nem tudná kielégíteni a gyertyák iránti keresletet a Közösségben. Ezért a Kínai Népköztársaságból származó gyertyákra szükség lenne a közösségi kereslet kielégítéséhez, és az intézkedések állítólagosan akadályoznák ezen gyertyák piaci jelenlétét.
(131)
Bár előfordulhat, hogy a teljes közösségi termelés egyedül nem elegendő a közösségi piac gyertyák iránti keresletének kielégítéséhez, emlékeztetni kell arra, hogy más, harmadik országokból is van behozatal és egyes kínai exportáló gyártókra az intézkedések nem vonatkoznak. Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének célja a hatékony kereskedelmi feltételek helyreállítása, nem pedig a piac lezárása a behozatal elől. Ezért a közösségi piacon jelenleg jelen lévő valamennyi piaci szereplő továbbra is szállítana gyertyát és ennek elegendőnek kell lennie a kereslet kielégítéséhez egy olyan piacon, ahol a kárt okozó dömping negatív hatásait kiküszöbölték. Tehát az állítást nem tartják megalapozottnak.
(132)
A fentiek figyelembevételével, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (194) és (195) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
7.5. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(133)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy nincsen olyan kényszerítő ok, ami ezen esetben a dömpingellenes intézkedések előírása ellen szólna.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(134)
A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre, valamint a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel, annak érdekében, hogy megakadályozzák a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak további kár okozását, végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(135)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, észrevételek hiányában a kárt nem okozó árak kiszámításánál az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdésében említett módszert alkalmazták. A (89) és (90) preambulumbekezdésben leírt felülvizsgálatot viszont a kárkülönbözetek kiszámításánál is alkalmazták, amelyeket ennek megfelelően kiigazítottak.
8.2. A vámok formája és szintje
(136)
Tekintettel a fentiekre és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésére, a végleges dömpingellenes vámot olyan szinten kell bevezetni, ami elégséges a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, az észlelt dömpingkülönbözet túllépése nélkül.
(137)
Tekintettel az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felektől kapott észrevételekre, valamint az ebben a rendeletben leírt felülvizsgálatokra, egyes árréseket módosítottak.
(138)
A dömping és a kár megállapított mértéke a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
A kár megszüntetéséhez szükséges mérték
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.
47,7 %
28,3 %
Dalian Bright Wax Co., Ltd.
13,8 %
11,7 %
Dalian Talent Gift Co., Ltd.
48,4 %
25,9 %
Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.
0 %
nincs adat
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.
0 %
nincs adat
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.
14,0 %
0 %
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.
0 %
nincs adat
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
18,8 %
0 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
31,8 %
25,5 %
Összes többi vállalat
62,9 %
37,1 %
(139)
Ahogy azt az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdésében jelezték, tekintettel arra, hogy a gyertyákat nagyon gyakran készletben importálják, tartókkal és egyéb cikkekkel együtt, úgy ítélték, hogy a gyertyák tüzelőanyag-tartalma (a kanócot is beleértve) alapján meghatározott összegű vámot kell megállapítani.
(140)
Egyes felek azt állították, hogy az intézkedéseknek érték szerinti vámon kellene alapulniuk, mivel a gyertyák tüzelőanyag-tartalmának súlya alapján bevezetett intézkedés megterhelő lenne az importőrökre nézve, továbbá jelentős zavart és torzulást okozna a piacon.
(141)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy a gyertyákat is tartalmazó készletek gyertyaimportnak minősülnek. Ez azt jelenti, hogy a készlet teljes értéke után még érték szerinti vámot is ki lehetne vetni. Ezért alkalmasabbnak ítélték, ha a gyertyák tüzelőanyag-tartalma alapján meghatározott összegű vámot vezetnek be, így elkerülendő, hogy olyan importált árukat is dömpingellenes vámokkal terheljenek meg, amelyek jelenleg gyertyának minősülnek, de a bennük található gyertya az importált termék súlyának vagy értékének csak töredékét teszi ki. Ennek alapján ezt a kifogást nem fogadták el.
(142)
Az ezen rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek tükrözik a vizsgálat során ezen vállalatok vonatkozásában feltárt helyzetet. Ezek a vámtételek (az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag az érintett országból származó, és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandóak. Az ezen rendelet rendelkező részében nem kifejezetten név szerint és címmel említett bármely más vállalat, beleértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó jogalanyokat, nem részesülhet e vámok előnyeiben, és az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk.
(143)
Az egyes vállalatokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtétel alkalmazása iránti kérelmet (például a jogalany névváltoztatását, illetve új gyártó- vagy értékesítő vállalkozás létesítését követően) a Bizottsághoz kell címezni (3), és a kérelemhez csatolni kell minden lényeges információt, különösen az említett névváltozással vagy a gyártó- és értékesítővállalkozás változásaival összefüggő gyártáshoz, belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységek módosulására vonatkozó információkat. A rendeletet ezt követően - szükség esetén - az egyéni vámtételben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosítani kell.
(144)
Az összes felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vám bevezetését ajánlják. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették és adott esetben azoknak megfelelően módosították a megállapításokat.
(145)
Az új exportáló gyártók és az I. mellékletben említett, a mintavételben nem szereplő együttműködő vállalatok közötti egyenlő elbánás biztosítása érdekében elő kell írni, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot kell alkalmazni azon új exportőrökre, amelyek másképpen nem lennének jogosultak az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálatra, mivel az nem alkalmazható, ha mintavételt használtak.
8.3. Kötelezettségvállalások
(146)
Az alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően - amelyek alapján a Bizottság végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozott ajánlani - egy, a mintában nem szereplő KNK-beli exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésével összhangban.
(147)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az érintett termék több száz különböző terméktípust foglal magában, amelyek egyes tulajdonságai eltérőek és áraik között is nagyok lehetnek a különbségek. Az exportáló gyártó a termékek összességére csak egy minimális importárat ajánlott fel, amelynek szintje nem tette volna lehetővé a kárt okozó dömping kizárását minden termék esetében. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a terméktípusok jelentős száma miatt szinte lehetetlen minden egyes terméktípusra olyan ésszerű minimális árat megállapítani, amelyet a Bizottság megfelelően felügyelhetne, még akkor sem, ha az exportáló gyártó különböző minimális árakat ajánlott volna egyes termékeire. Ilyen körülmények között arra a következtetésre kellett jutni, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlat kivihetetlen és ezért el kell vetni.
8.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése és különleges ellenőrzés
(148)
A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok - amelyeket az ideiglenes rendelet vetett ki - által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok összege alacsonyabb, mint az ideiglenes vámoké, azokat az ideiglenesen biztosított összegeket, amelyek meghaladják a dömpingellenes vámok végleges mértékét, el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.
(149)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható - veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különös intézkedéseket ítélnek szükségesnek. Ezek közé a különös intézkedések közé tartozik a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra az összes többi exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(150)
Amennyiben a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat tárgya, a többi között, annak megállapítása, hogy szükséges-e az egyéni vámtételek eltörlése, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetése.
(151)
Az érintett vállalatoktól kapott észrevételek és a vonatkozó információk nyomán az ideiglenes rendelet mellékletében felsorolt vállalatok megnevezésében javításokat ítéltek szükségesnek. Ennek megfelelően az I. mellékletben található vállalati listán megtették a szükséges változtatásokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 3406 00 11, az ex 3406 00 19 és az ex 3406 00 90 KN-kód (a 3406001190, 3406001990 és 3406009090 TARIC-kód) alá tartozó egyes gyertyák, mécsesek és hasonlók behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
E rendelet alkalmazásában a „temetői égők és egyéb, szabadban használt égők” olyan gyertyák, mécsesek és hasonlók, amelyek az alábbi tulajdonságok közül eggyel vagy többel rendelkeznek:
a)
tüzelőanyaguk több mint 500 ppm toluolt tartalmaz;
b)
tüzelőanyaguk több mint 100 ppm benzolt tartalmaz;
c)
legalább 5 mm átmérőjű kanóccal rendelkeznek;
d)
legalább 5 cm magas, függőleges falú, külön műanyag tartó veszi őket körül.
(2) A végleges dömpingellenes vám mértéke a vállalatok által előállított termékek tüzelőanyag-tartalmának (a tüzelőanyag rendszerint, de nem feltétlenül faggyú, sztearin, paraffinviasz vagy más viasz, beleértve a kanócot is) EUR/tonna szerint meghatározott összege az alábbiak szerint:
Vállalat
A vám összege EUR/tonna tüzelőanyag
Kiegészítő TARIC-kód
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.
321,83
A910
Dalian Bright Wax Co., Ltd.
171,98
A911
Dalian Talent Gift Co., Ltd.
367,09
A912
Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.
0
A913
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.
0
A951
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.
0
A914
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. és a hozzá kapcsolódó vállalat, Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd.
0
A915
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
0
A916
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
345,86
A917
Összes többi vállalat
549,33
A999
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba kerülésük előtt károsodnak, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat arányosítják a vámértéknek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 145. cikke alapján történő meghatározásához, a fenti 2. cikk szerint kiszámított dömpingellenes vám összege olyan százalékos arányban csökkentendő, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának.
(4) A (2) bekezdésben és az I. mellékletben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A korábbi 3406 00 11, 3406 00 19 és 3406 00 90 KN-kód (3406001190, 3406001990 és 3406009090 TARIC-kód) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyertyák, mécsesek és hasonlók behozatalára az 1130/2008/EK rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok által biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A végleges dömpingellenes vámok összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaságban található bármelyik fél elegendő bizonyítékot bocsát a Bizottság rendelkezésére arról, hogy:
a)
a vizsgálati időszakban, azaz 2007. január 1-je és 2007. december 31-e között nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) mellékletében említett árukat;
b)
nem kapcsolódik az ezen rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrökhöz vagy gyártókhoz; és
c)
a vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő exportálására;
a Tanács, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, a Bizottság által előterjesztett javaslat alapján egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekében, hogy e felet a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó, tüzelőanyag tonnánként megállapított 345,86 EUR mértékű vám hatálya alá helyezze.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. május 11-én.