A BIZOTTSÁG 1973/2004/EK RENDELETE
(2004. október 29.)
az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról
TARTALOM
1. fejezet
Alkalmazási kör és általános rendelkezések
2. fejezet
Különleges minőségi támogatás durumbúzára
3. fejezet
Fehérjenövényekre vonatkozó támogatás
4. fejezet
Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás
5. fejezet
Héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás
6. fejezet
Keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás
7 .fejezet
Tejtámogatás és kiegészítő támogatás
8. fejezet
Energianövényekre vonatkozó támogatás
1. szakasz
Fogalmak
2. szakasz
Szerződés
3. szakasz
Szerződés módosítása és felbontása
4. szakasz
Reprezentatív hozamok és leszállított mennyiségek
5. szakasz
A támogatás kifizetésének feltételei
6. szakasz
A támogatást igénylő és az elsődleges feldolgozóra vonatkozó szerződés és kötelezettségek
7. szakasz
Biztosítékok
8. szakasz
Másik tagállamban történő értékesítésre, abba való átvitelre, átadásra vagy exportra vonatkozó dokumentumok
9. szakasz
Ellenőrzések
10. szakasz
A rendszerből való kizárás és értékelés
9. fejezet
Szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás
10. fejezet
Vetőmagra vonatkozó támogatás
11. fejezet
Szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás
1. szakasz
A szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás kérelmének jogosultságára vonatkozó általános rendelkezések
2. szakasz
Egyes szántóföldi növényekre vonatkozó különleges rendelkezések
3. szakasz
Bázisterület, referenciahozam és felső határok
4. szakasz
Területpihentetés
5. szakasz
Záró rendelkezések
12. fejezet
Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás
1. szakasz
Közvetlen támogatás
2. szakasz
Határértékek, tartalékok és átruházások
3. szakasz
Kiegészítő jövedelemtámogatás
4. szakasz
Általános rendelkezések
13. fejezet
Marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás
1. szakasz
Különleges támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 123. cikke)
2. szakasz
Szezonalitást csökkentő támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 124. cikke)
3. szakasz
Anyatehénre vonatkozó támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 125-129. cikke)
4. szakasz
A különleges és az anyatehénre vonatkozó támogatásokra vonatkozó rendelkezések
5. szakasz
Vágási támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 130. cikke)
6. szakasz
Kiegészítő jövedelemtámogatás (az 1782/2003/EK rendelet 133-136. cikke)
7. szakasz
Általános rendelkezések
8. szakasz
Átmeneti és záró rendelkezések
14. fejezet
Egyszerűsített területalapú kifizetési rendszer
15. fejezet
Kiegészítő nemzeti jövedelemtámogatások
16. fejezet
Alapanyagok termelése céljából pihentetett terület használata
1. szakasz
Fogalom-meghatározás
2. szakasz
A szerződés
3. szakasz
A szerződés módosítása vagy felbontása
4. szakasz
Reprezentatív hozam és beszállítandó mennyiség
5. szakasz
A támogatás kifizetésének feltételei
6. szakasz
Szerződés és kötelezettségek
7. szakasz
Kezességvállalás
8. szakasz
Az eladás, az átengedés vagy egy másik tagállamba történő szállítás vagy exportálás dokumentumai
9. szakasz
Ellenőrzések
10. szakasz
Kizárás a szabályozásból és információszolgáltatás
17. fejezet
Komlóra vonatkozó területalapú támogatás
18. fejezet
Záró rendelkezések
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére, különösen annak 41. cikke első bekezdésére,
tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK (1) rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre, különösen annak 110. cikkére és a 145. cikke c), d), e) és f) pontjaira,
mivel:
(1)
Az 1782/2003/EK rendelet IV. és IVa. címe a gazdálkodók számára bizonyos támogatási rendszereket hoz létre. Ezen rendszerek egy részének végrehajtási szabályait már az alábbi jogi aktusokban meghatározták: a vetőmagra vonatkozó támogatásról szóló, 1972. augusztus 2-i 1686/72/EGK bizottsági rendelet (2), a Lolium perenne L. különböző változatait meghatározó, 1976. június 22-i 1445/76/EGK bizottsági rendelet (3), az egyes nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás nyújtásának részletes szabályait meghatározó, 1996. július 30-i 1644/96/EK bizottsági rendelet (4), a komlótermelőknek nyújtandó támogatások részletes szabályait meghatározó, 1999. március 19-i 609/1999/EK bizottsági rendelet (5); egyes szántóföldi növények termelőinek támogatási rendszerét létrehozó 1251/1999/EK tanácsi rendelet (6) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó, 1999. október 22-i 2316/1999/EK bizottsági rendelet, a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló 1254/1999/EK tanácsi rendelet (7) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó, 1999. október 28-i 2342/1999/EK bizottsági rendelet, a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatáról szóló 1251/1999/EK tanácsi rendelet (8) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 1999. november 19-i 2461/1999/EK bizottsági rendelet, a juh- és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló 2529/2001/EK tanácsi rendelet, és az azt módosító 2419/2001/EK rendelet (9) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 2001. december 21-i 2550/2001/EK bizottsági rendelet, a Csehországban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában alkalmazandó egyszerűsített területalapú támogatási rendszerről szóló 1259/1999/EK tanácsi rendelet (10) 2004. évben történő végrehajtásával kapcsolatos átmeneti intézkedéseket meghatározó, 2003. december 16-i 2199/2003/EK bizottsági rendelet, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet (11) IV. címében előírt támogatási rendszerek végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 2003. december 23-i 2237/2003/EK bizottsági rendelet. A bizottsági jogalkotás terén való tisztánlátás végett indokolt azoknak a jogi aktusoknak a visszavonása és felcserélése egy olyan rendeletre, mely az összes támogatási rendszer végrehajtásait meghatározza és 2005. január 1-jétől alkalmazza.
(2)
Ezen a támogatási rendszerek a hatékony adminisztrációjának biztosítása céljából a terület alapú kifizetéseket bizonyos területekre kell korlátozni, és a feltételeket meg kell határozni.
(3)
Máltán rendkívül nagy számú 0,3 ha méret alatti kisgazdaság található. Annak elkerülése érdekében, hogy a máltai termelők nagy része így nem lenne jogosult a terület alapú közvetlen támogatásra, Málta esetében a terület alapú közvetlen támogatáshoz 2005-ben és 2006-ban minimum 0,1 ha nagyság kell, Máltának mentességet kell kapnia az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (9) bekezdésének hatálya alól.
(4)
A terület kizárólag a terület alapú kifizetésekre való jogosultság megszerzése céljából történő bevetését meg kell akadályozni. A szántóföldi növények vetését és művelését illetően bizonyos feltételeket meg kell határozni, különösen a durumbúzára, a fehérjenövényekre és a rizsre. A helyi előírásokat be kell tartani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági gyakorlat közösségen belüli sokszínűsége érvényesüljön.
(5)
Csak egyetlen terület alapú kifizetésre benyújtott kérelmet szabad az adott évben egy megművelt bármely parcellára elfogadni, azokat az eseteket kivéve, ahol a terület alapú támogatás ugyanazon szántóföldi növényhez jár kiegészítő támogatásként, illetve a támogatás vetőmagtermelést érint. A terület alapú kifizetést a Közösség strukturális és környezeti politikájába tartozó rendszer által támogatott szántóföldi növényekre lehet nyújtani.
(6)
A terület alapú támogatási rendszerek úgy rendelkeznek, hogy ahol a támogatási kérelem által lefedett terület túllépi a maximális garantált területet, bázisterületet, vagy alterületet, az egy mezőgazdára eső területet, melyre támogatási igényt nyújtottak be, is arányosan csökkenteni kell arra az évre. Ezért helyénvaló a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere módjainak és határideinek meghatározása annak érdekében, hogy a csökkentési együtthatót meg lehessen határozni és a Bizottságot tájékoztatni lehessen azokról a területekről, melyekre a támogatás kifizetése megtörtént. Az 1782/2003/EK rendelet 95. cikke (4) bekezdésének alkalmazása esetén ugyanazoknak az előírásoknak kell érvényesülni az egyéni referencia mennyiségek teljes összegének csökkenésénél.
(7)
Az 1782/2003/EK rendelet 73. cikke értelmében a durumbúzára vonatkozó különleges minőségi támogatás adásához a termelési területeken bizonyos mennyiségű, elismert fajtától származó ellenőrzött vetőmagot kell felhasználni, mely a tészta illetve búzadara előállításához a magas minőséget biztosítja. Ezeknek a követelményeknek a betartatása érdekében a fajtakiválasztás módszerének feltételeit minden tagállamban meg kell határozni, továbbá a jogosult fajták listáját összeállítani és az ellenőrzött vetőmag minimálisan felhasználandó mennyiségét meghatározni.
(8)
Az 1782/2003/EK rendelet elfogadása és a durumbúzára vonatkozó különleges támogatás hatályba lépése között eltelt rövid idő miatt lehetetlen a támogatás 2005. évi folyósításához a jogosult fajták listájának összeállítása az előirányzott kiválasztási módszer szerint. Ezért a tagállamoknak egy ideiglenes listát kell létrehozni a jelenlegi fajtaválasztékról.
(9)
Egyes régiókban a fehérjenövényeket termesztési okból hagyományosan együtt vetik a gabonafélékkel. Az ennek következtében létrejövő termés elsősorban fehérjenövényekből áll. A fehérjenövényre vonatkozó támogatás nyújtása céljából az így bevetett területeket fehérjenövény területekként kell kezelni.
(10)
Meg kell határozni az édes csillagfürtre vonatkozó előírásokat, illetve azt a tesztet, mellyel el lehet dönteni, hogy a minta édes csillagfürtöt tartalmaz vagy sem.
(11)
A hatékonyság, illetve a héjas gyümölcsűek támogatási rendszerének megfelelő kezelése érdekében a terület alapon nyújtott támogatást nem szabad marginális méretű ültetvények, vagy különálló fák finanszírozásra adni. Ezért meg kell határozni a minimális parcellaméretet és a szakosodott gyümölcsöskert minimális fasűrűségét. Annak érdekében, hogy az új támogatási rendszer bevezetésénél később lejáró jelenlegi korszerűsítési tervek közötti átmenet lehetővé váljon, átmeneti intézkedéseket kell hozni.
(12)
A fizetési feltételek, valamint a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás kiszámítása nemcsak a bázisterülettől, vagy az 1782/2003/EK rendeletben meghatározott, minden egyes termelő tagállam számára megállapított területtől függ, hanem azoknak a bázisterületeknek a lehetséges alterületekre történő felosztásától és a tagállam által ennek a felosztásnak az elvégzésére kiválasztott objektív feltételektől, a művelésre szánt parcellák műveléskori állapotától és a bázisterületek minimális méretétől is. Következésképpen részletes szabályok meghatározása szükséges a bázisterületek és alterületek esetén alkalmazandó létrehozási, kezelési és művelési módokról.
(13)
Az 1782/2003/EK rendelet 82. cikkében említett bázisterület lehetséges túllépésének megfigyelése magával vonja a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás csökkenését. Annak érdekében, hogy ezekre a csökkentésekre a kalkulációs módszert meg lehessen határozni, a figyelembe veendő feltételek és az alkalmazandó együtthatók meghatározása szükséges.
(14)
A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás kifizetéseinek nyomon követése feltételezi, hogy a Bizottságnak a bázisterületek és az alterületek művelésével kapcsolatosan bizonyos információkat rendelkezésre bocsátottak. Ebből a célból a tagállam által a Bizottságnak eljuttatandó részletes információkat, illetve ezek elküldésének határideit meg kell határozni.
(15)
Az 1782/2003/EK rendelet 93. és 94. cikke rendelkezik a burgonyakeményítő előállítása céljából szerződés által meghatározott, és a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló, 1994. július 27-i 1868/94/EK tanácsi rendelet (12) által megállapított kvótahatáron belül termesztett burgonyát termesztő gazdálkodó támogatásáról. Ezért a támogatás folyósításának feltételeit meg kell határozni, az 1868/94/EK rendeletben meghatározott kvótarendszer jelenlegi előírásaihoz a kölcsönös megfeleltetéseket meg kell alkotni.
(16)
Az 1782/2003/EK rendelet 95. és 96. cikke előírja, hogy a tejtámogatást és kiegészítő támogatást a termelőknek kell fizetni. A tej- és tejtermék ágazatban az illeték megállapításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1788/2003/EK tanácsi rendelet (13) különleges feltételeket határoz meg arra az esetre, ha nincs termelés. Ezért indokolt előírni azt, hogy mikor egy egyéni referenciamennyiséget birtokló természetes vagy jogi személy a szóban forgó év március 31-ét megelőző tizenkét hónapos időszak alatt már nem felel meg az 1788/2003/EK tanácsi rendelet 5. cikk (c) pontjában meghatározott feltételeknek, akkor a támogatás és a kifizetés nyújtotta előnyöket megvonják.
(17)
Az 1782/2003/EK rendelet 88. és 92. cikke az energianövényeket termesztő gazdálkodóknak új támogatási rendszert határoz meg. Összhangban a 2461/1999/EK rendelettel, mely a cukorrépát kizárja a támogatásból, a cukorrépa termesztését az energianövényekre vonatkozó támogatási rendszerből ki kell zárni.
(18)
Az említett támogatás a jogosultsági feltételeit meg kell határozni. Ebből a célból meg kell határozni, hogy a termelő és az elsődleges feldolgozó között szerződésnek kell létrejönni az illető mezőgazdasági alapanyagokra vonatkozóan. Meg kell határozni továbbá azokat a feltételeket is, ahol a gazdálkodó az üzemében a feldolgozást végzi.
(19)
Annak biztosítása érdekében, hogy a nyersanyagból a megadott energiatermék készüljön, az elsődleges feldolgozóknak biztosítékot kell letétbe helyezni, annak ellenére, hogy a támogatást nem az elsődleges feldolgozó, hanem a gazdálkodó kapja. A biztosítéknak elég magasnak kell lenni, ahhoz hogy megakadályozza az alapanyagok céljuktól való eltérítésének bárminemű kockázatát. Ezen kívül annak érdekében, hogy a támogatásra vonatkozó ellenőrző rendszer még hatékonyabb legyen, az alapanyagok és félig feldolgozott termékek értékesítését a végső feldolgozás előtt maximum kettőre kell korlátozni.
(20)
Egyértelműen különbséget kell tenni a kérelmező kötelezettségei, melyek az alapanyagok teljes mennyiségének leszállításával véget érnek, és az elsődleges feldolgozókra háruló kötelezettségek között, melyek a leszállítással kezdődnek és az alapanyagok energiatermékekké történő végső feldolgozással végződnek.
(21)
A Közösség területén belüli bizonyos szállítási műveletek és az onnan történő termék elszállítást ellenőrizni kell, mely magával vonja a T5 ellenőrző nyomtatványok használatát, melyet a Közösségi Vámtörvényt létrehozó 2913/92/EGK tanácsi rendelet (14) végrehajtásának előírásait meghatározó, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelettel összhangban hoznak forgalomba. Meg kell határozni egy másik igazoló módszert is arra az esetre, ha a T5 ellenőrző nyomtatvány olyan körülményeknek köszönhetően veszik el, amiért az elsődleges feldolgozót felelősség nem terheli.
(22)
Az 1782/2003/EK rendelet 98. cikke előírja a szántóföldi növények különleges regionális támogatásának csökkentését, mikor a kért támogatás teljes összege átlépi a megállapított felső határt. A csökkentési együttható számításának módjait ezért meg kell határozni.
(23)
Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikke meghatározza a közvetlen támogatás lehetőségét egy vagy több vetőmagfajta termelésének esetében.
(24)
Ezt a támogatást csak az alapvetőmag vagy minősített vetőmag termelésére lehet folyósítani és ezeket a termékeket egyértelműen meg kell határozni a vetőmagok minősítéséről és forgalmazásáról szóló következő irányelvekre való hivatkozással: a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelv (15), a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelv (16), és az olaj- és rostnövények vetőmagjainak forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi rendelet (17).
(25)
Az ellenőrzés lehetővé tételéhez az alapvetőmagot és a minősített vetőmagot termeltetési szerződés vagy termeltetési nyilatkozat keretében kell termelni, melyből egyetlen kérelmet kell előállítani, továbbá a vetőmagüzemeknek és nemesítőknek hivatalosan engedélyezettnek vagy bejegyzettnek kell lenniük. Meg kell határozni a szükséges intézkedéseket azokra az esetekre, amikor egy tagállam vetőmagüzemei vagy nemesítői egy másik tagállamban termesztenek vetőmagot.
(26)
Adminisztratív okokból kifolyólag az egyes tagállamokban csak akkor adható támogatás, ha az illető terméket a tagállam területén takarították be.
(27)
Az 1782/2003/EK rendelet XI. melléklete szerint a Cannabis sativa L. vetőmagjának csak azon alap- és minősített fajtáira adható támogatás, melyeknek tetrahydrocannabinol tartalma nem haladja meg a 0,2 %-ot. Annak érdekében, hogy a szabályok teljes Közösségen belüli egyöntetű érvényesítése biztosított legyen, a Cannabis sativa L. támogatásra jogosult fajtáinak listáját, melyet a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet (18) által meghatározott kölcsönös megfeleltetés, moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtásának részletes szabályait létrehozó 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet II. melléklete tartalmaz, annak alkalmazása céljából használni kell.
(28)
Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikke meghatározza azt a területet, mely jogosult szántóföldi növények terület alapú támogatására. Ez a cikk a tagállam ellenőrzése mellett lehetővé tesz bizonyos kivételeket, melyek nem ássák alá a rendeletben meghatározott szabályok hatékonyságát. Az efféle kockázatok elkerülése végett megfelelő intézkedéseket kell meghatározni a jogosult összes terület jelenlegi szinten való tartásának céljából, illetve meg kell akadályozni, hogy annak bárminemű érezhető növekedése bekövetkezzen. Ezeknek az intézkedéseknek köszönhetően bizonyos esetekben a korábban jogosultnak minősített területek a kiegyenlítő intézkedés következtében jogosulatlanná válhatnak.
(29)
Azokban a tagállamokban, ahol a kukorica nem hagyományos növény, a fűszilázs jogosult lehet a szántóföldi növények területalapú támogatására. Ennek megfelelően meg kell határozni, mi értendő fűszilázs alatt.
(30)
Az 1782/2003/EK rendelet 106. cikke a rostlen és a rostkender piacának közös szervezéséről szóló, 2000. július 27-i 1673/2000/EK tanácsi rendelet (19) 2. cikkének (1) bekezdésében említett szerződés, vagy kötelezettségvállalás megkötéséhez köti. Gondoskodni kell arról, hogy a szerződés vagy kötelezettségvállalás másolata a támogatási kérelem feldolgozása céljából a tagállam illetékes hatóságaihoz eljusson. Szintén biztosítani kell, hogy a termesztett rostlen és rostkender fajták a Mezőgazdasági Növényfajok Fajtáinak Általános Katalógusában rostnövényként legyenek nyilvántartva, különösen a len esetén „rostlenként”. Ezen kívül a kender esetében az engedélyezett fajták tetrahidrokannabinol tartalma nem haladhatja meg a 0,2 %-ot. Ezért a jogosult lenfajták listáját össze kell állítani, míg a jogosult kenderfajták a 796/2004/EK bizottsági rendelet II. mellékletének listáján szerepelnek. Kender esetében a szigorúbb garancia érdekében a minősített vetőmag használata is kötelező.
(31)
Az 1782/2003/EK rendelet 109. cikke a gabona, olajosmag- és fehérjenövény-termesztőktől megköveteli, hogy a vetést legkésőbb május 31-ig végezzék el. Bizonyos esetekben, ha az éghajlat indokolja, a vetést ki lehet tolni május 31-ig. A vetési határidőt és a kérelmek benyújtásának határidejét egyes szántóföldi növényeknél, bizonyos régiókban meg kell hosszabbítani. Ezeknek a hosszabbításoknak azonban nem érintheti hátrányosan a támogatási rendszer hatékonyságát, és nem áshatja alá az 1781/2003/EK rendelet II. címének 4. fejezetében bemutatott ellenőrzési rendszert.
(32)
A feldolgozó ipar az egész gazdasági évben rendszeres csemegekukoricával történő ellátásának érdekében a termelőknek tágabb időtartamot kell biztosítani a vetés elvégzéséhez. Ezért a csemegekukorica vetésének végső időpontját június 15-ig ki kell tolni.
(33)
Indokolt annak kikötése, hogy a durumbúza kiegészítő és különleges támogatás esetében minimális mennyiségű minősített durumbúza-vetőmagot használjanak. A mezőgazdasági tevékenységek tagállamokon, illetve annak régióin belüli sokszínűségére tekintettel a minimális mennyiség meghatározását az illető tagállamnak kell megtenni.
(34)
Az 1782/2008/EK rendelet 103. cikkének alkalmazása céljából meg kell határozni, mi értendő öntözés alatt.
(35)
A bázisterület bárminemű túllépésének meghatározásához szükséges figyelembe veendő területeket és az ilyen túllépések mértékének meghatározására vonatkozó szabályokat pontosan meg kell határozni. Ahol a kukoricára külön bázisterület van megjelölve öntözött területekként vagy fűszilázsként, külön szabályokat kell meghatározni a kérdéses bázisterület túllépésének kiszámításához alapul veendő területre vonatkozóan. A bázisterület bármilyen túllépésének meghatározására vonatkozó szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a bázisterületnek minden esetben megfeleljenek. A durumbúza maximális garantált területeire használandó túllépési számítási módot szintén meg kell határozni. Az 1782/2003/EK rendelet 102. cikkének (2) bekezdésében említett támogatási felső határ túllépése esetén követendő eljárást is meg kell határozni.
(36)
Az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkének alkalmazása esetén a szántóföldi növények területalapú támogatására való jogosultság feltétele, hogy az adott termelő gazdaságának egy részén területpihentetést vezessen be. A rendszer megfelelő hatékonyságát biztosító részletes végrehajtó szabályok meghatározása szükséges. Ebből a célból kifolyólag gondoskodni kell arról, hogy a pihentetett területként nyilvántartott területek összehasonlíthatóak legyenek a regionális bázisterület kiszámításához használt területekkel. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének (3) bekezdésében levő második albekezdés által említett „hüvelyes szántóföldi növényt” szintén meg kell határozni.
(37)
Az 1782/2003/EK rendelet 66. cikkének alkalmazása esetén, illetve a 107. cikk (6) bekezdésének értelmében meg kell határozni az önkéntes területpihentetés részletes szabályait. Ezeknek a szabályoknak összhangban kell lenniük az 1782/2003/EK rendelet által bemutatott teljes rendszerrel.
(38)
Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 11. fejezetében meghatározott juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatásra való jogosultság kritériumait meg kell határozni, különös tekintettel a megkövetelt feltételekre.
(39)
Az 1782/2003/EK rendelet 113. cikkének (2) bekezdése előírja a kecskehús-termelés támogatását a Közösség bizonyos területein gazdálkodók részére. Ezért a kérdéses területeket a rendelkezésben meghatározott feltételekkel összhangban meg kell nevezni.
(40)
Az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdése értelmében azok a gazdálkodók, akik gazdaságaik mezőgazdasági tevékenységre használt területének legalább 50 %-a kedvezőtlen adottságú területen helyezkedik el, kiegészítő támogatásra válnak jogosulttá. A 113. cikk (2) bekezdése említi azokat a földrajzi zónákat, amelyekben a kecskehús-termelők megfelelnek a kecsketámogatás szükséges feltételeinek. Gondoskodni kell arról, hogy a feltételeknek megfelelő termelők nyilatkozatban vállalják annak igazolását, hogy az általuk mezőgazdasági célra használt terület legalább fele kedvezőtlen adottságú, vagy a kecsketámogatás igénybevételéhez megfelelő területen található.
(41)
Az anyajuh támogatás megfelelő szintjére való jogosultság ellenőrzésének céljából a tagállamoknak össze kell állítani a juhtejet vagy juhtej terméket előállító termelők névsorát.
(42)
Tekintettel az 1782/2003/EK rendelet 116., 117. és 118. cikke által bevezetett egyéni határok rendszerének végrehajtására, a jelenlegi adminisztrációs szabályok továbbra is érvényben maradhatnak, különösen az ingyenesen nyújtott joghasználat, a minimális használatot tartalmazó normáljog-használat, a támogatási jogok átruházása és átmeneti bérbeadása, az egyéni felső határokban és a támogatási jogok nemzeti tartalékon keresztül történő átruházásában bekövetkező változások bejelentése. Ezeknek a szabályoknak egy része olyan indokolt és kivételes körülmények esetén alkalmazandó különleges előírások, mint például a jogcímhasználat, az extenzifikációs programokban és korai nyugdíjazási programokban részt vevő kisgazdálkodók és gazdálkodók, illetve az átruházás szempontjából a támogatási jogcímek öröklése és azoknak a gazdálkodóknak az esete, akik köztéri, vagy kollektív tulajdonban levő legelőt használnak.
(43)
A Bizottságnak nyomon kell követni az új rendelkezéseket, melynek eredményeképpen a tagállamoknak megfelelő módon, a támogatási szabályok végrehajtására vonatkozó nélkülözhetetlen információkat a Bizottság részére biztosítaniuk kell.
(44)
Ha szükséges, akkor a kiegészítő támogatásokat érintő nemzeti támogatásra vonatkozó részletes információt, továbbá a kiegészítő támogatás végrehajtásáról szóló információkat továbbítani kell a Bizottsághoz.
(45)
Az 1782/2003/EK rendelet 12. fejezetének IV. címe előírja a marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatásokat. A jogosultság kritériumait, különös tekintettel a kifizetésekre vonatkozó feltételekre, meg kell határozni.
(46)
A regionális felső határok és az állománysűrűség célja azt határozza meg, hogy a különleges támogatást nem lehet ugyanannak a korcsoportnak az állataira alkalmazni, melyet ezen két intézkedés érint. A szezonalitást csökkentő támogatást illetően azok az állatok tekinthetők a különleges támogatásra jogosultnak.
(47)
Az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (3) bekezdésének (b) pontjában meghatározott adminisztrációs dokumentumokat el kell készíteni és országos szinten kiadni. Annak érdekében, hogy a tagállamok különböző adminisztratív és ellenőrzési feltételeit számításba lehessen venni, az adminisztratív dokumentumok különböző formáit engedélyezni kell.
(48)
Az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (3) bekezdésének (a) pontja valamint a 130. cikk (1) bekezdése meghatározza azt a visszatartási időszakot, mely a különleges támogatás és a vágási támogatás nyújtásához szükséges. Ezért szükséges ezt az időszakot meghatározni és számszerűsíteni.
(49)
A különleges támogatás vágás idejében történő nyújtására vonatkozó megállapodásnak összhangban kell lenni a vágási támogatás nyújtásával kapcsolatos megállapodásokkal. Meg kell határozni azokat a dokumentum típusokat, amelyeknek a vágásig vagy az exportig az állattal kell lenniük. Annak érdekében, hogy a forma egyedi jellemzőit a vágás idején történő folyósításkor figyelembe lehessen venni, a tinók életkorával kapcsolatos feltételeket és a felnőtt állat vágott testének bemutatási módszerét meg kell határozni.
(50)
A szezonalitást csökkentő támogatás nyújtásának feltételeit a vágási támogatás nyújtására vonatkozó megállapodással összhangban kell meghatározni. A Bizottságnak a rendelkezésre álló információk alapján el kell dönteni, mely tagállamok felelnek meg ezen támogatási forma feltételeinek.
(51)
Az 1782/2003/EK rendelet 125. cikkében meghatározott anyatehén fogalmát pontosan le kell írni. Ebből a szempontból ugyanazokat a fajtákat kell tartani, mint amelyeket a 2342/1999/EK bizottsági rendelet meghatároz. Ezen kívül a jelenlegi nélkülözhetetlen feltételeket továbbra is alkalmazni lehet, különösen a tejhozamra és a kiegészítő nemzeti támogatásra vonatkozólag.
(52)
A jelenlegi adminisztrációs szabályokat továbbra is alkalmazni lehet, különösen az egyéni felső határok, az egyéni felső határok bejelentése és a nemzeti tartalékkal, a térítésmentesen szerzett jogokkal, a joghasználattal, a jogosultság-átruházásával és bérbeadásával, és a nemzeti tartalékon keresztüli átruházással.
(53)
A Bizottságnak a rendelkezésre álló információ alapján meg kell határozni, mely tagállamok felelnek meg az 1782/2003/EK rendelet 129. cikkében meghatározott különleges támogatások feltételeinek. A támogatás nyújtására vonatkozó külön megállapodásokat pontosan meg kell határozni.
(54)
Az állománysűrűség kiszámításának módszerét meg kell határozni. A tej referenciamennyiségek számításba vételéhez a dátumot meg kell határozni.
(55)
Az extenzifikációs támogatási formához szükséges állománysűrűségbe az bele kell számítani az aktuálisan az üzemben levő összes hat hónapos és annál idősebb szarvasmarhát. Ezért az állatok számlálásához és a termelő támogatásban történő részvételi nyilatkozatához külön szabályok szükségesek. Gondoskodni kell arról, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet (20) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet által említett elektronikus adatbázis használata biztosítva legyen.
(56)
Lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az extenzifikációs támogatást ne nyújtsák olyan gazdálkodóknak, akik mesterségesen felelnek meg az extenzifikációs támogatás nyújtásához szükséges átlagos állománysűrűségnek.
(57)
A rendelkezésre álló információ alapján meg kell határozni azt az eljárást, melynek segítségével el lehet dönteni, hogy a tejelő tehenekre járó extenzifikációs támogatás nyújtásához az 1782/2003/EK rendelet 132. cikkének (4) bekezdésében szereplő feltételeknek mely tagállamok felelnek meg. A támogatás nyújtására vonatkozó külön megállapodásokat pontosan meg kell határozni. A minimális visszatartási időszakot meg kell határozni.
(58)
A visszatartási időszakra vonatkozó időszakokra, dátumokra, és időkorlátokra külön rendelkezéseket kell hozni.
(59)
Az egyszerűség kedvéért az integrált rendszerben előírt „állattenyésztési” támogatást kell alapul venni a vágási támogatást igénylő kérelemhez, feltéve, hogy tartalmazza az összes alkotóelemet, amely a támogatás jogosságának igazolásához szükséges, továbbá az állatot ugyanabban a tagállamban, vagy egy másik tagállamban vágják le, vagy exportálják.
(60)
Lehetővé kell tenni az 1782/2003/EK rendeletben említett számítógépes adatbázis használatát a vágási támogatás kezelésének megkönnyítése céljából azzal a feltétellel, hogy az adott tagállam az adatbázisában tárolt adatok elég pontosak a támogatás kifizetéseinek céljára.
(61)
A borjak vágási támogatása egy maximális testsúly határérték függvénye. Ezért meg kell határozni annak a vágott féltestnek a standard típusait, melyekre a maximális súly vonatkozik.
(62)
A kiegészítő támogatások végrehajtására vonatkozó nemzeti szabályokat illető részletes információt a Bizottságnak el kell küldeni.
(63)
Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdálkodók a lehető leggyorsabban kapják meg a kifizetéseket, előlegnyújtásról rendelkezni kell. Az országos és a regionális felső határok alkalmazására tekintettel azonban lépéseket kell tenni arra vonatkozólag, hogy az előleg ne lépje túl a kifizetés végleges összegét. Ezért a tagállamoknak rendelkezni kell, hogy a támogatási forma előlegének százalékát ezen felső határoknak megfelelően csökkenthessék.
(64)
Az 1782/2003/EK rendelet meghatározza a vonatkozó állategészségügyi törvények által nem engedélyezett anyagok vagy termékek törvénytelen használata után járó büntetést. Ismételt kihágások esetén a büntetés időtartamának hosszát a tagállamnak kell meghatározni, melyek jobban meg tudják ítélni az elkövetett szabálysértés valódi súlyosságát.
(65)
Szükséges megállapítani azt a dátumot, mely a különleges támogatás és az anyatehén támogatás alkalmazásával kapcsolatban számításba veendő tényezőket meghatározza. A jól működő és következetes adminisztráció biztosítása érdekében a dátumnak általában a kérelem beadásának dátumának kell lenni. A vágásra vonatkozó különleges támogatás esetén azonban külön szabályokat kell alkotni a magasabb támogatáshoz jutás céljából egyik évről a másikra történő áthozatal elkerülése végett. A vágási támogatást illetően a vágás vagy export dátuma jobban jelzi azt, hogy az illető műveletet valóban végrehajtották.
(66)
A támogatások operatív részének dátumakor érvényes árfolyamot oly módon kell fixálni, hogy ezek a támogatások az adott időpont árfolyama miatt ne legyenek kitéve erős ingadozásoknak a nemzeti valutára történő átváltáskor.
(67)
A tagállamoknak rendelkezniük kell bizonyos bejelentési kötelezettségeikről. Az adatok átvitelének és elemzésének megkönnyítése végett a beadandó adatoknak következetes formátumban kell rendelkezésre állni.
(68)
Az új rendszerre való átállás elősegítése végett átmenetileg kötelező rendelkezések szükségesek az állatok jelölését és azonosítását illetően.
(69)
Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 143b. cikke lehetővé teszi, hogy Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (az új tagállamok) a közvetlen támogatások rendszerét egyszerűsített rendszerrel (Egyszerűsített területalapú támogatási rendszer) helyettesítsék. Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia éltek ezzel a választással. Ezért az egyszerűsített területalapú támogatási rendszer használatának részletes szabályait meg kell alkotni.
(70)
Összhangban az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikke (5) bekezdésével, továbbá az üzemenként 50 eurónál alacsonyabb számos támogatási kérelem kezelésének elkerülése végett Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia kérték annak engedélyezését, hogy a jogosult minimális terület 0,3 ha legyen üzemenként.
(71)
Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia felmérték azon mezőgazdaságilag hasznosított területeiket, melyek 2003. június 30-án jó kultúrállapotban voltak, és javaslatot tettek az üzemenkénti minimális méretet figyelembe véve annak hozzáigazítására.
(72)
Az 1782/2003/EK rendelet 143c. cikke rendelkezik arról a lehetőségről az új tagállamokban, mely szerint a tagállamok a gazdáknak nyújtott közvetlen támogatást a Bizottság jóváhagyását követően kiegészíthetik. Ezen lehetőség végrehajtásának az általános módozatait létre kell hozni.
(73)
Az 1782/2003/EK rendelet 55. cikke b) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének első francia bekezdése területpihentetési kötelezettség alóli mentességet határoz meg, amennyiben a földterületet nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belül történő előállítására szolgáló alapanyagok termelésére használják, feltéve, hogy ezt hatékony ellenőrző rendszerrel ellenőrzik.
(74)
Kívánatos, hogy bizonyos feltételek mellett a szabályozásból ne kerüljön kizárásra a pihentetett területen termesztetett cukorrépa, csicsóka vagy cikóriagyökér. Ezek a növényi kultúrák, számításba véve, azt a kockázatot, hogy kölcsönösen hatnak a cukorpiacra, nem támogathatók. Ugyanakkor szükséges valamilyen módon intézkedni arról, hogy ezek a növényi kultúrák megfeleljenek a pihentetett földterület használatáról rendelkező szabályoknak.
(75)
Helyénvaló meghatározni azokat a feltételeket, amelyek mellett ez a szabályozás alkalmazható. Ezért, helyénvaló pontosítani a mezőgazdasági termelő és a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó közötti, adott mezőgazdasági alapanyagokról szóló szerződéskötés feltételét. Abban az esetben is meg kell határozni a feltételeket, amennyiben a mezőgazdasági termelő saját gazdaságában dolgozza fel az alapanyagot.
(76)
Tekintettel a 93/355/EK tanácsi határozattal (21) jóváhagyott, az olajosnövényekről szóló, a GATT keretében az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti memorandum 7. pontjában foglaltak betartásának garantálására, amennyiben az emberi és állati fogyasztásra szánható melléktermékek mennyisége éves szinten meghaladja a szójaliszt egyenértékben kifejezett 1 millió metrikus tonnát szükséges a végrehajtására vonatkozó rendelkezések bevezetésével a mennyiség csökkentése.
(77)
Annak biztosítására, hogy az alapanyag a meghatározott végtermékként kerüljön feldolgozásra, a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak garanciát kell vállalnia annak ellenére, hogy a támogatásban a mezőgazdasági termelő részesül. Ezenfelül, azért, hogy a szabályzást ellenőrző rendszer hatékonyan működhessen, helyénvaló a feldolgozók számának behatárolása.
(78)
Szükségszerű élesen elválasztani a kérelmező kötelezettségeitől, amely a betakarított alapanyagok teljes mennyiségének beszállításával véget ér, a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó kötelezettségeit, garanciavállalását, amely az átvétel pillanatától kezdődik és az alapanyag végtermékké történő feldolgozásával ér véget.
(79)
A Közösség területén az alapanyagok és az abból származó termékek bizonyos szállítási műveletei ellenőrzés tárgyát képezik, amely bejelentésekből és a 2454/93/EGK rendelettel összhangban kiállított T5 ellenőrzőpéldány használatából áll. Abban az esetben, amennyiben a T5 ellenőrzőpéldány nem jut vissza a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó illetékes hatóságához, a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak fel nem róható körülmények miatt, úgy a T5 ellenőrzőpéldányt helyettesítő igazolások meghatározására kerülhet sor. Annak érdekében, hogy a támogatási szabályozás hatékony és eredményes legyen, helyénvaló az ellenőrzésről szóló rendelkezések megállapítása.
(80)
Az 1782/2003/EK rendelet 110. cikkének o pontjában meghatározott komló területalapú támogatására vonatkozó jogosultsági kritériumokon felül további feltételeket kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást abban az esetben lehet folyósítani, ha a komlótermelésre használt terület normál művelési állapotban van. A „komlótermelésre használt” terület fogalmát Közösségi szinten kell meghatározni, abból az okból kifolyólag, hogy a területre járó kiegészítő támogatást ugyanúgy lehessen kiszámolni. Szükséges meghatározni azt a módot, mely szerint a tagállamnak járó összes kiegészítő támogatást a jogosult területekre elosztják.
(81)
A komló közös piaci rendtartásáról szóló 1971. július 26-i 1696/71/EGK tanácsi rendelet (22) 7. cikk (1) bekezdésének (a)-(d) pontjaiban felsorolt intézkedésekre történő kifizetés megítélésére elismert komló termelői csoportok által időkorlátot kell szabni és a Bizottságot tájékoztatni, hogy a kifizetések miként lettek felhasználva. Bármilyen lekötésre nem került összeget bizonyos időkereteken belül vissza kell fizetni. Szükséges meghatározni azt a módot, mely szerint a tagállam elismert komló termelői csoportjainak járó összes támogatást elosztják.
(82)
Ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Közvetlen jövedelemtámogatások Irányítóbizottságának véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
ALKALMAZÁSI KÖR ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
1. Ez a rendelet meghatározza az 1782/2003/EK rendelet IV. és IVa. címeiben előírt támogatási rendszerek végrehajtásának részletes szabályait:
(a)
a rendelet IV. címének 1. fejezetében előírt durumbúzára vonatkozó különleges minőségi támogatás;
(b)
a rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényekre vonatkozó támogatás;
(c)
a rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás;
(d)
a rendelet IV. címének 4. fejezetében előírt héjas gyümölcsűekre vonatkozó terület alapú támogatás;
(e)
a rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó;
(f)
a rendelet IV. címének 6. fejezetében előírt keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás;
(g)
a rendelet IV. címének 7. fejezetében előírt tejtámogatás és kiegészítő támogatás;
(h)
a rendelet IV. címének 8. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás;
(i)
a rendelet IV. címének 9. fejezetében előírt vetőmagra vonatkozó támogatás;
(j)
a rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás;
(k)
a rendelet IV. címének 11. fejezetében előírt juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás;
(l)
a rendelet IV. címének 12. fejezetében előírt marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás;
(m)
a rendelet IV. címének 13. fejezetében előírt nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás;
(n)
a rendelet IV. 143b. cikkének előírt egyszerűsített terület alapú kifizetési rendszer;
(o)
a rendelet IV. 143c. cikkének előírt kiegészítő nemzeti támogatások;
(p)
a rendelet IV. címének 10d. fejezet előírt komlóra vonatkozó területi támogatás.
2. Ez a rendelet meghatározza az 1782/2003/EK rendelet III. címében előírt egyszerűsített kifizetési rendszeren belül, és ugyanazon rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növények területalapú támogatásán belül az alapanyag-termelés céljából pihentetett terület használatára vonatkozó részletes szabályokat.
2. cikk
A kifizetés feltételei
1. Az 1. cikk (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) és (p) bekezdéseiben említett közvetlen támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, melyekre legalább 0,3 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelynél az egyes művelt parcellák meghaladják a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határok között a tagállam által előírt minimális méretet.
Málta esetében az 1. cikk (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) és (p) bekezdéseiben említett közvetlen támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, melyekre legalább 0,1 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelynél az egyes művelt parcellák meghaladják a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határok között a tagállam által előírt minimális méretet.
2. Az 1. cikk (a), (b), (c), (h) és (j) bekezdéseiben említett közvetlen támogatás csak teljesen bevetett területekre nyújtható, s melyen a helyi előírásoknak megfelelő jó kultúrállapot feltételeit biztosították.
Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 1. fejezetében meghatározott különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás esetében és ugyanazon rendelet IV. címének 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatások esetében azonban a teljesen bevetett és a helyi előírásoknak megfelelően művelt területeken termesztett szántóföldi növények, melyek az adott tagállam által kivételesnek elismert időjárási körülmények között nem érik el a virágzási időszakukat, jogosultak maradnak a támogatásra, feltéve, hogy a kérdéses területeket eddig a fejlettségi állapotig semmi másra nem használják.
3. Az 1258/1999/EK tanácsi rendelet (23) 1. cikk (2) bekezdésének (b) pontja szerint finanszírozott területalapú rendszerben egy adott évben bármilyen megművelt parcellára csak egy kérelmet lehet benyújtani.
Viszont:
(a)
bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. cikkének 1. fejezetében előírt különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatási kérelmet, vagy ugyanazon rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatási kérelemnek;
(b)
bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatási kérelmet, vagy ugyanazon rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 9. fejezetében meghatározott vetőmagra vonatkozó támogatási kérelemnek;
(c)
bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. cikkének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatási kérelemnek, az 1782/2003/EK rendelet 90. cikk második albekezdésének sérelme nélkül, vagy tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 3. fejezetében meghatározott rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatási kérelemnek;
(d)
bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 9. fejezetében meghatározott vetőmagra vonatkozó támogatási kérelemnek.
4. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésében, illetve az 55. cikk (b) bekezdésében említett alapanyag-termelésre használt földterület vagy az ugyanazon rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó támogatás céljából használt földterület nem részesülhet az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (24) II. címének VIII. fejezetében előírt közösségi támogatásban, kivéve ha ugyanazon rendelet 31. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott gyorsan növő fajok ültetési költségeinek támogatásáról van szó.
Az 1782/2003/EK rendelet 55. cikk b) pontjában és a 107. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésében említett pihentetett területen termesztett alapanyagok, illetve köztes termékek, végtermékek, s az abból származó társ-termékek és melléktermékek az 1258/1999/EK rendelet 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében nem jogosultak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia részéből semmiféle támogatásra.
5. Az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 2. fejezetében előírt fehérjenövényekre vonatkozó támogatás és ugyanazon rendelet IV. cikkének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó területi támogatás céljából az „édes csillagfürt” alatt azokat a csillagfürt fajtákat kell érteni, melyek magjában a keserű magok aránya nem éri el az 5 %-ot. A keserű magvak tartalmát ezen rendelet I. mellékletében leírt módszer szerint kell kiszámolni.
3. cikk
Tájékoztatások
A tagállam a következő adatokról tájékoztatja a Bizottságot elektronikus adatátvitellel:
(a)
legkésőbb a tárgyév szeptember 15-ig: a területekre vonatkozó adatok, vagy mennyiségek a tejre vonatkozó támogatás esetén, valamint az 1782/2003/EK rendelet 95. és 96. cikkében leírt kiegészítő támogatások, melyre az adott évben támogatást igényeltek, és ahol az alterületekre történő leosztást el lehet végezni;
(b)
legkésőbb a tárgyév október 31-ig: az (a) pontban említett területekre és mennyiségekre vonatkozó végleges adatok, a már elvégzett ellenőrzéseket is beleértve;
(c)
legkésőbb a következő év július 31-ig: az adott évben mennyiségekre és területekre vonatkozó tényleges kifizetéseket illető végleges adatok, a 796/2004/EK rendelet IV. cím 1. fejezetében meghatározott területcsökkentésre vonatkozó levonások, amennyiben szükséges, elvégzését követően.
A területeket hektárban kell megadni két tizedesjegy pontossággal. A mennyiségeket tonnában kell megadni három tizedesjegy pontosságig.
4. cikk
Csökkentési együttható
1. Az 1782/2003/EK rendelet 75. cikkében, 78. cikke (2) bekezdésében, 82., 85. cikkében, 89. cikke (2) bekezdésében, 98., 143. cikkében és 143b. cikke (7) bekezdésében meghatározott területcsökkentési együttható, vagy ugyanazon rendelet 95. cikk (4) bekezdésében említett mennyiség, vagy objektív feltétel miatti csökkentési együtthatót legkésőbb az adott év november 15-ig meg kell állapítani az ezen rendelet 3. cikk (b) pontjával összhangban tájékoztatásként elküldött adatok alapján.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 75. cikkében, 82. cikkében, 85. cikkében, 95. cikk (4) bekezdésben, 98. cikkében, 143. cikkében és a 143b. cikke (7) bekezdésében említett esetekben a tagállam legkésőbb az adott év december 1-jéig tájékoztatja a Bizottságot az alkalmazott csökkentési együtthatóról, illetve a rendelet 95. cikk (4) bekezdésében említett esetben az alkalmazott objektív feltételekről.
2. FEJEZET
KÜLÖNLEGES MINŐSÉGŰ DURUMBÚZÁRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS
5. cikk
Fajtakiválasztás
1. Az 1782/2003/EK rendelet 74. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tagállamok elkészítik azon durumbúza fajták listáját, melyek részesülnek a rendelet 72. cikkében említett különleges minőségi támogatásban összhangban ezen cikk 2-5. bekezdéseiben meghatározott fajtakiválasztási módszerrel.
2. A tagállamok legalább két évenként megneveznek legalább két jellemző fajtát. A jellemző fajtáknak a leginkább elismert durumbúza fajtáknak kell lenniük.
3. A tagállamok a következő minőségi mutatók szerint vizsgálják a durumbúza fajtákat, s a mutatókhoz a megfelelő súlyozást hozzászámítják:
(a)
fehérjetartalom (40 %);
(b)
glutén minősége (30 %):
(c)
sárgulási index (20 %);
(d)
speciális tömeg, ezermagtömeg (10 %).
Az első albekezdés (a)-(d) pontjaiban említett minőségi mutatók átlagainak összege szorozva a jelzett százalékos értékkel adja a fajták minőségi indexét.
Minden egyes tagállam legalább két évenként regionális szinten összehasonlítja a durumbúzafajták minőségi indexeit a jellemző fajták indexeivel. A vizsgálandó fajtáknak azoknak kell lenni, melyek minden egyes tagállam országos katalógusában szerepelnek, kivéve azokat a fajtákat, melyekre az elmúlt három évben nem állt rendelkezésre elemző adat, mert már nem használatosak, vagy nem minősítik.
Ezért a jellemző fajták átlagosan 100-nak vett minőségi indexeit alapul véve minden egyes tagállam kiszámolja az első albekezdés (a)-(d) pontjaiban meghatározott minden egyes minőségi mutatóra azt a százalékot, melyet a többi durumbúza fajtára a 100-as indexszel összehasonlítva meghatároz. Csak a 98-as vagy ennél magasabb minőségi indexű durumbúza fajták jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.
4. A tagállamok a jogosult fajtalistáról kizárhatják azokat a fajtákat, melyeknél a durumbúza átlagos üvegesedési vesztesége („mitadinage”) a 27 %-ot meghaladja.
5. Azoknak a fajtáknak a megfelelését is le lehet ellenőrizni, melyek egy másik tagállam országos katalógusában vannak bejegyezve.
6. cikk
Az elemzés módszerei
1. A fehérjetartalom, a specifikus tömeg, a durumbúza üvegesedési veszteségének („mitadinage”) elemzési módszereit a 824/2000/EK bizottsági rendelet (25) határozza meg.
2. A sárgulási indexet az ICC 152, vagy azzal egyenértékűnek elismert módszer segítségével kell mérni.
3. A glutén minőségét az ICC 158 módszer szerint vagy az ICC 151 módszer szerint kell mérni.
7. cikk
A minősített vetőmagok mennyisége
A tagállamok a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás folyósításának évét megelőző év október 1-je előtt meghatározzák a 66/402/EGK irányelvvel (26) összhangban minősített azon minimális vetőmagmennyiséget, melyet a jelenlegi mezőgazdasági gyakorlattal az adott termelési területen felhasználni kívánnak.
8. cikk
Nyilvánosság és tájékoztatás
1. A tagállamok a támogatás folyósításának évét megelőző évben legkésőbb október 1-jéig az őszi fajtákra és legkésőbb december 31-ig a tavaszi fajtákra közzétesznek egy listát azokról a kiválasztott fajtákról, melyek országos és regionális szinten jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.
2. A tagállamok az 1. bekezdésben előírt dátumokat követően egy hónapnál nem hosszabb időn belül eljuttatják a Bizottságnak az 1. bekezdésben említett listát, valamint, amennyiben változik, a felhasználandó minimális vetőmagmennyiséget.
9. cikk
Érvényesség
1. A 8. cikk (1) bekezdésében említett listán szereplő fajták a listára történő első felvételük dátumától számított öt éves időszakra jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.
2. Az egyes fajták jogosultságát az ötéves jogosultsági időszak második és harmadik évében elvégzett minőségi analízis eredményét alapul véve egy ötéves időszakkal meg lehet hosszabbítani.
10. cikk
Átmeneti intézkedések
1. A tagállamok legkésőbb 2004. október 1-jéig az őszi fajtákra és legkésőbb 2004. december 31-ig a tavaszi fajtákra közzéteszik azon kiválasztott fajták listáját melyek a 2005. évben jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.
2. A tagállamok összeállítják az 1. bekezdésben említett listát kizárva arról az országos katalógusban nyilvántartott fajtákat, azokat a fajtákat, melyek 2003-ban és 2004-ben nem kaptak minősítést, illetve azokat, melyek a következő négy mutató közül legalább kettőnek nem felelnek meg:
(a)
minimum 11,5 % fehérjetartalom;
(b)
minimum 78 kg/hl specifikus tömeg vagy minimum 42 grammos ezermagtömeg;
(c)
a durumbúza maximum 27 %-os átlagos üvegesedési vesztesége („mitadinage”);
(d)
minimum 10 % gluténtartalom.
3. A 2005. és 2006. év támogatásaira jogosult fajták listáján szerepelhet olyan fajta is, melyek egy másik tagállam által végrehajtott mennyiségi elemzés eredménye alapján az adott tagállam által kiválasztott fajták listáján található.
3. FEJEZET
FEHÉRJENÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS
11. cikk
Gabonafélék és fehérjenövények keveréke
Azokban a régiókban ahol a fehérjenövényeket hagyományosan gabonakeverékkel együtt vetik, a fehérjenövényekre vonatkozó támogatást a kérelmező kérésére kifizetik, feltéve, hogy az adott tagállam illetékes hatóságainak kielégítő módon bizonyítja, hogy a fehérjenövények vannak túlsúlyban a keverékben. A szóban forgó területek nem jogosultak az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális különtámogatásra.
4. FEJEZET
RIZSRE VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS
12. cikk
Vetési dátumok
A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatásra való jogosultsághoz a bejelentett területet be kell vetni, legkésőbb:
(a)
a kérdéses betakarítást megelőző június 30-ig, Spanyolországnak és Portugáliának,
(b)
május 31-ig az 1782/2003/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb termelő tagállamoknak.
Francia Guyanában azonban a területeket a megfelelő két vetési ciklusban bevetik, legkésőbb az azokat megelőző december 31-ig és június 30-ig, és a rizsre vonatkozó teményspecifikus támogatást a két vetési ciklusban átlagosan bevetett terület alapján kell nyújtani.
13. cikk
Csökkentési együttható
Az 1782/2003/EK rendelet 82. cikkében említett rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás csökkentési együtthatóját ugyanezen rendelet II. melléklete szerint kell kiszámítani.
14. cikk
Tájékoztatás
1. A tagállamok a 3. cikkel összhangban az alábbi információkat juttatják el a Bizottságnak:
(a)
legkésőbb szeptember 15-ig:
(i)
az országos katalógusban nyilvántartott, az 1785/2003/EK tanácsi rendelet (27) I. mellékletének 2. részében meghatározott kritériumok szerint osztályozott fajták listáját,
(ii)
a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatások benyújtása által érintett bevetett területeket, ezen rendelet III. mellékletének (A) részében bemutatott modell alkalmazásával rizsfajta, bázisterület és alterület szerint, beleértve a bázis- és alterület túllépését;
(b)
legkésőbb október 31-re a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatások benyújtása által érintett bevetett területre vonatkozó módosításokat, az (a albekezdés szerinti módon közölve, a III. melléklet (B) részében leírt modell segítségével;
(c)
legkésőbb július 31-ig a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatások által érintett azon bevetett területekre vonatkozó információkat, melyekre az elmúlt piaci évben a támogatást a II. mellékletben meghatározott számítási módszer alapján, a III. melléklet (C) részében szereplő formával összhangban kifizették.
2. Francia Guyana esetében a bevetett területekre vonatkozó információt a két vetési ciklus alatt bevetett területek átlagának alapján kell eljuttatni.
3. A tagállamok évente felülvizsgálhatják a bázisterületeik vagy alterületeiken fekvő területeik felosztását, illetve azokat az objektív kritériumokat, melyeken ezek a felosztások alapulnak. Ezt az információt a kérdéses betakarítást megelőző május 15-ig el kell juttatni a Bizottságnak.
5. FEJEZET
HÉJAS GYÜMÖLCSŰEKRE VONATKOZÓ TERÜLET ALAPÚ TÁMOGATÁS
15. cikk
A közösségi támogatásra való jogosultság feltételei
1. Ennek a fejezetnek az alkalmazásában a gyümölcsös egy olyan homogén, összefüggő terület, melyen más szántóföldi növények vagy ültetvények által nem megszakított héjas gyümölcsűek találhatók, s amely földrajzilag folyamatos. Egyedülálló fák vagy út mentén vagy más szántóföldi növények melletti egy sor héjas gyümölcsűekből álló fák nem számítanak gyümölcsösnek.
Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok a 3. bekezdésben meghatározott 10 %-nak megfelelő fa számig engedélyezhetik a nem héjas gyümölcsű fák közé tartozó fák jelenlétét. Ezen felül a tagállamok engedélyezhetik a gesztenyefákat is, ha a jogosult héjas gyümölcsű fák száma megfelel a 3. bekezdésben megállapított fa számnak.
2. Csak a héjas gyümölcsűeket termő olyan gyümölcsösök jogosultak az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkében előírt terület alapú támogatásra, melyek a 796/2004/EK rendelet 11. cikkével összhangban meghatározott időpontban megfelelnek ezen cikk alábbi 3. és 4. bekezdésében meghatározott feltételeknek.
Abban az esetben, ha a gyümölcsösben különböző héjas gyümölcsűeket termesztenek, és a támogatás ezen termékek függvényében eltérő mértékű, a jogosultsági feltételeket és a külön támogatást arra a héjas gyümölcsű fajtára kell meghatározni, amelyik a legnagyobb számban előfordul.
3. A minimális gyümölcsöskert méret nem lehet alacsonyabb 0,1 hektárnál alapterületnél.
A hektáronkénti héjas gyümölcsű fák száma gyümölcsösönként nem lehet alacsonyabb, mint:
(i)
125 mogyoró;
(ii)
50 mandula;
(iii)
50 dió;
(iv)
50 pisztácia;
(v)
30 szentjánoskenyér.
4. A tagállamok a minimális területméretet és a fasűrűséget az objektív feltételekkel összhangban a 3. bekezdésben előírtaknál magasabb értéken is meghatározhatják abból a célból, hogy figyelembe vegyék az illető terület és termesztés speciális jellemzőit.
16. cikk
Jogosultsági feltételek a nemzeti támogatásra
A 15. cikk az 1782/2003/EK rendelet 87. cikkében meghatározott nemzeti támogatásra vonatkozik.
Az 1782/2003/EK rendelet 87. cikkének sérelme nélkül a tagállam további jogosultsági feltételeket határozhat meg, feltéve, hogy ezek a feltételek megfelelnek a támogatási forma környezetvédelmi, vidéket érintő, szociális és gazdasági célkitűzéseinek és nem okoz diszkriminációt a termelők között. A tagállamok megfelelő lépéseket tesznek annak érdekében, hogy a nevezett jogosultsági feltételeket a gazdálkodók betartják.
17. cikk
Tájékoztatás
1. A tagállamok a 796/2004/EK rendelet 11. cikkével összhangban meghatározott kérelmek benyújtásának időpontja előtt minden esetben tájékoztatják a bizottságot legkésőbb:
(a)
március 31-ig, a 15. cikk (4) bekezdésében említett magasabb szintek és feltételekről, illetve a 16. cikkben említett kiegészítő feltételekről;
(b)
május 15-ig, ahol a tagállam az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkének (2) bekezdésével összhangban differenciálja a támogatást, termékenként a területre vonatkozó támogatás szintjét és/vagy a módosított nemzeti garantált területet („NGT”).
2. A Bizottságnak eljuttatandó 1. bekezdés szerinti információk bárminemű módosítása a következő évre vonatkozik és az adott tagállam az efféle módosításokról az azokat igazoló objektív kritériumokkal együtt azonnal tájékoztatja a Bizottságot.
18. cikk
Átmeneti intézkedések
1. A tagállamok meghatározhatják, hogy az 1782/2003/EK rendelet 86. cikkének (2) bekezdésében említett felújítási tervek normál lejárati dátumuk előtt felfüggeszthetők, és ha igen, milyen feltételekkel és ezzel arányos területek válnak jogosulttá a rendelet IV. címének 4. fejezetében meghatározott rendszer keretében.
2. Az 1. bekezdésben említett feltételek meghatározásakor a tagállam biztosítja, hogy:
(a)
a tervet nem fejezik be az éves időszak tennivalóinak teljes végrehajtása előtt;
(b)
a terv eredeti célkitűzései teljesültek és megfelelnek a tagállam elvárásainak.
6. FEJEZET
KEMÉNYÍTŐGYÁRTÁSRA SZÁNT BURGONYÁRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS
19. cikk
Jogosultság
Az 1782/2003/EK rendelet 93. cikkében előírt keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás olyan burgonyára nyújtandó, melyre a 2236/2003/EK bizottsági rendelet (28) 3. cikkében előírt - a 2235/2003/EK bizottsági rendelet (29) I. mellékletében leírt módszer egyikével meghatározott burgonya nettó tömeg, továbbá az illető burgonyák keményítőtartalma alapján, az ezen rendelet II. mellékletében megadott árakkal összhangban - termeltetési szerződést kötöttek.
Azokra a burgonyákra, melyek keményítőtartalma 13 %-nál alacsonyabb nem fizethető keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás, kivéve azokat az eseteket, amelyekben a 2236/2003/EK rendelet 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó.
20. cikk
Minimum ár
A keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatásra érvényes követelmény az, hogy bizonyítani kell, az 1868/94/EK rendelet 4. cikkének a pontjában meghatározottnál, összhangban a 2235/2003/EK rendelet II. mellékletében meghatározott árakkal, nem alacsonyabb a gyárnak történő leszállításkor fizetett ár.
A 2236/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.
21. cikk
Kifizetés
1. Az 1782/2003/EK rendelet 28. cikkének sérelme nélkül a keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatást az a tagállam fizeti, melynek területén a burgonyakeményítőt előállították. A kifizetés a piaci évre vonatkozó teljes mennyiség keményítőgyártó vállalkozásnak történő leszállítását követően gazdálkodónként történik, attól a dátumtól számított négy hónapon belül, melyen ezen rendelet 20. cikkében említett tanúsítványt bemutatták és ugyanezen rendelet 19. cikkében említett feltételeket betartották.
2. A tagállamok a piaci év december 1-jétől kezdődően, a gazdálkodó által a burgonyakeményítő előállító vállalkozásnak abban a piaci évben leszállított keményítőgyártásra szánt burgonyamennyiség különböző részeinek alapján adhatnak előleget. Minden egyes előleget a leszállított keményítőgyártásra szánt burgonya mennyisége után kell adni, melyre a 20. cikkben említett tanúsítványt bemutatták, s mellyel kapcsolatosan a 19. cikkben említett feltételeket betartották.
3. A keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás nemzeti valutára történő átváltásakor használandó árfolyamot a 2236/2003/EK rendelet 20. cikkében alkalmazott árfolyam szerint kell alkalmazni.
7. FEJEZET
TEJTÁMOGATÁS ÉS KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁS
22. cikk
Termelés szüneteltetésének esetei
1. Mikor egy egyéni referenciamennyiség birtokában levő természetes, vagy jogi személy az adott év március 31-től számított tizenkét hónapig nem esik az 1788/2003/EK rendelet 5. cikkének (c) pontjában meghatározott termelői fogalomkörbe, az adott évre nem kaphat tejtámogatást és kiegészítő támogatást, hacsak a határidő lejárta előtt, az illetékes hatóság egyetértését elnyerve nem bizonyítja, hogy a termelést újra elkezdte.
2. Az 1. bekezdést vis maior és az adott termelő termelői kapacitását érintő, illetékes hatóság által elismert megfelelően igazolt esetek esetén nem kell alkalmazni.
8. FEJEZET
ENERGIANÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS
1. SZAKASZ
Fogalom-meghatározások
23. cikk
Fogalmak
Ennek a fejezetnek az alkalmazásában:
(a)
a „kérelmező” alatt értendő bármely gazdálkodó, aki az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében említett területen az abban előírt támogatásban való részesülés céljából gazdálkodik;
(b)
az „elsődleges feldolgozó” alatt értendő bárki aki mezőgazdasági alapanyagot felhasznál, s aki annak első feldolgozását vállalja az 1782/2003/EK rendelet 88. cikk második bekezdésében említett egy vagy több termék előállításának céljából.
2. SZAKASZ
Szerződés
24. cikk
Az alapanyag felhasználása
1. Az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében meghatározott támogatások által szabályozott területeken a cukorrépa kivételével bármely mezőgazdasági alapanyag termeszthető feltéve, hogy elsősorban ugyanezen cikk második bekezdésében említett energia termékek előállításához használják fel.
Az alapanyagok feldolgozásával nyert energiatermékek gazdasági értéke magasabb kell legyen, mint az összes többi, más célra szánt, ilyen feldolgozással nyert, a 39. cikk (3) bekezdésében leírt értékelő módszerrel meghatározott termékeké.
2. Az 1. bekezdésben említett nyersanyagokat az 1782/2003/EK rendelet 90. cikkével összhangban levő szerződéssel kell szabályozni, az ebben a szakaszban meghatározott feltételek alapján.
3. A kérelmező az összes betakarított alapanyagot leszállítja az elsődleges feldolgozónak, amely ezeket fogadja és biztosítja, hogy a Közösségen belül ugyanekkora mennyiségű alapanyagot felhasznál az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkének második bekezdésében említett egy vagy több energiatermék előállítására.
Ahol az elsődleges feldolgozó használja fel a ténylegesen betakarított, köztestermék vagy melléktermék előállítására szánt alapanyagot, ugyanekkora mennyiségű köztes terméket vagy mellékterméket használhat az első albekezdésben említett egy vagy több végtermék előállításához.
A második albekezdésben említett esetben az elsődleges feldolgozónak kötelessége úgy tájékoztatni az illetékes hatóságot, amelynél a biztosítékot letette. Amikor ugyanekkora mennyiséget használnak fel egy másik tagállamban, mint ahol az alapanyag betakarítása történt, az érintett tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják egymást az ilyen tranzakciók részleteiről.
4. A szerződéses kapcsolatokat szabályozó nemzeti rendelkezésekkel összhangban az elsődleges feldolgozó felhatalmazhat egy harmadik felet az alapanyag támogatást kérelmező gazdálkodótól való begyűjtésére. A felhatalmazott a feldolgozó nevében és megbízásából cselekszik, aki egyedül felelős az ebben a fejezetben meghatározott kötelezettségek tekintetében.
25. cikk
Eltérések
1. A 24. cikk (2) és (3) bekezdésének ellenére a tagállamok engedélyezhetik a kérelmezőknek:
(a)
az ex 0602 90 41. kód által szabályozott rövid forgásidejű erdei fák, illetve a 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 és 1206 00 99 KN-kóddal szabályozott összes gabonaféle és olajosmagvú növény használatát, melyet a következő céllal takarítanak be:
(i)
tüzelőanyagként mezőgazdasági üzemük fűtésére,
(ii)
az üzemben energia vagy bio-üzemanyag előállítására;
(b)
az üzemük területén betakarított összes alapanyag a 2711 29 00 KN-kód által szabályozott biogázzá történő átalakítását.
2. Az 1. bekezdésben előírt esetekben a kérelmező köteles:
(a)
a 26. cikkben említett szerződést helyettesítő nyilatkozatban vállalni a nyilatkozat által szabályozott alapanyagok közvetlen felhasználását vagy feldolgozását; Ezekre az esetekre mutatis mutandis a 26. és a 40. cikket kell alkalmazni.
(b)
a tagállam által kijelölt szerv vagy vállalkozás által leméretni az összes betakarított alapanyag tömegét és a felhasznált alapanyagot, és a feldolgozásából származó termékeket, melléktermékeket külön számlákon vezetni; a gabonafélék és az olajosmagvak és a szalma esetén azonban, illetve ahol az egész növényt felhasználják, az alapanyag tömegmérését térfogatméréssel kell helyettesíteni.
3. Az 1. bekezdést alkalmazó tagállamok megfelelő ellenőrző intézkedéseket foganatosítanak annak biztosítására, hogy az alapanyagot közvetlenül az üzemben használják fel, vagy a 2711 29 00 KN-kóddal szabályozott biogázzá alakítják át.
4. Az első bekezdés (a) pontjával összhangban felhasznált gabonaféléket és olajosmagvakat a tagállam által meghatározott módszerrel denaturálni kell. A tagállamok az 1. bekezdés (a) pontjának (ii) alpontjával összhangban engedélyezhetik az olajosmagvak feldolgozásával nyert olaj denaturálását, maguknak az olajosmagvak denaturálása helyett, feltéve, hogy az ilyen denaturálás a magok olajjá történő feldolgozása után azonnal megtörténik, és a magok felhasználását ellenőrzik.
26. cikk
Szerződés
1. A támogatási kérelmük segítése céljából a kérelmezőknek illetékes hatóságaiknak benyújtják az elsődleges feldolgozóval megkötött szerződéseket.
2. A kérelmező gondoskodik arról, hogy a szerződésekben a következők szerepelnek:
(a)
a szerződő felek nevei és címei;
(b)
a szerződés időtartama;
(c)
az összes érintett alapanyag fajtája és az adott fajtával bevetett terület;
(d)
az alapanyagok becsült mennyiségének leszállítására vonatkozó bármely feltételeket;
(e)
egy kötelezettségvállalást a 24. cikk (3) bekezdése szerinti kötelezettségek teljesítése céljából;
(f)
az alapanyag tervezett elsődleges és végső felhasználását, melynél minden végfelhasználás megfelel a 24. cikk (1) bekezdésében és a 39. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
3. A kérelmezők biztosítják, hogy a szerződést időben megkössék elegendő időt adva az elsődleges feldolgozónak arra, hogy a kérelmező illetékes hatóságánál a 34. cikk (1) bekezdésében meghatározott időkorlátokon belül egy másolatot leadjon.
4. Az ellenőrzés alkalmazásához a tagállam az egyes kérelmezőktől kérheti, hogy minden egyes alapanyagra szállítási szerződést kössön.
3. SZAKASZ
Szerződésmódosítás, a szerződés lejárta
27. cikk
Szerződésmódosítás, a szerződés lejárta
Ahol a szerződő felek a kérelmező támogatási kérelmének benyújtását követően módosítják, vagy felbontják a szerződést, a kérelmező csak abban az esetben tarthatja fenn támogatási kérelmét, ha az illetékes hatóságot a megkívánt ellenőrzések végrehajtása céljából ezekről a módosításokról vagy felbontásokról az érintett tagállam által a kérelemmódosításra vonatkozóan megszabott lezárási dátumon belül tájékoztatja.
28. cikk
Rendkívüli körülmények
A 27. cikk sérelme nélkül, ahol a kérelmező tájékoztatja illetékes hatóságát, hogy rendkívüli körülmények miatt nem tudja a szerződésben vállalt alapanyag-mennyiséget, vagy annak egy részét leszállítani, az illetékes hatóság ezen rendkívüli körülményekre vonatkozó megfelelő bizonyítékok rendelkezésre bocsátását követően engedélyezheti a szerződés ilyen formában történő jogosnak vélt mértékig történő módosítását, illetve engedélyezheti annak felbontását.
Ahol a szerződés által szabályozott földterület az abban bekövetkező módosítások miatt csökken vagy ahol a szerződést felbontják, a kérelmező elveszíti az ebben a fejezetben említett támogatásra való jogát a szerződésből kikerülő területekre.
29. cikk
Változások a végfelhasználásban
A 27. cikk sérelme nélkül, az elsődleges feldolgozók, amint azt a 26. cikk (2) bekezdésének (f) pontja említi, megváltoztathatják az alapanyagokból elsődlegesen előállítani kívánt végtermékeket, mihelyt a szerződés tárgyát képező alapanyagot részükre leszállították, s amint a 31. cikk (1) bekezdésében és a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott feltételeket teljesítették.
A végfelhasználásban bekövetkező változásokat a 24. cikk (1) bekezdésének és a 39. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételeknek való megfelelés mellett kell eszközölni.
Az elsődleges feldolgozók illetékes hatóságaikat előre értesítik a megkívánt ellenőrzések lefolytatása céljából.
4. SZAKASZ
Reprezentatív hozamok és leszállított mennyiségek
30. cikk
Reprezentatív hozamok
A tagállamok minden évben a megfelelő eljárás segítségével meghatározzák azokat a reprezentatív hozamokat, melyeket el kell érni, és erről az érintett kérelmezőt értesíteni kell.
31. cikk
Leszállítandó mennyiségek
1. A kérelmezők fajtákra lebontva bejelentik az illetékes hatóságaiknak a betakarított alapanyagok teljes mennyiségét, továbbá igazolják a leszállított alapanyag-mennyiséget, illetve azokat a feleket, akik részére ezek a szállítások történnek.
2. A kérelmező által az elsődleges feldolgozónak leszállítandó valódi mennyiségnek legalább a reprezentatív hozamot el kell érnie.
Igazolt esetekben azonban a tagállamok kivételesen elfogadhatják a reprezentatív hozamnál maximum 10 %-kal alacsonyabb mennyiséget is.
Továbbá, ahol az illetékes hatóságok a 28. cikkel összhangban engedélyezték a szerződések módosítását vagy felbontását, indokoltnak tűnő esetben csökkenthetik a kérelmező által ezen bekezdés első albekezdésében szereplő szállításkor a kötelezően leszállítandó mennyiséget.
5. SZAKASZ
A támogatás kifizetésének feltételei
32. cikk
Kifizetés
1. A támogatást a kérelmezőnek az alapanyag feldolgozása előtt ki lehet fizetni. Ezeket a kifizetéseket azonban csak akkor lehet folyósítani, ha az ebben a fejezetben meghatározott alapanyagok kellő mennyiségét azok leszállították az elsődleges feldolgozóknak s ahol:
(a)
a 31. cikk (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot megtették;
(b)
a 34. cikk (1) bekezdésével összhangban a szerződés egy másolatát az elsődleges feldolgozó illetékes hatóságánál letették és a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfeleltek;
(c)
az illetékes hatóság igazolást kapott, hogy a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott biztosíték teljes összegét letették;
(d)
a kifizetésért felelős illetékes hatóság ellenőrizte, hogy a 26. cikkben meghatározott feltételek minden jelentkezésnél teljesültek.
2. A kétéves szántóföldi növények esetén, amelyeknél az alapanyagot takarítják be s ezáltal ezt csak a művelés második évének folyamán szállítják le, a kifizetés a szerződés megkötésének időpontját követően a 26. cikkben meghatározottak szerint mindkét évben megtörténik azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóságok megerősítik, hogy:
(a)
ezen cikk 1. bekezdésének (b), (c) és (d) pontjában említett kötelezettségek a művelés első évétől kezdve teljesültek;
(b)
ezen cikk 1. bekezdésének (a) pontjában említett kötelezettségek teljesültek és a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett információt a művelés második évében elküldik.
A művelés első évét tekintve a kifizetéseket csak akkor folyósítják, ha az illetékes hatóságok igazolást kaptak arról, hogy a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott biztosítékot letették. A művelés második évére vonatkozóan a kifizetést biztosíték letétele nélkül is lehet folyósítani.
3. Állandó évelő kultúráknál a kifizetést a szerződés megkötésének dátumától fogva minden évben folyósítani kell. A 2. bekezdésben meghatározott feltételek mutatis mutandis alkalmazandók.
6. SZAKASZ
Az elsődleges feldolgozókra és kérelmezőkre vonatkozó szerződés és kötelezettségek
33. cikk
Feldolgozók száma
Az energiatermékeket legfeljebb a másodlagos feldolgozónál elő kell állítani.
34. cikk
Az elsődleges feldolgozókra és kérelmezőkre vonatkozó szerződés és kötelezettségek
1. Az elsődleges feldolgozók illetékes hatóságaikhoz a szerződés egy másolatát benyújtják az adott tagállam által megállapított menetrend szerint, a kérdéses évre vonatkozó kérelmek beadásának adott tagállam által meghatározott határidején belül.
Amikor a kérelmező és az elsődleges feldolgozó módosítja vagy felbontja a szerződést az adott év 27. cikkben említett időpontja előtt, az elsődleges feldolgozó annál az időpontnál nem később benyújtja a módosított vagy felbontott szerződés másolatát illetékes hatósághoz.
2. Az elsődleges feldolgozók illetékes hatóságaikat tájékoztatják a kérdéses feldolgozóláncra vonatkozó adatokról, különös tekintettel az árakra és a kinyerhető végtermékek mennyiségének meghatározására használandó technikai feldolgozási együtthatóra, ahogy az a 40. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében szerepel.
3. Azok az elsődleges feldolgozók, akik a kérelmezőtől a nyersanyagot átvették, a tagállam által megszabott időtartamon belül tájékoztatják illetékes hatóságaikat az átvett alapanyag mennyiségéről, megnevezve a fajtát, az alapanyagot szállító szerződéses személy nevét és címét, a szállítás helyét és a szerződés hivatkozási számát, annak érdekében hogy a kifizetéseket az 1782/2003/EK rendelet 28. cikkében meghatározott időtartamon belül ki lehessen fizetni.
Amennyiben az elsődleges feldolgozó tagállama nem egyezik azzal a tagállammal, ahol a nyersanyagot termesztették, az elsődleges feldolgozó illetékes hatósága az első albekezdésben említett információ kézhezvételétől számított 40 munkanapon belül tájékoztatja a kérelmező illetékes hatóságát a szállított alapanyag teljes mennyiségéről.
7. SZAKASZ
Biztosítékok
35. cikk
Elsődleges feldolgozók
1. Az elsődleges feldolgozó a 2. bekezdésben előírtak szerint teljes összegű biztosítékot helyez el az illetékes hatóságnál a kérdéses év támogatási kérelmeinek beadási határidejéig az adott tagállamban.
2. Az alapanyagra vonatkozó letétbe helyezendő biztosítékot az adott elsődleges feldolgozó által aláírt szerződés által szabályozott, alapanyag-termelésre használt összes terület hektáronként 60 euróval való megszorzásával kell kiszámolni.
3. Amikor a szerződést a 27. és 28. cikk szerint módosítják vagy felbontják, a leteendő biztosítékot is aszerint kell módosítani.
4. A biztosíték bizonyos százalékát akkor szabadítják fel az egyes alapanyagokra, ha az adott elsődleges feldolgozó illetékes hatóságánál bizonyíték van arra, hogy a kérdéses alapanyagot a 26. cikk (2) bekezdésének (f) pontjában meghatározott feltételekkel feldolgozták, szükség esetén figyelmet szentelve a 29. cikk szerinti bárminemű változásra.
36. cikk
Elsődleges és alsóbbrendű követelmények
1. Az alábbi kötelezettségek minősülnek a 2220/85/EGK bizottsági rendelet (30) 20. cikkének értelmében elsődleges követelményeknek:
(a)
az alapanyag-mennyiség feldolgozásának kötelezettsége elsődlegesen a szerződésben meghatározott végtermékbe. Az alapanyagokat a betakarítást követő második év július 31-ig fel kell dolgozni;
(b)
kötelezettség ennek a rendeletnek a 37. és 38. cikkelyével összhangban a termékekhez T5-ös ellenőrző nyomtatvány biztosítása.
2. Az alábbi, elsődleges feldolgozókat érintő, kötelezettségek minősülnek a 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének értelmében alsóbbrendű kötelezettségeknek:
(a)
a kérelmező által leszállított összes alapanyag átvételének kötelezettsége ezen rendelet 24. cikkének (3) bekezdése szerint;
(b)
szerződés másolatának letétbe helyezéséről szóló kötelezettség ezen rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint;
(c)
a kért információ rendelkezésre bocsátásának kötelezettsége ezen rendelet 34. cikkének (3) bekezdése szerint;
(d)
a biztosíték letétbe helyezésének kötelezettsége ezen rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerint.
8. SZAKASZ
Másik tagállamban történő értékesítésre, abba való átvitelre, átadásra vagy exportra vonatkozó dokumentumok
37. cikk
T5 ellenőrző nyomtatvány
Amikor az elsődleges feldolgozók köztes terméket másik tagállamban értékesítenek, vagy oda átvisznek a 26. cikkben meghatározott szerződés keretében, a termékekhez csatolni kell a 2454/93/EGK rendelet szerinti T5 ellenőrző nyomtatványt.
A T5 ellenőrző nyomtatvány 104. rubrikájában szereplő „egyéb” címszó alá az alábbiak egyikét kell beírni:
-
Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;
-
Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004
-
Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004
-
Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden
-
Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής
-
To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004
-
Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26
-
À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission
-
Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione
-
Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem
-
Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas
-
A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó
-
Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie
-
Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004
-
A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão
-
Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004
-
Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004
-
Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti
-
Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.
38. cikk
A T5 ellenőrző nyomtatvány alternatívái
Ha a T5 ellenőrző nyomtatványt az alapanyagok feldolgozásának 36. cikk (1) bekezdésének (a) pontjában meghatározott határidejét követő két hónapon belül nem juttatják vissza azon tagállam ellenőrzésért felelős testületének irodájához, és mindez az első feldolgozó önhibáján kívüli körülményeknek köszönhető, a következő dokumentumokat lehet a T5 ellenőrző nyomtatvány helyett elfogadni:
(a)
a köztes termékekre vonatkozó vásárlási számlák;
(b)
nyilatkozatot a másodlagos feldolgozótól, mely igazolja, hogy az alapanyagokat teljesen feldolgozták és az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében említett energiatermékekké alakították;
(c)
könyvelési dokumentumok hitelesített másolatai a másodlagos feldolgozótól, mely igazolja a feldolgozás megtörténtének tényét.
9. SZAKASZ
Ellenőrzések
39. cikk
Nyilvántartás vezetése
1. A tagállam illetékes hatósága meghatározza a feldolgozó által vezetendő nyilvántartásokat és annak gyakoriságát, mely legalább havonkénti kell, hogy legyen.
Ezekben a nyilvántartásokban legalább az alábbi információknak szerepelniük kell:
(a)
a feldolgozásra vásárolt különböző alapanyagok mennyisége;
(b)
a feldolgozott alapanyagok mennyisége és az abból kapott végtermékek, társtermékek és melléktermékek típusa;
(c)
a feldolgozás során keletkező hulladék;
(d)
a megsemmisített mennyiségek és a megsemmisítés okai;
(e)
a feldolgozó által eladott vagy átvitt termékek mennyisége és típusa, valamint a kapott ár;
(f)
amikor szükséges, az egymást követő feldolgozók nevei és címei.
2. Az elsődleges feldolgozó illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a benyújtott szerződés megfelel e a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Amennyiben azoknak nem felelnek meg, a kérelmező illetékes hatóságát értesíteni kell.
3. A 24. cikk (1) bekezdésében említett termékek gazdasági értékének kiszámítása céljából az adott illetékes hatóságok a 34. cikk (2) bekezdésében említett információ alapján összehasonlítják az összes energiatermék értékének összegét az összes többi olyan más felhasználási célra szánt termék értékének összegével, mely ugyanannak a feldolgozási folyamatnak a terméke. Minden érték meg kell egyezzen a hozzá tartozó mennyiség szorozva az előző piaci év alatt jegyzett, gyártól elszállításra kész állapotban megállapított átlag árakkal. Amennyiben ezek az árak nem állnak rendelkezésre, az illetékes hatóságok határozzák meg a megfelelő árat, különösen a 34. cikk (2) bekezdésében említett információ alapján.
40. cikk
A feldolgozók létesítményeinek ellenőrzése
1. Azon tagállam illetékes hatósága, ahol a feldolgozás történik, a 24. cikk (1) cikkének való megfelelést a területén működő feldolgozói létesítmények legalább 25 %-án ellenőrzi, melyeket kockázatelemzés alapján választ ki. Egy ilyen ellenőrzésnek ki kell terjednie legalább:
(a)
az összes energiatermék értéke összegének összehasonlítására az összes többi olyan más felhasználási célra szánt termék értékének összegével, mely ugyanannak a feldolgozási folyamatnak a terméke;
(b)
a feldolgozó gyártási rendszerének ellenőrzésére, beleértve a kereskedelmi dokumentumok fizikai ellenőrzését annak igazolása céljából, hogy a feldolgozók esetén az alapanyagok, végtermékek, társtermékek és melléktermékek átadása egyezik-e.
Az első albekezdés (b) pontjában említett ellenőrzés alkalmazásában az illetékes hatóságok különös figyelmet szentelnek az adott alapanyag technikai feldolgozási együtthatóira. Amennyiben a közösségi joganyag tartalmaz ilyen együtthatókat az exportra vonatkozóan, akkor azokat alkalmazni kell. Amennyiben nem, de a közösségi joganyag tartalmaz más együtthatókat, akkor azokat kell alkalmazni. Az összes többi esetben az ellenőrzés főleg a feldolgozó ipar által általánosan elfogadott együtthatók alapján történik.
2. A 25. cikkben említett feldolgozási műveleteket illetően az ellenőrzést a kérelmezők kockázatelemzéssel kiválasztott 10 %-án kell végrehajtani, figyelemmel a következőkre:
(a)
támogatási összegek;
(b)
a kérelem által érintett mezőgazdasági parcellák száma és területe;
(c)
fejlemények a megelőző év óta;
(d)
az előző években végrehajtott ellenőrzések eredményei;
(e)
egyéb tagállam által megállapítandó, a beadott nyilatkozatok jellegzetes mivoltán alapuló paraméterek.
3. Amennyiben a 2. bekezdésben említett ellenőrzések során az esetek legalább 3 %-ában szabálytalanságot állapítanak meg, az illetékes hatóság az év folyamán további ellenőrzéseket végez, következésképpen emelve azoknak a gazdálkodóknak a számát, amelyeknél a következő évben helyszíni ellenőrzés várható.
4. Amennyiben rendelkeztek arról, hogy az 1. és 2. bekezdésben említett ellenőrzések egyes elemeit minta alapján el lehet végezni, annak a mintának megbízható és a jellegzetességeket megmutató ellenőrzési szintet kell biztosítania.
5. Minden helyszíni ellenőrzéshez tartozik egy ellenőr által aláírt ellenőrzési jelentés, mely beszámol a végrehajtott ellenőrzés részleteiről. A jelentésben különösképpen szerepelnie kell:
(a)
az ellenőrzés dátumának;
(b)
a jelen levő személyeknek;
(c)
az ellenőrzött időszaknak;
(d)
a használt ellenőrzési módszereknek, szükség esetén beleértve a mintavételi eljárások leírását is;
(e)
az ellenőrzések eredményeinek.
41. cikk
Kendertermesztés
A 795/2004/EK bizottsági rendelet (31) 29. cikkében, valamint a 796/2004/EK rendelet 33. cikkében említett kenderrel kapcsolatos rendelkezéseket kell alkalmazni.
42. cikk
További intézkedések és kölcsönös segítségnyújtás
1. A tagállamok minden további intézkedést megtesznek ennek a fejezetnek megfelelő alkalmazása érdekében és kölcsönös segítségnyújtást biztosít ezen fejezet szerint megkövetelt ellenőrzések alkalmazásában. Amennyiben ez a fejezet nem rendelkezik megfelelően a csökkentésekről és kizárásokról, a tagállamok megfelelő nemzeti szankciókat léptethetnek életbe azokkal a piaci szereplőkkel szemben, amelyek a támogatás nyújtásának folyamatában közreműködtek.
2. Amennyire ez a fejezet szükségessé teszi vagy megkívánja, a tagállamok kölcsönösen segítik egymást a hatékony ellenőrzés biztosításában, lehetővé teszik a benyújtott dokumentumok eredetiségét, és az egymásnak elküldött, ellenőrizendő adatok pontosságát.
10. SZAKASZ
Az energianövényekre vonatkozó támogatásból való kizárás és értékelés
43. cikk
Alapanyagok kizárása az energianövényekre vonatkozó támogatásból és a minimálisan megművelendő terület
1. A tagállamok kizárhatnak bármilyen mezőgazdasági alapanyagot az energianövényekre vonatkozó támogatásból, amennyiben ezek az anyagok az ellenőrzés, közegészség, környezet, büntetőjog, vagy a keletkező energiatermék túl jelentéktelen mennyisége szempontjából nehézséget jelentenek.
2. A tagállam a 24. cikkben említett bármely alapanyagra meghatározhat minimális művelési területet.
44. cikk
Értékelés
A tagállamok a támogatás folyósításának évvégét követő október 15-e előtt eljuttatják a Bizottságnak azokat az információkat, melyek az energianövényekre vonatkozó támogatások értékeléséhez szükségesek.
Ezeknek az információknak különösképpen ki kell terjedni:
(a)
az egyes alapanyagfajtákhoz tartozó területekre;
(b)
az egyes alapanyagfajták, s az abból kapott végtermékek, melléktermékek és társtermékek mennyiségeire, a felhasznált alapanyag fajtájára vonatkozó részletes információval együtt;
(c)
a 25. cikk szerinti intézkedésekre;
(d)
az energianövényekre vonatkozó, a 43. cikk (1) bekezdése szerint támogatásból kizárt alapanyagokra és a 43. cikk (2) bekezdésében említett minimális művelési területre.
9. FEJEZET
SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ REGIONÁLIS KÜLÖN TÁMOGATÁS
45. cikk
A vetés időpontja
Az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatásra való jogosultság megszerzésének céljából a bejelentett területet a tagállam által meghatározott dátumig be kell vetni, ami nem lehet később június 15-nél.
10. FEJEZET
VETŐMAGRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS
46. cikk
Minősített vetőmagok
Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikkének alkalmazása esetén a támogatást a 66/401/EGK, a 66/402/EGK és a 2002/57/EK irányelvekben meghatározottak szerint alap- és hivatalosan minősített vetőmag termelésére kell nyújtani, megfelelve az ezekben az irányelvekben meghatározott előírásoknak és feltételeknek, illetve összhangban ennek a rendeletnek 47. és 50. cikkeivel.
47. cikk
A vetőmagok termesztése
1. Vetőmagot:
(a)
vagy a vetőmagüzem és a nemesítő vagy vetőmagtermesztő között létrejött szerződés szerint kell termelni,
(b)
v agy közvetlenül a vetőmagüzem vagy nemesítő által; ezt a fajta termelést termesztési nyilatkozattal kell igazolni.
2. Az 1. bekezdésben említett vetőmagüzemeket és nemesítőket a tagállamok hagyják jóvá, vagy veszik nyilvántartásba. A tagállam által történő jóváhagyás vagy nyilvántartásba vétel az egész Közösségben érvényes.
3. Egy olyan vetőmagüzem vagy nemesítő, amely nem a 2. bekezdésben említett jóváhagyás vagy nyilvántartásba vétel tagállamában termeszt vagy termesztett vetőmagot, a másik tagállam illetékes hatóságának kérés esetén rendelkezésre bocsátja az összes információt, amely a támogatásra való jogosultság ellenőrzéséhez szükséges.
48. cikk
Területi jogosultság
A tagállamok csak a területükön betakarított vetőmagra nyújtanak támogatást azon naptári év alatt, amelyben a megállapított támogatásra vonatkozó piaci év kezdődik.
A támogatást az összes vetőmagtermelőnek nyújtják, olyan feltételek szerint, hogy a kedvezményezettekre vonatkozó egyenlő elbánás érvényesüljön, függetlenül attól, hogy a Közösség mely részén található létesítményük.
49. cikk
Vetőmagok forgalmazása
Támogatás csak azzal a feltétellel adható, ha a vetőmagot az átvevő legkésőbb a betakarítást követő év június 15-ig vetés céljából valóban forgalomba hozza. „Forgalomba hozva” alatt olyan rendelkezésre álló vagy készlettel rendelkező üzemet kell érteni, amely másik személynek értékesítési felhívást, ajánlatot tesz, értékesítést vagy átadást eszközöl.
50. cikk
Cannabis sativa L. fajták
Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikkének (4) bekezdése szerint a Cannabis sativa L. támogatásra jogosult változatai a 796/2004/EK rendelet II. mellékletében felsorolt fajták.
11. FEJEZET
SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS
1. SZAKASZ
A szántóföldi növények területalapú támogatásra való jogosultság általános rendelkezései
51. cikk
Jogosult terület
1. Az 1782/2003/EK rendelet 10. fejezetének alkalmazásában:
(a)
„állandó legelő” alatt a 796/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikk (2) pontjának értelmében vett „állandó legelőt” kell érteni;
(b)
„állandó kultúra” alatt a 795/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikk (c) pontjának értelmében vett „állandó kultúrát” kell érteni.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikk első bekezdésének alkalmazásában az állandó legelőnek minősül az a földterület 2003-ban:
(a)
melyet a gazdálkodó 2003. évre vonatkozó támogatási kérelmében állandó legelőnek jelölt meg,
illetve
(b)
melyet a gazdálkodó 2003. évre vonatkozó támogatási kérelmében nem jelölt meg, hacsak nem lehet bizonyítani, hogy a földterület 2003-ban nem volt állandó legeltetés alatt.
3. Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikk harmadik bekezdése szerint a tagállamok csak akkor mentesülnek ennek a cikknek az első bekezdése alól, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
(a)
az átalakítási programok által érintett területek esetén, melyeket „közhatóság által kötelezett üzem szerkezetének és/vagy jogosult földterületének változása” érint, a tagállam lépéseket tesz arra vonatkozólag, hogy a szántóföldi növények terület alapú támogatásaira jogosult teljes mezőgazdasági terület jelentősen ne növekedjen; ez kiegyenlítő intézkedésként magával vonhatja a korábban jogosult területek jogosulatlanná történő átminősítését; a szerkezetátalakítási program szerint a tagállam által újonnan jogosult területnek nyilvánított területek 5 %-nál nagyobb mértékben nem léphetik túl az ezen program keretében újonnan jogosulatlannak nyilvánított területeket;
(b)
a közbeavatkozás egyik-másik formájának esetében, mikor ezeknek a beavatkozásoknak a hatására a korábban szántóföldi növények terület alapú támogatására jogosulatlannak minősített területen a gazdálkodó normál mezőgazdasági tevékenységének folytatása végett szántóföldi növényt termeszt és a szóban forgó beavatkozás azt eredményezi, hogy az eredetileg jogosult terület megszűnik annak lenni, a tagállam sem átmenetileg, sem állandó időre nem növelheti a jogosult területük nagyságát a teljes bázisterületük 0,1 %-ánál nagyobb mértékben;
(c)
amennyiben a gazdálkodó megfelelő és objektív okokkal indokolni tudja gazdaságában a szántóföldi növények terület alapú támogatására nem jogosult terület felcserélését arra jogosult területre, a tagállamok ellenőrzik, hogy az ilyen cserék visszautasítására nincs érvényes indok, különösképpen a környezeti kockázatok szempontjából, és a Bizottságnak benyújtandó tervben bizonyítékokat biztosít, hogy a teljes jogosult terület nagysága változatlan marad; a cserék következtében az üzem jogosult összes területének nagyságában semmilyen körülmények között nem következhet be növekedés; a tagállam gondoskodik egy olyan rendszer használatáról, mely ezeknek a változásoknak a jóváhagyását és előzetes bejelentését lehetővé teszi.
52. cikk
A kifizetés feltételei
A 2. cikk sérelme nélkül a szántóföldi növények terület alapú támogatását csakis azokra a területekre kell kifizetni:
(a)
melyek a szántóföldi növények termesztésére éghajlatilag és mezőgazdaságilag alkalmas régiókban helyezkednek el; a tagállamnak jogosítványa van annak eldöntésére, hogy akármelyik régió bizonyos szántóföldi növények termesztésére nem alkalmas;
(b)
melyeken a szántóföldi növényt normális fejlődési körülmények között legalább a virágzás kezdetéig meghagyják.
A durumbúzát illetően ezen kívül a növényt a helyi előírások szerint kell termeszteni legalább addig a június 30-ig, melyre a kifizetés vonatkozik, hacsak ezt a dátumot megelőzően nem kerül sor betakarításra a teljes érettség miatt.
53. cikk
Regionális mennyiség
1. Amennyiben a termelő szántóföldi növények terület alapú támogatására jogosult területei egynél több termelési régióban találhatók, a fizetendő támogatás összegét a kérelmében szereplő egyes területek régió szerinti elhelyezkedése határozza meg.
2. Azok a tagállamok, amelyek a kukoricát külön kezelik azokban a régiókban, ahol a kukoricát elsősorban szilázsnak termesztik, jogosultak arra, hogy a kérdéses régióban levő összes kukoricával bevetett területre annak a régiónak a takarmánynövény hozamát alkalmazzák.
2. SZAKASZ
Egyes szántóföldi növényeket szabályozó külön rendelkezések
54. cikk
Fűszilázs
1. Az 1782/2003/EK rendelet 100. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában „fűszilázs” alatt azokon a területeken termesztett növényt kell érteni, melyeket fűszerű, zöld állapotban egy évben legalább egyszer, zárt környezetben történő anaerob erjesztés céljából betakarított növények termesztésére használnak.
A 66/401/EGK irányelv szerint minősített fűvetőmag termesztése céljából nyilvántartott területek a kérdéses piaci évben nem részesülhetnek a szántóföldi növények terület alapú támogatásából.
2. Ennek a fejezetnek a rendelkezéseit az 52. cikk első bekezdésének (b) pontjában meghatározott, virágzással kapcsolatos feltételek kivételével, a fűszilázsra kell alkalmazni.
3. Azokban a tagállamokban, amelyekben a IV. mellékletben meghatározott külön fűszilázsnak fenntartott területet jelölnek ki, a gazdálkodók a fűszilázsra vonatkozó területi kifizetésekre lesznek jogosultak.
55. cikk
Durumbúza
1. Az 1782/2003/EK rendelet 105. cikkében meghatározott durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás és külön támogatás csak ott lehet érvényes, ahol:
(a)
az 1782/2003/EK rendelet 101. cikkében említettek szerint területalapú támogatási kérelmet nyújtottak be a durumbúzával bevetett ugyanazon számú hektárra vonatkozóan;
(b)
a 66/402/EGK rendelettel összhangban levő minimális mennyiségű minősített vetőmagot használnak.
2. A támogatás nyújtásának évét megelőző év október 31-ig a tagállamok meghatározzák a gazdálkodóknak, illetve értesítik őket az adott tagállam mezőgazdasági gyakorlatával összhangban levő minimálisan felhasználandó minősített vetőmagmennyiségről.
56. cikk
Rostlen és rostkender
1. A rostlenre és rostkenderre vonatkozó terület alapú kifizetésekhez az alábbi feltételeknek kell megfelelni:
(a)
Az 1782/2003/EK rendelet 106. cikkének első bekezdésében említett szerződés, vagy kötelezettségvállalás másolatának annak az évnek legkésőbb szeptember 15-ig történő benyújtása, amelyikre a támogatás vonatkozik, vagy a egy a tagállam által meghatározott korábbi dátumra;
(b)
a felhasznált vetőmagok a következő fajták :
(i)
a rostlen esetén az V. mellékletben felsorolt fajták, annak az évnek május 15-én, melyekre a kifizetés vonatkozik;
(ii)
a rostkender esetén a 796/2004/EK rendelet II. mellékletében felsorolt fajták annak az évnek május 15-én, melyre a kifizetés vonatkozik, s melyet a 2002/57/EGK irányelv (32) szerint minősítettek.
2. A rostkenderre vonatkozó terület alapú kifizetés alkalmazásában a tagállamok meghatározhatják azt a minimális vetési arányt, mely a jó kendertermesztői gazdálkodásnak megfelel.
57. cikk
A vetés dátuma
Az 1782/2003/EK rendelet 109. cikkétől eltérve a tagállamok június 15-nél nem később kitolhatják a vetés utolsó időpontját ugyanezen rendelet VIII. mellékletében felsorolt növényekre azokban az adott tagállam által meghatározott övezetekben, melyek ugyanazon mellékletben kijelölt régiókban találhatók.
3. SZAKASZ
Bázisterületek, referenciahozamok és felső határok
58. cikk
Öntözött és nem öntözött földterületek
1. Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet 103. cikkében említett regionalizációs tervek eltérő hozamokat jelölnek meg öntözött és nem öntözött területekre, a tagállamok szabályokat állapítanak meg annak meghatározására, hogy az adott piaci évben a területek öntözöttek vagy sem. Különösképpen meghatározzák:
(a)
azoknak a szántóföldi növényeknek a listáját, melyekre az öntözött hozamnak megfelelő területalapú támogatás nyújtható;
(b)
annak az öntözőberendezésnek a leírását, melynek a gazdálkodó birtokában kell lenni; ennek a berendezésnek arányosan meg kell felelni az adott területnek és lehetővé kell tennie a növény növekedési fázisaiban tapasztalható fejlődéshez a szükséges vízmennyiség szállítását;
(c)
a megfelelő öntözési időszak.
2. Az 1. bekezdés nem alkalmazható a spanyol „regadío” termelési régióiban, vagy más olyan régiókban, ahol az öntözés a parcellákhoz tartozó, annak a megkülönböztetést illetve a felsorolásba való bekerülését lehetővé tevő, történelmileg hagyományosan alkalmazott módszer.
59. cikk
A bázisterület túllépése
1. A regionális bázisterületek túllépésének az 1782/2003/EK rendelet 102. cikke szerinti meghatározásának alkalmazásában a tagállam illetékes hatósága figyelembe veszi:
(a)
ennek a rendeletnek a IV. mellékletében meghatározott regionális bázisterületeket;
(b)
a terület alapú támogatásokra növényfajtánként benyújtott kérelmek által lefedett területek összege, beleértve az 1782/2003/ EK rendelet 71. cikkének alkalmazásakor a megfelelő kötelező területpihentetést.
Az öntözött, kukoricával bevetett és/vagy fűszilázzsal bevetett területeken kívül minden önkéntesen pihentetett terület.
2. A támogatásra benyújtott kérelmek által érintett területek összegébe nem tartoznak bele azok a területek vagy annak részei, melyekről az adminisztratív ellenőrzés során világosan kiderült, hogy az azokra vonatkozó kérelmek nem jogosak.
Amennyiben szükségszerű, az 1782/2003/EK rendelet 23. cikke szerint végrehajtott helyszíni ellenőrzések során valójában meghatározott területeket számításba kell venni.
3. Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10. fejezetével összhangban a szántóföldi növényekkel bevetett és ugyanezen rendelet IV. címének 12. fejezetében szereplő támogatási kérelmek alátámasztására használt területeket, a 2. bekezdés szerinti módosítással hozzá kell adni a benyújtott kérelmek által lefedett területek összegéhez.
4. A bázisterület túllépését a VI. melléklet táblázata alapján kell kiszámolni.
60. cikk
Durumbúza területének korlátozott túllépése
1. Az 1782/2003/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdésében meghatározott területalapú kiegészítő támogatásra jogosult korlátozott durumbúza terület bárminemű túllépésének meghatározása alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai figyelembe veszik a durumbúza esetén területi kiegészítő támogatásra vonatkozó kérelmek által lefedett, ugyanezen rendelet 59. cikk (2) bekezdése alapján kiigazított, vagy ahol szükséges az 1782/2003/EK rendelet 102. cikke alapján csökkentett területek összegét.
2. Az 1. bekezdést az 1782/2003/EK rendelet 105. cikk (3) bekezdésben meghatározott durumbúzára vonatkozó különleges támogatásra jogosult korlátozott területeknél jelentkező bárminemű túllépés meghatározásának alkalmazásában kell használni.
61. cikk
A területtúllépés pontos mértéke és a csökkentési együttható
1. Amennyiben az 59. és a 60. cikkben említett területek túllépése áll fenn, az illető tagállam legkésőbb az adott év október 31-ig két tizedes jegyűre kerekítve meghatározza a túllépés pontos mértékét.
2. Az így meghatározott pontos túllépési értéket kell a terület arányos csökkentésére, mely jogosult:
(a)
az 1782/2003/EK rendelet 102. cikkének (1) bekezdése szerint a szántóföldi növények területalapú kifizetésre;
(b)
az ehhez tartozó kiegészítő támogatásra, illetve az 1782/2003/EK rendelet 102. cikk (1) bekezdésének alkalmazása után ugyanezen rendelet 105. cikke szerinti durumbúzára vonatkozó különleges támogatás.
62. cikk
Alterületek
Az 1782/2003/EK rendelet 102. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok legkésőbb annak az évnek szeptember 15-ig, melyre a területalapú kifizetés vonatkozik, meghatározzák a következőket és arról a Bizottságot értesítik:
(a)
a felosztandó nemzeti bázisterület;
(b)
a tagállamok által az alterületek létrehozásához használt kritériumok;
(c)
az alterületeket (szám, név és méret);
(d)
a túllépések esetén alkalmazandó intézkedések összevonásának részletes szabályai.
63. cikk
A támogatások összegének felső határa
A támogatási felső határ túllépésének meghatározása és az 1782/2003/EK rendelet 102. cikk (2) bekezdésben előírt csökkentési együttható alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai figyelembe veszik a jogosult területek ugyanezen rendelet 102. cikk (1) bekezdésében és a 105. cikk (2) bekezdésében meghatározott arányos csökkentését.
4. SZAKASZ
Területpihentetés
64. cikk
Fogalom-meghatározás
Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a „területpihentetés” olyan parlagon hagyott területet jelent, mely az 1782/2003/EK rendelet 108. cikke alapján terület alapú támogatásra jogosult.
65. cikk
Feltételek
1. A 795/2004/EK rendelet 32. cikkét kell alkalmazni.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (9) bekezdésétől eltérve, továbbá a 2005. és 2006. évre Málta a területpihentetésre vonatkozó minimum területi követelményeket 0,1 hektárnál kisebb méretre és 10 méternél rövidebb szélességre határozhatja meg.
66. cikk
Regionális felosztás
1. Az 1782/2003/EK rendelet II. cikkében említett támogatási kérelmeket ugyanezen rendelet 103. cikkében említett regionalizációs terv alapján régiókra le kell bontani.
2. Egy adott termelési régióban minden egyes támogatási kérelemhez mellékelni kell egy területpihentetési nyilatkozatot, legalább az ugyanabban a termelési régióban található hektároknak megfelelő számban.
3. A tagállam objektív kritériumokkal összhangban rendelkezhet a 2. bekezdés alóli mentességről.
4. A 2. bekezdéstől eltérve, a benyújtott terület alapú támogatási kérelemhez tartozó kötelezően pihentetett területet teljesen vagy részben befolyásolhatja:
(a)
Spanyolországban a „secano” régióban, üzemek esetén a „secano” és a „regadío” termelési régiókban;
(b)
más termelési régiókban, feltéve, ha a pihentetni kívánt terület olyan termelési régióba esik, amely határos azokkal a régiókkal, ahol a megművelt területek elhelyezkednek.
5. Amennyiben a 3. és a 4. bekezdés az irányadó, a pihentetni kívánt terület meghatározásakor figyelemmel kell lenni a területpihentetésre járó támogatás kiszámításához használt hozamokat az adott régióban. Ennek a bekezdésnek az alkalmazása azonban nem eredményezhet kevesebb pihentetett területet annál, mint amit a követelmény előír.
67. cikk
Hüvelyes növények
1. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (3) bekezdés második francia bekezdésének alkalmazásában „hüvelyes növények” alatt ennek a rendeletnek a VII. mellékletében felsorolt hüvelyes takarmányok egy vagy több fajával bevetet területet kell érteni. A gabonafélékkel és/vagy más füvekkel keverékben történő vetés a következő feltételek betartásával engedélyezhető:
(a)
a területet döntő mértékben hüvelyes takarmánnyal kell bevetni;
(b)
nem takaríthatók be külön.
Amennyiben a tagállamok által bionövényekre létrehozott külön regionális környezeti előírások felső határt szabnak a hüvelyes takarmánnyal bevetendő területre, az (a) pontban meghatározott feltételnek a döntő mértékben hüvelyes takarmánnyal történő bevetésre vonatkozóan a tagállam által meghatározott határ legalább 85 %-ára a feltételeknek teljesülni kell.
2. Azok a területek, melyeken az 1. bekezdésben említett a hüvelyes növények január 15-e és augusztus 31-e között jogosulttá válnak az 1786/2003/EK tanácsi rendeletben (33) meghatározott támogatási formára, nem részesülhetnek terület alapú kifizetésben.
68. cikk
Önkéntes területpihentetésre vonatkozó támogatás
Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (6) bekezdésének alkalmazásában ezen rendelet 66. cikkének alkalmazásakor a tagállamok engedélyezik a gazdálkodóknak, hogy a szántóföldi növényekre vonatkozó terület alapú támogatás által érintett, nem területpihentetési támogatás jogához felhasznált, terület legalább 10 %-át pihentessék. A tagállamok tekintettel különleges helyzetekre, illetve a gazdálkodás által érintett terület megfelelő használatba vétele érdekében magasabb százalékot is megállapíthatnak.
Az önkéntes területpihentetés alapösszege a 2005/2006-os piaci évtől kezdve kezdődően 63 euró/tonna. Ahol az öntözött és nem öntözött területekre eltérő terméshozamokat állapítottak meg, a nem öntözött területekre vonatkozó támogatásokat kell alkalmazni.
A tagállamok az önkéntesen pihentetett területek különleges helyzetével összeegyeztethető, megfelelő intézkedéseket alkalmaznak annak érdekében, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapot fenntartható legyen és a környezet védelme érvényesüljön.
5. SZAKASZ
Tájékoztatás
69. cikk
Tájékoztatás
1. A tagállamok a Bizottság részére termelési régiónként, bázisterületenként és országonként megküldik a IX. fejezetben említett információt az abban leírt egységes formátumban a 3. cikkben meghatározott menetrend szerint.
2. Amennyiben az 59. és a 60. cikkben említett területeket túllépik, az adott tagállam azonnal meghatározza a túllépés pontos mértékét, legkésőbb tárgyév november 15-ig, illetve arról legkésőbb tárgyév december 1-jéig tájékoztatja a Bizottságot. Azt az adatot, melyet a túllépés mértékének kiszámításához használtak, a VI. mellékletben meghatározott formában továbbítani kell.
3. Amennyiben a túllépés mértékét az 1782/2003/EK rendelet 102. cikkének (5) bekezdése és a 105. cikknek (2) bekezdése szerint osztották szét, az adott tagállam erről az elosztásról legkésőbb november 15-ig értesíti a Bizottságot.
4. A 63. cikk alkalmazásának esetében az adott tagállam legkésőbb tárgyév december 1-jéig értesíti a Bizottságot a pontos csökkentési együtthatóról.
12. FEJEZET
JUH- ÉS KECSKEFÉLÉKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS
1. SZAKASZ
Közvetlen jövedelemtámogatás
70. cikk
Kérelmezés és a visszatartási időszak
1. Az 1782/2003/EK rendelet II. címének 4. fejezetében meghatározott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer („az integrált rendszer”) követelményein kívül a gazdálkodóknak a juh és kecskefélékre, illetve a kiegészítő támogatásra vonatkozó kérelmeikben fel kell tüntetni, hogy forgalmaznak e juhtejet, vagy juhtej alapú terméket abban az évben amelyre a támogatást kérelmezték.
2. Az anyajuhot és anyakecskét tartó gazdálkodók támogatási kérelmeit a tagállam által meghatározott egyedi időszakban kell benyújtani, mely nem kezdődhet november 1. előtt és nem végződhet április 30. után, megelőzve illetve követve annak az évnek a kezdetét, amelyre a támogatási kérelmeket benyújtották.
Az Egyesült Királyság azonban Észak Írországra a Nagy Britanniára érvényestől eltérő időszakot is meghatározhat.
3. Az 1782/2003/EK rendelet 115. cikk (1) bekezdésében említett időszak, melyre a gazdálkodó vállalja, hogy gazdaságában tartja azt az anyajuh és/vagy anyakecske létszámot, melyre a támogatást igényelte („visszatartási időszak”), kötelezően 100 nap, amely a 2. bekezdésben említett kérelem benyújtásának utolsó napját követő első napon kezdődik.
71. cikk
A kecskefélékre vonatkozó támogatásra jogosult területek
Az 1782/2003/EK rendelet 113. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumoknak a X. mellékletben felsorolt területek felelnek meg.
A tagállamok azonban rendszeresen ellenőrzik, hogy a megfelelő területeken levő, X. mellékletben felsorolt területek továbbra is megfelelnek-e ezeknek a kritériumoknak. Ezután az értékelés után a tagállamok értesítik a Bizottságot a X. melléklet esetlegesen bármilyen módosításának szükségességéről, azon évet megelőző július 31-e előtt, amelytől a módosításokat alkalmazni kell. Az értesítés különösen kitér azokra a X. mellékletben felsorolt zónákra vagy azoknak részeire, melyek már nem felelnek meg az 1782/2003/EK rendelet 113. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumoknak, továbbá azokra az esetlegesen előforduló zónákra, melyek megfelelnek a kritériumoknak, de nem szerepelnek a X. mellékletben. Ezekre a lehetséges új zónákra vonatkozóan a tagállam javaslatuk alátámasztásának részletes indoklását elküldi a Bizottságnak.
72. cikk
A kecskefélékre és a kiegészítő támogatásra vonatkozó kérelmek
1. A kecskefélékre és a kiegészítő támogatásra vonatkozó támogatásból való részesedés érdekében az a gazdálkodó, akinek a gazdasága mezőgazdasági területének legalább 50 %-a de kevesebb, mint 100 %-a az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdésében említett területeken helyezkedik el, ennek a cikknek a 2. és 3. bekezdése alapján nyilatkozatot, vagy nyilatkozatokat nyújt be megjelölve abban, a földterületének helyét.
2. Az a gazdálkodó, aki az 1782/2003/EK rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kérelem benyújtás esetén az üzemének teljes mezőgazdasági célra hasznosított területéről minden évben nyilatkoznia kell, ebben a nyilatkozatban feltünteti azokat a mezőgazdasági célra használt parcellákat, melyek az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdésében említett területeken helyezkednek el, vagy ennek a rendeletnek a X. mellékletében felsorolt területek között találhatók;
Az a gazdálkodó, akinek az első bekezdésben említett nyilatkozatot nem kell benyújtania, minden évben külön nyilatkozatot nyújt be, ahol szükséges, az integrált rendszerben meghatározott mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer segítségével.
Ebben a külön nyilatkozatban a gazdálkodó tulajdonában levő, az általa bérelt vagy bármilyen megállapodás keretében használt összes terület elhelyezkedését fel kell tüntetni területének megjelölésével és azoknak a mezőgazdasági célra használt parcelláknak a részletes leírásával, melyek az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdésében említett területeken helyezkednek el, vagy ennek a rendeletnek a X. mellékletében felsorolt területek között találhatók. A tagállamok meghatározhatják, hogy a külön nyilatkozatot az anyajuhra és/vagy anyakecskére vonatkozó támogatások kérelmeivel együtt kell benyújtani. A tagállamok azt is kérhetik, hogy a külön nyilatkozatot egy „egyedüli támogatási kérelem” formájában készítsék el.
3. Az illetékes nemzeti hatóság kérheti a tulajdoni lap, a gazdálkodók közötti bérleti szerződés vagy írásos megállapodás bemutatását, illetve amennyiben szükséges, a helyi vagy regionális hatóság igazolását, mely a mezőgazdaságilag hasznosított területet az illető gazdálkodó számára rendelkezésre bocsátotta. Az igazoláson fel kell tüntetni a termelőnek adott területet és azokat a parcellákat amelyek az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdésében említett területeken helyezkednek el, vagy ennek a rendeletnek a X. mellékletében felsorolt területek között találhatók.
73. cikk
Vándorlegeltetést folytató gazdálkodók
1. Azon gazdálkodók által benyújtott támogatási kérelmekben, akiknek a nyilvántartásban szereplő gazdasága az 1782/2003/EK rendelet 114. cikk (2) bekezdésének (b) pontjában említett földrajzi területek egyikén helyezkedik el, illetve akik jogosultak kívánnak lenni a kiegészítő támogatásra fel kell tüntetni:
(a)
azt a helyet, vagy azokat a helyeket, ahol a folyó évben a vándorlegeltetést végezni szándékozzák;
(b)
az 1782/2003/EK rendelet 114. cikk (2) bekezdésének (a) pontjában említett legalább 90 napos, folyó évre meghatározott időszakot.
2. Az 1. bekezdésben említett gazdálkodóktól származó támogatási kérelmek mellé a vándorlegeltetés tényleges lefolytatását bizonyító dokumentumokat kell mellékelni, kivéve a vis maior eseteket, illetve a nyáj természetes életkörülményeit a megelőző két év folyamán igazolhatóan befolyásoló természeti körülmények esetén, különös tekintettel a vándorlegeltetés helyén illetékes helyi vagy regionális hatóság tanúsítványára, mely igazolja, hogy a vándorlegeltetés legalább 90 egymást követő napig folyamatos volt.
A kérelmek közigazgatási ellenőrzései során a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a vándorlegeltetésnek a támogatás iránti kérelemben meghatározott helye ténylegesen az 1782/2003/EK rendelet 114. cikke (1) bekezdésében említett térségben legyen.
74. cikk
Jogosultság
1. A támogatást a gazdálkodóknak a gazdaságukban a 70. cikk (3) bekezdésében említett visszatartási időszakon keresztül tartott anyajuh és/vagy anyakecske szám alapján kell kifizetni.
2. A visszatartási időszak utolsó napján az 1782/2003/EK rendelet 112. cikkében említett fogalom-meghatározásokban előírt feltételeknek megfelelő állatokat kell támogatásra jogosultnak tekinteni.
75.
cikk Készletfelmérés juhtejet, illetve juhtejből készült terméket forgalmazó gazdálkodóknál
A visszatartási időszak harmincadik napjánál nem később a 70. cikk (1) bekezdésében említett gazdálkodói nyilatkozat alapján minden tagállam készletfelmérést végez a juhtejet, illetve juhtejből készült terméket forgalmazó gazdálkodóknál.
A készletfelmérés elkészítésekor a tagállamok figyelembe veszik az ellenőrzések eredményeit, és az illetékes hatóság számára rendelkezésre álló bármely információforrást, különös tekintettel a feldolgozóktól vagy kereskedőktől származó, a juhtejet, illetve juhtejből készült terméket forgalmazó gazdálkodókra vonatkozó információkat.
76. cikk
Értesítés
1. A tagállamok értesítik a Bizottságot:
(a)
legkésőbb minden év július 31-ig az adott évre benyújtott támogatási kérelmekkel kapcsolatos információkról a XI. mellékletben meghatározott formanyomtatvány minta felhasználásával;
(b)
legkésőbb minden év július 31-ig a megelőző évre kifizetett, amennyiben szükséges az 1782/2003/EK rendelet 120. cikkében meghatározott csökkentés alkalmazása után kapott támogatások számát és összegét, ennek a rendeletnek a XII. mellékletében meghatározott formanyomtatvány minta segítségével;
(c)
legkésőbb minden év október 31-ig az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (2) bekezdésében és ennek a rendeletnek a 73. cikkében említett vándorlegeltetésre használt földrajzi területek listájának bárminemű változását.
Az első albekezdésben kért információt a juhhús és kecskehús ágazatról szóló hivatalos statisztika készítéséért felelős nemzeti szerv számára kérés esetén hozzáférhetővé kell tenni.
2. Amennyiben az 1. bekezdésben kért információban változás következik be, különös tekintettel a korábbi számadatok ellenőrzésének, kiigazításának vagy javításának eredményeként, a frissítésről a változást követő egy hónapon belül tájékoztatni kell a Bizottságot.
2. SZAKASZ
Határértékek, tartalékok és átruházások
77. cikk
Ingyen szerzett jogok
Megfelelően indokolt rendkívüli körülmények kivételével, amennyiben egy gazdálkodó ingyen támogatási jogban részesült a nemzeti tartalékból, jogait azok megszerzésének időpontjától számított három évig nem ruházhatja át, illetve adhatja átmenetileg bérbe.
78. cikk
A jogok használata
1. A jogcímet birtokló gazdálkodó használhatja azt annak felhasználásával, és/vagy egy másik gazdálkodónak történő bérbeadásával.
2. Amennyiben a gazdálkodó a 4. bekezdésben meghatározott jogainak minimális százalékát nem használja ki az egyes évek során, a fel nem használt rész visszakerül a nemzeti tartalékba, kivéve az alábbi eseteket:
(a)
a maximum 20 támogatási joggal rendelkező gazdálkodók esetén, amennyiben ez a gazdálkodó két egymás követő év mindegyikében nem használta ki jogainak minimális százalékát, az elmúlt naptári év alatt nem használt jogok kerülnek át a nemzeti tartalékba;
(b)
olyan gazdálkodó esetében, aki a Bizottság által elismert extenzifikációs programban részt vesz;
(c)
olyan gazdálkodó esetében, aki a Bizottság által elismert korai nyugdíjazás rendszerében részt vesz, amikor is a jogátruházás és/vagy átmeneti bérbeadás nem kötelező;
(d)
rendkívüli és megfelelően igazolt esetekben.
3. Az átmeneti bérbeadás csak egész évekre történhet és a 79. cikk (1) bekezdésében előírt minimális állatlétszámot kíván meg. Az átmeneti bérbeadás minden egyes időszakának végén, mely nem lépheti túl az egymást követő három évet, a gazdálkodó legalább két egymást követő évre visszaszerzi magának az összes jogot. Amennyiben a gazdálkodó a 4. bekezdésben meghatározott jogainak minimális százalékát nem használja ki évenként a két év során, a fel nem használt részt a tagállam évente visszavonja és a nemzeti tartalékba utalja.
Olyan gazdálkodó esetében viszont, aki a Bizottság által elismert korai nyugdíjazás rendszerében részt vesz, a tagállam rendelkezhet az ilyen rendszeren alapuló átmeneti bérbeadás teljes időtartamának megnöveléséről.
Azok a gazdálkodók, akik vállalkoztak a 2078/92/EGK tanácsi rendelet (34) 2. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések szerint extenzifikációs programban, vagy pedig az 1257/1999/EK rendelet 22. és 23. cikke szerinti extenzifikációs programban való részvételre, az azokban való részvétel időtartamáig nem jogosultak jogaik átmeneti bérbeadására és/vagy átruházására. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazható azokban az esetekben, amikor a program engedélyezi a jogok átruházását és/vagy átmeneti bérbeadását olyan gazdálkodóknak, akiknek az ebben az albekezdésben említett intézkedéseken kívüli intézkedéshez a jogok megszerzése követelmény.
4. A támogatáshoz kötődő joghasználatnak minimálisan 70 %-osnak kell lenni.
Ezt a százalékot a tagállamok 100 %-ig emelhetik. Az alkalmazni kívánt százalékról a Bizottságot előre tájékozatni kell.
79. cikk
A támogatási jog átruházása és az átmeneti bérbeadás
1. A tagállamok termelési szerkezetük alapján meghatározhatják a támogatási jogok azon minimális számát, melyek a gazdaság átruházása nélküli részleges jogátruházás alapját képezhetik. Ez a minimum nem léphet túl 10 támogatási jogot.
2. A támogatási jogok átruházása és az ilyen jogok átmeneti bérbeadása csak azután lép érvénybe, miután a jogot átruházó és/vagy bérbeadó gazdálkodó, illetve a jogot kapó gazdálkodó a tagállam illetékes hatóságát erről értesítette.
Az értesítésnek a tagállam által meghatározott határidőn belül meg kell történnie, nem meghaladva azt a dátumot, amikor a támogatási kérelem időszaka az adott tagállamban véget ér, kivéve azokat az eseteket, amikor az átruházás öröklés útján történik. Azokban az esetekben a jogot megszerző gazdálkodónak be kell mutatni az összes tárgyhoz tartozó jogi dokumentumot annak bizonyítása végett, hogy ő az elhunyt gazdálkodó kedvezményezettje.
3. A gazdaság átruházása nélküli átruházás eseteiben a nemzeti tartalékba kártérítés nélkül átruházott jogok száma semmilyen esetben sem lehet egynél kevesebb.
80. cikk
Az egyéni felső határ változása
A támogatási jogok átruházásának vagy átmeneti bérbeadásának esetén a tagállamok megállapítják az új egyéni felső határt és az érintett gazdálkodót az általa benyújtott kérelem beadási időszakának utolsó napjától számított 60 napon belül értesítik a támogatási jogok azon számáról, amelyre jogosultak.
Az első bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor az átruházás a 79. cikk (2) bekezdésében említett öröklés útján történik.
81. cikk
Gazdálkodók, akik az általuk művelt területnek nem tulajdonosai
A köz- vagy kollektív tulajdonban levő földterületen termelő azokat a gazdálkodókat, akik az adott területen nem kívánnak tovább legeltetni és a jogaikat egy másik gazdálkodóra kívánják átruházni, ugyanúgy kell kezelni, mint az üzemeiket eladó vagy átruházó gazdálkodókat. Az összes többi esetben ezeket a gazdálkodókat úgy kell kezelni, mint azokat, akik csak a támogatási jogukat ruházzák át.
82. cikk
Átruházás a nemzeti tartalékon keresztül
Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az átruházásnak a nemzeti tartalékon keresztül kell történnie, akkor az ebben a fejezetben leírtakkal egyező nemzeti rendelkezéseket alkalmaznak. Ezen kívül az ilyen esetekben:
(a)
a tagállamok rendelkezhetnek az átmeneti bérbeadás nemzeti tartalékon keresztüli lebonyolításáról;
(b)
a támogatási jogok átruházása vagy (a) pont szerinti átmeneti bérbeadásának esetén a nemzeti tartalékba történő áthelyezés addig nem lép érvénybe, amíg a tagállamok illetékes hatóságai a jogokat átruházó vagy bérbeadó gazdálkodót nem értesítik, továbbá a nemzeti tartalékból egy másik gazdálkodóra történő átruházások nem lépnek érvénybe, amíg azt a gazdálkodót a hatóságok nem tájékoztatják.
Ezen felül az első bekezdésben említett nemzeti rendelkezések biztosítják, hogy az 1782/2003/EK rendelet 117. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében szabályozott részjogokat a tagállamoknak ki kell egészíteni addig az összegig, amely a gazdálkodók közötti közvetlen átruházásból származott volna, különösen figyelembe véve az adott tagállam termelésében megfigyelhető trendet. Ennek a támogatásnak egyenlőnek kell lennie annak a gazdálkodónak a támogatásával, aki ugyanolyan jogokat kap a nemzeti tartalékból.
83. cikk
Az egyéni határok kiszámítása
Az egyéni határokra és támogatási jogokra vonatkozó kezdeti számításokban, illetve az azokat követő kiigazítások során csak egész számok használatosak.
Ebből kifolyólag ahol a számtani számítások végeredménye nem egész szám, a legközelebbi egész számot kell használni. Amikor azonban a számítások eredménye pontosan két egész szám közé esik, a nagyobb egész számot kell alkalmazni.
84. cikk
Értesítés
1. A tagállamok azon támogatási jogok átruházásáról, melyeket az 1782/2003/EK rendelet 117. cikkének (2) bekezdése szerint a nemzeti tartalékba helyez, és amennyiben szükséges ugyanezen rendelet 117. cikkének (3) bekezdésében szereplő intézkedésekről legkésőbb 2005. március 1-jéig, továbbá azok módosításairól minden év január 1-je előtt értesítik a Bizottságot.
2. A XIII. és XIV. mellékletben meghatározott táblázat segítségével a tagállamok minden évben legkésőbb április 30-ig értesítik a Bizottságot:
(a)
a megelőző év folyamán gazdaságok átruházása nélkül átruházott jogok átruházását követő kompenzációs támogatás nélkül a nemzeti tartalékba visszautalt támogatási jogok számáról;
(b)
az 1782/2003/EK rendelet 118. cikkének (2) bekezdésében említett fel nem használt, a megelőző évben a nemzeti tartalékba áthelyezett támogatási jogok számáról;
(c)
a megelőző év folyamán az 1782/2003/EK rendelet 118. cikkének (3) bekezdése alapján adott jogok számáról;
(d)
a megelőző évben a nemzeti tartalékból kedvezőtlen adottságú területen gazdálkodók számára adott támogatási jogok számáról;
(e)
a jogok átruházásának és a támogatásra való jelentkezésnek az időszakát jelző időpontokról és határidőkről.
3. SZAKASZ
Kiegészítő támogatások
85. cikk
Kiegészítő támogatások
Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 71. cikkét alkalmazó tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nevezett rendelet 119. cikkében meghatározott kiegészítő támogatások nyújtására vonatkozó nemzeti szabályokról. Amennyiben szükséges ennek a tájékoztatásnak különösen ki kell terjednie:
(a)
az egyedekre vonatkozó támogatást illetően:
(i)
az egyedenkénti összegre és a támogatás nyújtásának szabályaira;
(ii)
a teljes kiadás és az érintett állatok teljes számának becsült értékeire;
(iii)
külön állatsűrűségi követelményekre;
(iv)
az alkalmazás szabályaival kapcsolatos egyéb információra;
(b)
a területre vonatkozó kifizetéseket illetően szükség esetén:
(i)
a regionális bázisterületek kiszámítására;
(ii)
a hektáronkénti indikatív összegekre;
(iii)
a teljes kiadás és az érintett hektárok teljes számának becsült értékeire;
(iv)
az alkalmazás szabályaival kapcsolatos egyéb információra;
(c)
egyéb kiegészítő támogatások számára létrehozott rendszerek részleteire.
A tagállamok a nemzeti szabályozásaikban bekövetkezett bármilyen változásról a változás időpontjától számított egy hónapon belül értesítik a Bizottságot.
4. SZAKASZ
Általános rendelkezések
86. cikk
Nemzeti valutára történő átszámítás
Az 1782/2003/EK rendelet 113., 114. és 119. cikkeiben említett támogatások és kifizetések esetén alkalmazandó árfolyam annak a naptári évnek a kezdetén érvényes árfolyam, melyre vonatkozóan a támogatást és kifizetést nyújtják.
A használandó átváltási árfolyam az operatív esemény dátumát megelőző december hónapban használt árfolyamok átlaga, pro rata temporis alapon kiszámítva. Azt a Bizottság határozza meg az operatív esemény dátumát követő hónap folyamán.
13. FEJEZET
MARHA- ÉS BORJÚHÚSRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁSOK
1. SZAKASZ
Különleges támogatások
(1782/2003/EK tanácsi rendelet 123. cikk)
87. cikk
Támogatási kérelmek
1. Az integrált rendszer követelményein túl, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikkében említett közvetlen kifizetésre irányuló összes kérelemnek tartalmaznia kell:
(a)
az állatlétszám korcsoportonkénti lebontását;
(b)
a pályáztatott állatok marhalevelére és adminisztrációs dokumentumaira való hivatkozást.
2. Csak olyan állatokra lehet pályázni, melyek a 90. cikkben említett visszatartási időszak első napján:
(a)
bikák esetében 7 hónaposnál nem idősebbek;
(b)
tinók esetében:
(i)
ha az első korcsoportba tartoznak nem fiatalabbak 7 hónaposnál és nem idősebbek 19 hónaposnál;
(ii)
ha a második korcsoportba tartoznak, legalább 20 hónaposak.
88. cikk
Támogatás nyújtása
Amennyiben az állatok sem az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk 4. bekezdésében meghatározott arányos csökkentés, sem a fenti rendelet 131. cikkében meghatározott állománysűrűségre vonatkozó különleges pályázat követelményeinek nem felelnek meg, nem lehetnek alanyai ugyanazon korcsoportra kiírt pályázatnak és úgy kell tekinteni, hogy támogatási kifizetésben részesültek.
89. cikk
Marhalevelek és adminisztrációs dokumentumok
1. Ha a marhalevél az 1760/2000/EK tanácsi rendelet 6. cikkében meghatározott feltételekkel nem áll rendelkezésre, azt az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 123. cikk (3) bekezdés (b) pontjában meghatározott nemzeti adminisztrációs dokumentummal kell helyettesíteni.
2. A tagállamok illetékes hatóságai biztosítják, hogy a marhalevél vagy adminisztrációs dokumentum állatonként és korcsoportonként csak egyszeri támogatásra jogosít. A tagállamok e cél biztosítása érdekében szükség esetén segítséget nyújtanak egymásnak.
3. A tagállamok az első bekezdésben említett nemzeti adminisztrációs dokumentumot az alábbi módokban határozhatják meg:
(a)
minden állathoz külön tartozó dokumentum;
(b)
a gazdálkodó tulajdonában levő teljes körű lista, mely tartalmazza az adminisztrációs dokumentum kötelező tartalmi elemeit, feltéve, hogy a pályáztatott állatok ugyanannál a gazdálkodónál maradnak az első pályázat beadásának napjától az állat vágási célú piacra bocsátásáig;
(c)
a központi hatóságok által vezetett teljes körű lista, mely tartalmazza az adminisztrációs dokumentum kötelező tartalmi elemeit feltéve, hogy a tagállam vagy annak tartománya, mely ezzel a lehetőséggel él helyszíni ellenőrzéseket végez a pályáztatott állatokon, ellenőrzi ezen állatok mozgását és az összes ellenőrzött állatot megkülönböztető jellel látja el, ezt a gazdálkodónak engedélyeznie kell;
(d)
a központi hatóságok által vezetett teljes körű lista, mely tartalmazza az adminisztrációs dokumentum kötelező tartalmi elemeit feltéve, hogy a tagállam megteszi az ugyanazon korcsoport többszöri pályáztatásának elkerülésére tett intézkedéseket és megkeresésre azonnal információt ad az állatok pályázatának státuszáról.
4. Azon tagállamoknak, melyek élnek a 3. bekezdésben felsorolt egy vagy több lehetőséggel, időben értesíteniük kell a Bizottságot a szükséges végrehajtási rendelettel együtt.
A 3. bekezdés c pontjának alkalmazásában Nagy Britannia és Észak Írországot a tagállam önálló régióinak kell tekinteni.
90. cikk
Visszatartási időszak
Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 123. cikk (3) bekezdés (a) pontjában említett visszatartási időszak a pályázat benyújtásának napját követő naptól számított 2 év.
A tagállamok más kezdőnapot is megállapíthatnak, feltéve, hogy ez a pályázat benyújtását követő naptól számított 2 hónapos időtartamon belül van.
91. cikk
Nemzeti felső határ
1. Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (4) bekezdése szerinti arányos csökkentés alkalmazása egész számnál kisebb jogosult állatszámot ad, akkor a tizedes rész figyelembe vételével a támogatási egységösszeg megfelelő töredékében támogatás adható. Ebben az esetben csak az első tizedesjegyet kell figyelembe venni.
2. Ha a tagállamok az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 122. cikk a) pontjában meghatározottaktól eltérő régiókat vezetnek be, vagy módosítani akarják a területükön lévő régiókat, azt a naptári év január elseje előtt be kell jelenteni a Bizottságnak a régiók meghatározásának és felső határnak a megjelölésével. Minden ezt követő módosításról az adott év január elseje előtt értesíteni kell a Bizottságot.
92. cikk
Az állatok számának korlátozása gazdaságonként
1. Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy módosítja a gazdaságonkénti és a az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (1) bekezdésének megfelelő módon a korcsoportonkénti 90 darabos szarvasmarha korlátozást, vagy eltér ettől, akkor erről az adott naptári év január elseje előtt értesítenie kell a Bizottságot.
Továbbá, amennyiben valamely tagállam meghatározza a gazdaságonkénti állatok minimum számát, ami alatt az arányos csökkentés nem kerül alkalmazásra, akkor erről az adott naptári év január elseje előtt értesítenie kell a Bizottságot.
2. Minden ezt követő, az 1. bekezdés alkalmazását érintő módosítást az adott naptári év január elseje előtt be kell jelenteni a Bizottságnak.
93. cikk
A vágáskor nyújtott támogatás
1. A tagállamok vágási időszakban az alábbi esetekben nyújthatnak különleges támogatást:
(a)
bikáknál az egy korcsoportra;
(b)
tinóknál az első és második korcsoportra vagy a kettő a támogatás egyesítésével mindkét korcsoportra.
2. Azok a tagállamok, amelyek a vágási időszakban nyújtanak különleges támogatást az 1. bekezdésben foglaltaknak megfelelően, akkor is gondoskodniuk kell a támogatás nyújtásáról, ha a jogosult állatokat másik tagállamba szállítják, vagy harmadik országba exportálják.
3. Ha a tagállam az 1. bekezdésben foglaltaknak megfelelően vágási időszakban nyújt különleges támogatást, jelen bekezdés és a 120. cikk valamint a 121. cikk (1) és (2) bekezdése mutatis mutandis vonatkoznak a támogatás nyújtására.
4. A 121. cikk (1) bekezdésében említett adatok mellett a pályázatnak tartalmaznia kell, az állat bika vagy tinó voltát, és csatolni szükséges a 89. cikk (2) bekezdésében említett adatokat tartalmazó dokumentumot. Ez az dokumentum a tagállam választása szerint lehet:
(a)
több példányt tartalmazó típus használata esetén, a marhalevél vagy a marhalevél másolata;
(b)
a marhalevél másolata, amennyiben a használt marhalevél típus egy példányos, és amely példányt az 1760/2000/EK rendelet 6. cikkében meghatározottak céljából az illetékes hatóságnak kell visszaküldeni; ebben az esetben a tagállamnak lépéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a másolatban szereplő információk megfeleljenek az eredeti tartalmának;
(c)
amennyiben a marhalevél nem hozzáférhető, a nemzeti adminisztrációs dokumentum, az 1760/2000/EK rendelet 6. cikkében foglaltaknak megfelelően.
A tagállamok felfüggeszthetik a nemzeti adminisztratív dokumentum kérelmét. Ez esetben minden szükséges intézkedést meg kell tenniük az azonos korcsoportba tartozó, közösségen belüli kereskedelemben részt vevő állatok vonatkozásában a kétszeri támogatás elkerülése érdekében.
Ha az 1760/2000/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (b) pontjában meghatározott számítógépes adatbázis tartalmazza a tagállam által kívánt adatokat, melyek biztosítják a támogatás egyszeri nyújtását állatonként és korcsoportonként, a támogatási kérelem mellé csatolni kell a jelen bekezdés első albekezdésében foglalt dokumentumot.
Ezen bekezdés első albekezdésétől való eltérés esetén, amennyiben a tagállam a 121. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt lehetőséggel él, biztosítania kell, hogy a gazdálkodó határozhassa meg, hogy mely állatokra kér különleges támogatást.
5. Bikák esetében a vágási tanúsítvány határozza meg a vágott féltest tömegét.
6. Állat szállítása esetén a feladónak, a feladás tényét igazolandó, nyilatkozatot kell tennie a rendeltetési tagállam feltüntetésével.
Ez esetben a támogatási kérelem tartalmazza:
(a)
a feladó nevét és címét (vagy az azzal egyenértékű kódját);
(b)
az állat azonosítási számát;
(c)
nyilatkozatot arról, hogy az állat nem fiatalabb 9 hónaposnál.
A támogatási kérelmet azelőtt kell benyújtani, hogy az állat elhagyja adott állam területét a vágási tanúsítványt pedig három hónapon belül az állat adott tagállam területének elhagyását követően.
94. cikk
A támogatási rendszer részletei
1. A 90. cikktől való eltérés esetén támogatást kell adni azoknak a gazdálkodóknak, akik az állatokat a vágás vagy szállítás dátumát kevesebb, mint egy hónappal vagy az export dátumát kevesebb, mint két hónappal megelőzőleg a két hónapos minimális visszatartási időszakig tartják.
Tinók esetében a támogatás kifizetésnek az alábbi rendben kell történnie:
(a)
az első korcsoport esetén a támogatást akkor lehet kifizetni, ha a gazdálkodó az állatot legalább két hónapig tartotta akkor, amikor az állat nem volt fiatalabb 7 hónaposnál és fiatalabb volt 22 hónaposnál;
(b)
a második korcsoport esetén akkor lehet támogatást kifizetni, ha a gazdálkodó legalább 2 hónapig tartotta a 20 hónaposnál nem fiatalabb állatot
(c)
a 2 korcsoportra együtt akkor lehet támogatást fizetni, ha a gazdálkodó legalább 4 egymást követő hónapig tartotta az állatot az (a) és (b) pontban meghatározott kor követelmények betartása mellett;
(d)
a második korcsoportba tartozó állat esetén akkor lehet támogatást fizetni, ha a 19. hónap betöltése után szállították másik tagállamból.
2. Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 131. cikkében meghatározott állománysűrűség számításánál minden állatot duplán kell figyelembe venni, amely mindkét pályázat alanya mindkét korcsoport tekintetében.
3. A vágott féltest tömegét az 1208/82/EGK rendelet (35) 2. cikkében meghatározott vágott féltest alapján kell megállapítani.
Ha a vágott féltest eltér ettől a meghatározástól, az 583/82/EGK rendelet (36) mellékletében szereplő korrekciós tényezőket kell alkalmazni.
Amennyiben a vágás olyan vágóhídon történik, amely számára nincs előírva a felnőtt szarvasmarha vágott féltestekre vonatkozó közösségi minősítési mérés alkalmazása, a tagállam engedélyezheti a levágott állat élő súlya alapján történő súlymeghatározást. Ezekben az esetekben, amennyiben a levágott állat élősúlya egyenlő vagy nagyobb 340 kilogrammnál, akkor a vágott féltest súlyát 185 kilogrammal egyenlőnek vagy annál nagyobbnak kell tekinteni.
95. cikk
Értesítés
A tagállamok az adott naptári év kezdete előtt értesítik a Bizottságot a 93. cikk és a megfelelő eljárások alkalmazásával kapcsolatos döntésükről vagy a döntés módosításáról.
2. SZAKASZ
Szezonalitást csökkentő támogatás
(1782/2003/EK rendelet 124. cikk)
96. cikk
Támogatási kérelem
A Bizottság minden naptári év szeptember elsejéig dönt arról, hogy a következő naptári évben mely tagállamban lehet szezonalitást csökkentő támogatásra pályázni.
A tagállamok - amennyiben alkalmazzák az 1782/2003/EK rendelet 124. cikk (3) bekezdését - értesíteniük kell a Bizottságot legkésőbb azon naptári év január 1-jét megelőzően amelyben a támogatást legkésőbb nyújtották.
97. cikk
A támogatásra való jogosultság
1. Szezonalitást csökkentő támogatás csak olyan tinók esetében adható, melyek már részesültek különleges támogatásban vagy melyeket a 88. cikk következtében különleges támogatásban részesültnek kell tekinteni a szezonalitást csökkentő támogatást nyújtó tagállamban és melyek a szezonalitást csökkentő támogatást nyújtó tagállamban kerülnek levágásra.
2. Szezonalitást csökkentő támogatásban csak az a gazdálkodó részesülhet, aki a vágás előtt birtokolta az állatot.
98. cikk
Kérelmek
1. A gazdálkodónak azon tagállam illetékes hatóságához kell beadnia pályázatát, ahol a gazdaság van.
2. A kérelmet a 93. cikk (4) bekezdése szerint kell elkészíteni, és mutatis mutandis alkalmazni.
A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy igazolják a különleges támogatásnyújtást és rendszeres bejelentés nélküli ellenőrzést végeznek a 121. cikkben meghatározott igazolások pontosságát illetően.
3. SZAKASZ
Anyatehénre vonatkozó támogatás
(1782/2003/EK rendelet 125. és 129. cikkek)
99. cikk
Húshasznú tehenek
Az 1782/2003/EK rendelet 122. cikk (d) pont és a 129. cikk (2) bekezdés alkalmazásában ennek a rendeletnek XV. mellékletében felsorolt szarvasmarha fajtájú tehenek nem tekintendők húshasznúnak.
100. cikk
Maximális egyéni referencia mennyiség
1. Amennyiben a tagállam az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 125. cikk (2) bekezdés (b) pontjában említett 120 000 kg maximális egyéni referenciamennyiséget meg akarja változtatni vagy el akar térni tőle, az adott naptári év január elseje előtt értesíteni kell a Bizottságot.
2. Minden ezt követő, az 1. bekezdés alkalmazását érintő változtatást az adott naptári év január 1-je előtt be kell jelenteni a Bizottságnak.
101. cikk
Visszatartási időszak
Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 125. cikk (2) bekezdésben említett 6 hónapig tartó visszatartási időszak a pályázat benyújtását követő naptól kezdődik.
102. cikk
Kérelmek
1. Az integrált rendszer követelményeinek sérelme nélkül, amennyiben az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 125. cikk (2) bekezdés (b) pontban előírt támogatásra pályázatot nyújtanak be, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikkében meghatározott közvetlen kifizetésre történő jelentkezésnek tartalmaznia kell:
(a)
olyan nyilatkozatot, amely megadja a vonatkozó naptári évben kezdődő, a kiegészítő adótervre vonatkozó 12 hónapos jelentkezési időszak kezdetét megelőző, a termelő részére március 31-ével rendelkezésre álló egyéni referencia tejmennyiséget; amennyiben ez a mennyiség a kérelem benyújtásának időpontjában nem ismert, akkor arról az illetékes hatóságot a lehető legkorábban értesíteni kell;
(b)
arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a gazdálkodó a kérelem benyújtásának napjától számított 12 hónapos időszakban nem emeli egyéni referencia mennyiségét az 1782/2003/EK rendelet 125. cikk (2) bekezdésének (b) pontjában meghatározott mennyiségi határ fölé.
A (b) pont alkalmazására nem kerül sor, amennyiben a tagállam a mennyiségi határt eltörli.
2. A kérelmeket az adott naptári évben egy, a tagország által meghatározott összesen 6 hónapos időszak alatt kell benyújtani.
A tagállamok a kérelmek benyújtására a teljes időszakon belül elkülönített időszakokat is meghatározhatnak.
103. cikk
Átlagos tejhozam
Az átlagos tejhozamot a XVI. mellékletben meghatározott átlagos hozamok alapján kell kiszámolni. Ehhez a számításhoz azonban a tagállamok az általuk elfogadott, a gazdálkodó tejhasznú tehénállományának átlagos hozamát bizonyító dokumentumot is használhatják.
104. cikk
Kiegészítő nemzeti támogatás
1. Az 1782/2003 rendelet 125. cikk (5) bekezdésében meghatározott, kiegészítő nemzeti anyatehén támogatásban csak az a gazdálkodó részesülhet, aki ugyanabban a naptári évben anyatehénre vonatkozó támogatást kap.
Kiegészítő nemzeti anyatehén támogatás csak bizonyos számú, anyatehén támogatásra jogosult állatra adható, amennyiben szükséges az 1782/2003/EK rendelet 129. cikk (1) bekezdés második albekezdésében meghatározott arányos csökkentés alkalmazását követően.
2. A tagállamok a kiegészítő nemzeti anyatehén támogatás megadásával kapcsolatosan kiegészítő feltételeket írhatnak elő. A feltételek hatályba léptetése előtt, azokról időben értesíteni kell a Bizottságot.
3. A Bizottság minden naptári évben, legkésőbb szeptember 1-jével dönt arról, hogy mely tagállamok teljesítik az 1782/2003/EK rendelet 125. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételeket.
105. cikk
Egyéni felső határ
A tagállamok az 1782/2003/EK rendelet 126. cikk (1) bekezdésének megfelelően meghatározzák a gazdálkodónkénti egyéni felső határt.
106. cikk
Értesítés
1. A tagállamok legkésőbb 2005. március elsejéig értesítik a Bizottságot az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 126. cikk (3) bekezdésében foglalt egyéni felső határ végrehajtására meghatározott eljárások bármilyen változtatása esetén.
2. A tagállamok értesítik a Bizottságot:
(a)
legkésőbb 2005. március elsejéig az 1782/2003/EK rendelet 127. cikk (1) bekezdés második albekezdésében meghatározott csökkentés számítási módjának megváltoztatása esetén;
(b)
minden év január elseje előtt a fent említett rendelet 127. cikk (2) bekezdés (a) pontjában említett intézkedések módosításáról
3. A XVIII. melléklet 3. részben szereplő táblázat használata alapján a tagállamok legkésőbb március 31-ig értesítik a Bizottságot minden naptári évre vonatkozóan a hozzávetőleges és legkésőbb július 31-ig pontosan az alábbiakról:
(a)
az előző naptári év során a gazdaság átruházása nélkül történt jogátruházást követően kompenzációs fizetés nélkül a nemzeti tartalékba visszahelyezett támogatási jogok számát;
(b)
A 109. cikk (2) bekezdésében hivatkozott fel nem használt jogok számát, melyeket az előző naptári év során a nemzeti tartalékba helyeztek át;
(c)
az előző év során az 1782/2003/EK rendelet 128. cikk (3) bekezdése szerint nyújtott jogok számát.
107. cikk
Ingyen kapott jogok
Az igazolt kivételes eseteket leszámítva, ha a gazdálkodó a nemzeti tartalékból ingyen kapott támogatási jogot, a következő 3 naptári évben azt nem adhatja át és/vagy ideiglenesen nem adhatja bérbe.
108. cikk
Joghasználat
1. A jogokkal rendelkező gazdálkodó a jogokat saját maga használja és/vagy adja bérbe egy másik termelőnek.
2. Ha a gazdálkodó naptári évenként nem él jogainak legalább a 4. bekezdésben meghatározott minimális százalékával, akkor a fel nem használt részt a nemzeti tartalékba kell utalni, kivéve:
-
abban az esetben, ha a gazdálkodó maximum hét támogatási joggal él és egymást követő két évben nem használta fel a 4. bekezdésnek megfelelő minimum százalékát jogainak, az utolsó naptári évben fel nem használt jogot vissza kell utalni a nemzeti tartalékba,
-
abban az esetben, ha a gazdálkodó a Bizottság által elismert extenzifikációs programban vesz részt,
-
abban az esetben, ha a gazdálkodó a Bizottság által elismert korai nyugdíjazásos rendszerben vesz részt, ahol a jogok átruházása és/vagy átmeneti bérbe adása nem kötelező,
vagy
-
rendkívüli és megfelelő indoklással alátámasztott esetekben.
3. Az átmeneti bérbe adás csak teljes naptári évekre vonatkozhat a 109. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimális állatszám betartása mellett. Minden átmeneti bérbeadási időszak végén - mely nem haladhat meg 3 egymást követő évet - jogátruházás esetét kivéve a gazdálkodó legalább 2 egymást követő évre újra visszakapja jogait. Ha a gazdálkodó nem él a 4. bekezdésben meghatározott minimális százalékban jogaival mindkét évben, a tagállam - a kivételes és megfelelően indokolt eseteket kivéve - visszavonja és évenként a nemzeti tartalékba utalja a gazdálkodó által fel nem használt jogokat.
A Bizottság által elismert korai nyugdíjazási rendszerben részt vevő gazdálkodók esetében azonban a tagállamok az ilyen tervek gyarapítása érdekében meghatározhatják az átmeneti haszonbérbe adás teljes időszakát.
Azon gazdálkodók, akik a 2078/92/EGK tanácsi rendelet (37) 2. cikk (1) bekezdés (c) pontja vagy az 1257/1999/EK rendelet (38) 22. és 23. cikke szerinti extenzifikációs programban vesznek részt a részvétel időtartama alatt jogukat nem adhatják átmenetileg bérbe és/vagy nem ruházhatják át. Azonban ez a rendelkezés nem alkalmazható azokban az esetekben, ha a program engedélyezi a jog átruházását és/vagy átmeneti bérbe adását olyan gazdálkodóknak, akiknek az ebben az albekezdésben említett intézkedésektől eltérő intézkedésekben való részvétele a jogok megszerzését megkívánja.
4. A támogatás során a minimális joghasználat 70 %. Azonban ezt a tagországok 100 %-ra emelhetik.
A tagállamok előre értesítik a Bizottságot arról, hogy hány százalékot kívánnak alkalmazni vagy az ebben bekövetkező bárminemű változásról.
109. cikk
Jogátruházás és átmeneti bérbe adás
1. A tagállamok termelési szerkezetük alapján meghatározhatják a gazdaság átruházását nem tartalmazó, részleges jogátruházásra használható támogatási jogok minimális számát. Ez a minimum szám nem haladhatja meg az 5 támogatási jogot.
2. A támogatási jogok átruházása, illetve az ilyen jogok átmeneti bérbe adása csak azután léphet hatályba, hogy azt a jogokat átruházó és/vagy átmenetileg bérbe adó gazdálkodó és a jogokat átvevő gazdálkodó együttesen bejelenti a tagállam illetékes hatóságainak.
Ez a bejelentés a tagállam által meghatározott határidőn belül történik, és nem később mint a jogokat átvevő gazdálkodó támogatási kérelmének benyújtási napja, kivéve ha a jogátadás öröklés útján hatályosul. Ebben az esetben a jogokat átvevő gazdálkodónak rendelkeznie kell azon jogi dokumentumokkal, amelyek igazolják, hogy ő a kedvezményezettje az elhunyt a gazdálkodónak.
110. cikk
Az egyéni felső határ változása
A támogatási jogot átruházása vagy átmeneti haszonbérbe adása esetén a tagállam meghatározza az új egyéni felső határt és értesíti az érintett gazdálkodókat a jogosultságukat képező jogok számáról, a gazdálkodó kérelmének beadására rendelkezésre álló időszak utolsó napjától számított 60 napon belül.
Az első bekezdés az öröklés útján történő jogátruházás eseteire nem alkalmazható.
111. cikk
Gazdálkodók, akik az általuk művelt területnek nem tulajdonosai
Az állami földet vagy közös tulajdonban lévő földet művelő gazdálkodók amennyiben a művelés megszüntetéséről és összes joguknak más gazdálkodóra történő átruházásáról döntenek, a földjüket eladó vagy átruházó gazdálkodókkal esnek egy tekintet alá. Minden más esetben az ilyen gazdálkodókat a csak a támogatási jogukat átruházó gazdálkodókkal kell egy tekintet alá venni.
112. cikk
A nemzeti tartalékon keresztül történő átruházás
Amennyiben a föld átruházása nélküli támogatási jogátruházást a tagállam a nemzeti tartalékon keresztül fogadja el, az 1782/2003/EK rendelet 127. cikk (2) bekezdés (b) pontjának megfelelően, a 109-111. cikkek analógiájára nemzeti rendelkezéseket kell használnia. Ezen felül ebben az esetben:
-
a tagállam meghatározhatja, hogy az átmeneti használatba adás csak a nemzeti tartalékon keresztül történhet;
-
az első francia bekezdés eseteiben a támogatási jogok átruházása vagy átmeneti bérbe adása során a tartalékba történő utalás csak azután léphet hatályba, hogy a tagállam illetékes hatóságai a jogot átruházó és/vagy bérbe adó gazdálkodót erről értesítik, a tartalékból egy másik gazdálkodó részére történő átruházás csak azután lép hatályba, amikor erről az illetékes hatóságok a gazdálkodót értesítik.
Ezen kívül ezeknek a rendelkezéseknek biztosítaniuk kell, hogy a tagállam a támogatást a jogok azon részére fizesse, mely nem az 1782/2003/EK rendelet 127. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett rész, és amely a gazdálkodók közötti közvetlen átruházásnak felelt volna meg, különös tekintettel az adott tagállamban tapasztalható termelési trendekre. Ez a támogatás annak a kifizetésnek felel meg, melyet a nemzeti tartalékból ugyanolyan jogokban részesülő gazdálkodóktól kívánnak meg.
113. cikk
Részjogok
1. Amennyiben a 105-112. cikkeknek megfelelően történt számítások nem egész számot eredményeznek, csak az első tizedes helyet kell figyelembe venni.
2. Amennyiben ezen szakasz rendelkezéseinek használata során rész támogatási jogok keletkeznek, akár a gazdálkodó akár a nemzeti tartalék számára, ezeket a részjogok összeadódnak.
3. Amennyiben a gazdálkodó részjogosultsággal rendelkezik, ez csak a támogatás megfelelő törtegységére vonatkozik, illetve amennyiben szükséges a 104. cikkben említett kiegészítő nemzeti támogatásra és a 118. cikkben említett extenzifikációs támogatásra.
114. cikk
Az üszőkre vonatkozó különleges rendszer
1. Azon tagállamok, melyek az 1782/2003/EK rendelet 129. cikk (1) bekezdésében meghatározott lehetőséggel kívánnak élni, ezt bejelentik a Bizottságnak, és egyidejűleg szolgáltatják a rendelet 129. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesítését igazoló megfelelő adatot.
Az érintett tagállamok, amennyiben szükséges, a különleges felső határt is közlik.
A bizottság dönt arról, hogy mely tagállam felel meg az 1782/2003/EK rendelet 129. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.
Az ezen rendelet hatályba lépésekor már hatályban lévő döntések továbbra is alkalmazandók.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 129. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő tagállamok az adott év január 1-je előtt értesítik a Bizottságot az általuk meghatározott különleges nemzeti felső határ bárminemű módosításáról.
3. A különleges rendszert alkalmazó tagállam olyan feltételrendszert hoz létre, amely biztosítja, hogy a támogatást azon gazdálkodók kapják, akik az üszőállományt a tehénállomány újratelepítésére használják. Ezen feltételek állhatnak az állat korának korlátozásából és/vagy fajta követelményből. A tagállamok a vonatkozó év január elseje előtt értesítik a Bizottságot az elfogadott feltételekről. Minden ezt követő módosítást a vonatkozó év január elseje előtt be kell jelenteni a Bizottságnak.
4. Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet 129. cikk (1) bekezdésben említett arányos csökkentés során a jogosult állatlétszám kevesebb egy egész számnál, a tizedes rész vonatkozásában a támogatás megfelelő törtmennyiségét ki kell fizetni, és amennyiben szükséges, így kell eljárni a 104. cikkben említett kiegészítő nemzeti támogatás és a 118. cikkben említett extenzifikációs támogatás tekintetében is. Ez esetben csak az első tizedes helyet kell figyelembe venni.
5. A különleges támogatási rendszert alkalmazó tagországokban az 1782/2003/EK rendelet 125. cikkének (2) bekezdésében meghatározott minimális tartott állat számra vonatkozó követelményeket vagy teljes mértékben az anyatehenekre vonatkozóan kell teljesíteni, ha a gazdálkodó anyatehénre vonatkozó támogatásra nyújtott be kérelmet, vagy teljes mértékben üszőkre, ha üszőre nyújtott be kérelmet.
6. A 105-113. cikkek rendelkezései nem vonatkoznak erre a különleges rendszerre.
115. cikk
Az állatok számának kerekítése
Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet 125. cikk második bekezdés második albekezdése alapján a maximális üsző szám százalékos számításának eredménye nem egész szám, akkor - ha 0,5-nél kevesebb - a számot a legközelebbi egész szám felé kell lekerekíteni, ha 0,5-nél több, a legközelebb eső egész számhoz fel kell kerekíteni.
4. SZAKASZ
A különleges támogatásra és az anyatehénre vonatkozó támogatásra vonatkozó közös rendelkezések
1. alszakasz
Általános rendelkezések
116. cikk
A különleges támogatásra és az anyatehénre vonatkozó támogatásra vonatkozó kérelmek
1. A tagállam adminisztrációs okokból meghatározhatja, hogy a különleges támogatásra és az anyatehénre vonatkozó támogatásra vonatkozó az 1782/2003/EK rendelet 22. cikkében említett közvetlen kifizetésre irányuló támogatási kérelmek egy minimális számú állatra vonatkozzanak, feltéve, hogy ez nem több mint 3.
2. A 102. cikk (2) bekezdés és a 118c. cikk (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállam meghatározhatja a támogatási kérelmek beadására rendelkezésre álló időszakot és dátumokat, valamint a gazdálkodó által támogatási rendszerenként és naptári évenként beadható kérelmek számát.
117. cikk
Állománysűrűség
1. Azoknak a gazdálkodóknak, akik ugyanazon naptári évre vonatkozóan az 1782/2003/EK 22. cikkében meghatározott közvetlen kifizetésre irányuló kérelmet nyújtanak be különleges támogatásra vagy anyatehénre vonatkozó támogatásra, az illetékes hatóságok a gazdaság takarmány területének figyelembe vételével meghatározzák a számos állat egységek számát, azon állatszámmal összhangban, amelyre különleges támogatás vagy anyatehénre vonatkozó támogatás adható.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 131. cikkében említett állománysűrűség meghatározása során az alábbi eljárás alkalmazandó:
(a)
figyelembe kell venni az adott évben kezdődő kiegészítő illeték rendszerre történő 12 hónapos kérelmi időszak kezdetét megelőző március 31-én a gazda számára rendelkezésre álló tej egyéni referencia mennyiségét;
(b)
az ezen referencia mennyiség termeléséhez szükséges tehenek számát meg kell adni ennek a rendeletnek a 103. cikkében meghatározott számítással
3. A támogatásra jogosult tehenek számának meghatározása során:
(a)
az integrált rendszerben meghatározott szabályok alapján megállapított hektárszámot meg kell szorozni az 1782/2003/EK rendelet 131. cikkében említett állománysűrűséggel;
(b)
az így kapott összegből ki kell vonni a tej referenciamennyiségének termeléséhez szükséges tejelő tehenek számának megfelelő számos állat egység számát;
(c)
az így kapott összegből ki kell vonni az azon juhok és/vagy kecskék számának megfelelő állomány egység számot, amelyre a támogatási kérelmet benyújtották.
Az így kapott végösszegnek meg kell egyeznie a maximális számos állat egység számmal, amelyre különleges támogatás és anyatehénre vonatkozó támogatás nyújtható.
4. A tagállamok tájékoztatnak minden gazdálkodót a számukra megállapított állománysűrűségről és az ebből következő számos állat egységről, amelyre támogatás nyújtható.
2. alszakasz
Extenzifikációs támogatási rendszer
(1782/2003/EK rendelet 132. cikk)
118. cikk
Extenzifikációs kifizetési rendszerben való részvétel
1. Az extenzifikációs kifizetésben való részvétel feltétele, hogy a gazdálkodó jelzi az 1782/2003/EK rendelet 22. cikkében említett közvetlen kifizetésre irányuló kérelemben, hogy részt kíván venni az extenzifikációs rendszerben.
2. Azon állatokra, melyeket a 88. cikk alapján különleges támogatásban részesültnek kell tekinteni, nem lehet extenzifikációs kifizetést kérni.
118a. cikk
Az összeírással történő állománysűrűség meghatározása
1. Annak ellenőrzésének céljából, hogy az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (3) bekezdésének (a) pontja alapján számított teljes állat-létszám megfelel az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (2) bekezdésben szereplő állománysűrűségre vonatkozó követelményeknek, a tagországok évenként legalább öt állat összeírási időpontot határoznak meg, amelyekről értesítik a Bizottságot.
Azoktól az esetektől eltekintve, amikor a tagállamok úgy határoznak, hogy az összeírás időpontjai az év bármely napján lehetnek, az összeírás időpontjait véletlenszerűen kell elosztani oly módon, hogy az egész évet képviselje, évente változtatva legyen, és minden összeírási időpont a posteriori legyen meghatározva és a gazdálkodó felé legkorábban két héttel ennek meghatározása után kerüljön kiértesítésre.
2. Az összeszámlálás idején az állatokat, a tagállam választásának megfelelően, a következőkben felsorolásra kerülő módszerek egyikének alkalmazásával kell megszámolni:
(a)
A tagállam kérheti mindegyik gazdálkodót, hogy a telep nyilvántartás alapján a tagállam által meghatározott időpontot megelőzően nyilatkozzon a számos állat egység számáról vagy mindkét, az 1782/2003/EK rendelet 131. cikk (2) bekezdésének (a) pontjában szereplő átváltási táblázatában meghatározott szarvasmarha kategóriába tartozó állatok számáról;
(b)
A tagállamok a számos állat egység szám meghatározására az 1782/2003/EK rendelet (3) cikkének (b) pontjában meghatározott számítógépes adatbázist használhatnak, feltéve, hogy ezen adatbázisok az adott tagállam számára, megfelelő biztosítékot nyújtanak az extenzifikációs kifizetési rendszer céljait szolgáló adatok hitelességét illetően.
3. A gazdálkodó, az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az állatállomány sűrűségére vonatkozó követelményeknek történő megfelelés meghatározásra használt számos állategység szám lehet az összeírás időpontjában számolt számosállat-egység szám plusz az ugyanabban a naptári évben támogatási kérelemre felterjesztett juhoknak és kecskéknek megfelelő számosállat-egység szám számtani átlaga.
Azonban, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy az összeírás időpontjai az év bármely napján lehetnek, rendelkezhetnek úgy, hogy a 2. bekezdés a) és b) pontjában meghatározott számok pro rata temporis (időarányosan) kerüljenek kiszámolásra arra az időszakra, amely alatt az állatokat a telepen tartották.
4. A tagállamoknak meg kell tennie az 1782/2003/EK rendelet 29. cikkének alkalmazásához szükséges intézkedéseket azoknak a gazdálkodóknak az esetében, akik az év egy részében aránytalanul alacsony sűrűségi hányaddal mesterségesen hozzák létre a rendelet 132. cikkében előírt feltételeket.
118b. cikk
Az állománysűrűség egyszerűsített meghatározása
1. A 118a. cikktől való eltérés útján a tagállamok engedélyezhetik a gazdáknak, hogy az állománysűrűség kiszámolásának egyszerűbb módját válasszák.
Ebben az esetben a támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:
(a)
a gazda nyilatkozatát, hogy a támogatási kérelem benyújtásának napjáig teljesítette az 1782/2003/EK rendelet 132. cikkében meghatározott maximális állománysűrűséget;
(b)
arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a naponkénti állománysűrűség a támogatási kérelem benyújtásának napjától következő december 31-ig meg fog felelni a maximális állománysűrűségnek.
Amennyiben az adott tagállam az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (2) bekezdés második albekezdésének alkalmazása mellett dönt, a gazdáknak a támogatási kérelemben meg kell határozni, hogy a két maximális állománysűrűség közül melyiket vizsgálja. A gazdálkodó ezt a döntését az állatok számára vonatkozó helyszíni ellenőrzés bejelentése előtt megváltoztathatja.
A gazdálkodó az állatok számára irányuló helyszíni ellenőrzés kihirdetése előtt értesítheti az illetékes hatóságot a második albekezdés (b) pontjában említett kötelezettségvállalás visszavonásáról. Ebben az esetben a gazdálkodó extenzifikációs kifizetésre nem jogosult.
A második albekezdésben megadott nyilatkozatot és kötelezettségvállalást az integrált rendszerben meghatározott ellenőrzési és szankcionálási rendelkezéseknek alá kell vetni.
2. Amennyiben a tagállamok az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított opciót választják, vagy annak kérelmezését megszüntetik, akkor döntésükről a vonatkozó naptári év január 1-je előtt értesítik a Bizottságot.
118c. cikk
Hegyvidéki területen gazdálkodók
1. Azok a tagállamok amelyek az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (4) bekezdésében meghatározott lehetőséggel élni szándékoznak, erről értesítik a Bizottságot és ezzel egyidejűleg a Bizottság felé benyújtják azokat a megfelelő adatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az ebben a cikkben meghatározott feltételeknek megfelelnek.
Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 132. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „hegyvidéki területen gazdálkodó”:
(a)
az a gazdálkodó, akinek a gazdasága hegyvidéki területen fekszik;
(b)
az a gazdálkodó, akinek a takarmányozási területének 50 %-a hegyvidéki területen fekszik.
A Bizottság dönt arról, hogy mely tagállamok felelnek meg az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 132. cikk (4) bekezdésben meghatározottaknak.
Az e rendelet hatályba lépésekor már hatályban lévő döntések továbbra is élnek.
2. A 118. cikk 1. bekezdésének sérelme nélkül azon gazdálkodók, akik jelen cikk 1. bekezdésében foglalt extenzifikációs támogatásban kívánnak részesülni, jelzik támogatási kérelmükben, hogy az extensifikációs kifizetésre pályáznak. A gazdálkodóknak a 118. cikk szerinti kérelem benyújtásától számított, legalább 6 egymást követő hónapon át minimum annyi számú tejelő tehenet kell tartania, mint amennyi után extenzifikációs kifizetésre pályázik. A 6 hónapos visszatartási időszak a pályázat benyújtását követő napon kezdődik.
A kérelmeket az adott naptári évben egy, a tagország által meghatározott összesen 6 hónapos időszak alatt kell benyújtani.
A tagállamok a kérelmek benyújtására a teljes időszakon belül elkülönített időszakokat is meghatározhatnak.
118d. cikk
A kifizetésre jogosult tejelő tehenek maximális száma
Azon szarvasmarhák száma, amelyekre a gazdálkodó extenzifikációs kifizetési igénye jóváhagyásra került nem haladhatja meg az alábbi számokat:
(a)
tejelő tehenek száma, amely ahhoz szükséges, hogy megtermelje az adott évben kezdődő kiegészítő illeték rendszerre történő 12 hónapos kérelmi időszak kezdetét megelőző március 31-én a gazdálkodó számára rendelkezésre álló tej egyéni referencia mennyiséget; a tehenek számát a XVI. melléklet szerinti átlag tejhozam alapján kell kiszámítani.
(b)
a 118a. cikk szerint meghatározott telepi összes tehén száma csökkentve az egyéni felső határ által megszabott anyatehenek számával.
119. cikk
Általános rendelkezések
1. A tagállamok az adott év január elseje előtt értesítik a Bizottságot az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk 3. bekezdés c) pontban meghatározott „legelő” szó meghatározásának bárminemű módosításáról.
2. Ezen albekezdés alapján számított állománysűrűség eredményénél csak az első két tizedes helyet kell figyelembe venni.
3. Ennek az albekezdésnek az alkalmazása során, amennyiben az illetékes állategészségügyi hatóságok arról rendelkeznek, hogy az állatok csak vágási célból hagyhatják el a termelő egységet, a gazdaságban jegyzett számosállat egységet 0,8-as együtthatóval meg kell szorozni.
Ez az intézkedés arra az időszakra korlátozódik, plusz 20 napra, melyen belül az első albekezdésben említett döntés alkalmazandó, feltéve, hogy a gazdálkodó a döntéstől számított 10 munkanapon belül írásban értesítette az illetékes hatóságot a kérdéses állatok meglétéről és minden intézkedést megtett a járvány előfordulásának megakadályozására és/vagy csökkentésére.
5. SZAKASZ
Vágási támogatás
(Az 1782/2003/EK rendelet 130. cikke)
120. cikk
A tagállamok előírhatják a mezőgazdasági termelőknek, hogy amennyiben vágási támogatásban szeretnének részesülni egy adott naptári évben, részvételi nyilatkozatot kell benyújtaniuk az adott év első kérelmének beadása előtt vagy azzal egy időben.
A tagállam hozzájárulhat ahhoz, hogy amennyiben a mezőgazdasági termelő nem változtat korábbi részvételi nyilatkozatán, az továbbra is érvényben marad.
121. cikk
Kérelmek
1. A támogatási kérelmeknek tartalmazniuk kell a vágási támogatás kifizetéséhez szükséges információkat, különösen az állat születési dátumát abban az esetben, ha az állat 1998. január 1-je után született.
A támogatási kérelmeket a tagállam által meghatározott határidőn belül kell benyújtani, mely nem haladhatja meg az állat levágását követő hat hónapot, illetve - az állat exportálása esetén - a közösségi vámterület elhagyásának dátumát követő hat hónapot. A kérelmek beadási határideje a következő év februárjának végén lejár, kivéve az érintett tagállam által meghatározott kivételes eseteket amennyiben az állatokat elszállítják vagy exportálják. Az említett határidő sérelme nélkül a tagállamok meghatározhatnak időszakokat és dátumokat a támogatási kérelmek benyújtására nézve, és előírhatják, hogy egy mezőgazdasági termelő naptári évenként mennyi kérelmet nyújthat be.
A tagállamok engedélyezhetik, hogy a kérelmet a mezőgazdasági termelőn kívüli más személyen keresztül nyújtsák be. Ilyen esetekben a kérelmen fel kell tüntetni a vágási támogatásra jogosult mezőgazdasági termelő nevét és címét.
Az integrált rendszer részeként bemutatott követelményeken kívül a kérelem tartalmazza:
(a)
olyan esetekben, amikor a támogatást a vágáskor nyújtják, a vágóhídi tanúsítványt, illetve a vágóhíd által kiadott vagy aláírt bármely, legalább ugyanezen információkat tartalmazó dokumentumot, melyen feltüntették:
(i)
a vágóhíd nevét és címét (vagy ezzel egyenértékű kódot),
(ii)
a vágás dátumát, az állat azonosító és vágási számát,
(iii)
borjak esetében a vágott féltest tömegét, kivéve azokat az eseteket, melyekre a 122. cikk (4) bekezdése vonatkozik;
(b)
olyan esetekben, amikor az állatot harmadik országba exportálják:
(i)
az exportáló nevét és címét (vagy ezzel egyenértékű kódot),
(ii)
az állat azonosító számát,
(iii)
az exportnyilatkozatot, mely tartalmazza az 1998. január 1-je után született állatok korát, és borjak esetében - kivéve azokat az eseteket, melyekre a 122. cikk (4) bekezdése vonatkozik - az élőtömeget, mely nem haladhatja meg a 300 kg-ot,
(iv)
az export-visszatérítés követelményeivel azonos módon kiadott igazolást arról, hogy az állat elhagyta a Közösség vámterületét.
A tagállamok előírhatják, hogy a negyedik albekezdés (a) és (b) pontjában említett információkat a tagállam által elismert, információ-technológiai módszereket használó szerven vagy szerveken keresztül továbbítsák.
A tagállamok rendszeres és előre be nem jelentett ellenőrzéseket tartanak a kiadott dokumentumok és tanúsítványok, valamint adott esetben a negyedik albekezdésben említett információ pontosságának felülvizsgálatára.
2. Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok előírhatják, hogy az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének (b) pontjában említett számítógépes adatbázisba bevitt, az állatok levágására vonatkozó, a vágóhíd által a hatáskörrel rendelkező hatóságnak továbbított információt a mezőgazdasági termelő nevében benyújtott vágási támogatási kérelemnek tekintik, azzal a feltétellel, hogy ezek az adatbázisok a tagállamok számára kielégítő biztosítékot nyújtanak adataik pontosságát illetően a vágás-támogatási rendszer, illetve adott esetben a speciális vágási támogatás, és/vagy a vágással és/vagy a szezonalitást csökkentő támogatással kapcsolatos kiegészítő támogatások kifizetésének céljaira.
A tagállamok azonban előírhatják, hogy a mezőgazdasági termelők kérelmet nyújthatnak be. Ebben az esetben meghatározhatják, hogy a kérelem milyen információkat tartalmazzon.
Azok a tagállamok, melyek e bekezdésnek az alkalmazását választják, kötelesek értesíteni a Bizottságot minden további változásról annak végrehajtása előtt.
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kifizető szervezetnek eljuttatott adatok tartalmazzák a vágási támogatás kifizetéséhez szükséges összes információt, különösen:
(a)
az adott évben levágott állatok típusát és mennyiségét az 1782/2003/EK rendelet 130. cikk (1) bekezdésében említettek szerint;
(b)
az említett cikkben a korhatárokra és a vágott féltest tömegére vonatkozó követelményeknek, valamint az e rendelet 123. cikkében meghatározott tartási időszaknak való megfelelést igazoló információt;
(c)
adott esetben a speciális támogatás vágáskori kifizetéséhez, és/vagy a vágással és/vagy a szezonalitást csökkentő támogatással kapcsolatos kiegészítő támogatások kifizetéséhez szükséges információkat.
3. A 123. cikkben említett tartási időszak után Közösségen belüli értékesítésre szánt állatok esetében is ki kell állítania a vágóhídnak az e cikk (1) bekezdés negyedik albekezdésének (a) pontjában említett dokumentumokat, még akkor is, ha az a tagállam, ahol a vágást végrehajtották, az e cikk (2) bekezdésében rögzített eltérést alkalmazza.
Két tagállam megállapodhat arról, hogy a (2) bekezdésben leírt rendszert alkalmazza, amennyiben adatátviteli rendszereik kompatibilisek.
A tagállamok segítik egymást a kiadott dokumentumok hitelességének és/vagy a szolgáltatott adatok pontosságának hatékony ellenőrzésében. E célból az a tagállam, ahol a kifizetés történik, rendszeresen továbbítja a vágást végző tagállamtól kapott vágási tanúsítványok összesítését, vágóhidanként csoportosítva (vagy ennek megfelelő információt) annak a tagállamnak, ahol a vágást végezték.
122. cikk
Vágott féltest tömege és meghatározása
1. Az 1782/2003/EK rendelet 130. cikk (1) bekezdés (b) pontjának alkalmazásában, a borjú vágott féltest a nyúzás, zsigerelés és véreztetés után, a fej és a lábak nélkül, de a májjal, a vesékkel és a vesezsírral együtt értendő.
2. A figyelembe veendő tömeg a vágott féltest hűtés utáni tömege, vagy a vágott meleg féltestnek a vágás után lehető leghamarabb lemért, és 2 %-kal csökkentett tömege.
3. Amennyiben a vágott féltestet a máj, a vesék és/vagy a vesezsír nélkül készítik el, annak tömegét növelni kell:
(a)
3,5 kilogrammal a máj esetében;
(b)
0,5 kilogrammal a vesék esetében;
(c)
3,5 kilogrammal a vesezsír esetében.
4. A tagállamok előírhatják, hogy teljesítettnek tekintik az 1782/2003/EK rendelet 130. cikk (1) bekezdés (b) pontjában a tömegre meghatározott követelményt, amennyiben a borjú a vágáskor vagy az exportáláskor 6 hónaposnál fiatalabb.
Ha a vágott féltest tömegét a vágóhídon nem lehet megállapítani, teljesítettnek minősül az 1782/2003/EK rendelet 130. cikk (1) bekezdés (b) pontjában a tömegre meghatározott követelmény, amennyiben az élőtömeg nem haladja meg a 300 kilogrammot.
123. cikk
Támogatás kedvezményezettje
1. A vágási támogatást az a mezőgazdasági termelő kapja, aki az állatot minimum két hónapig tartotta, és ez az időszak a vágás előtt kevesebb mint egy hónappal, illetve az exportálás előtt kevesebb mint két hónappal ért véget.
2. Amennyiben a borjú a vágáskor három hónaposnál fiatalabb, a minimum tartási időszak egy hónap.
124. cikk
Nemzeti felső határok
1. Az 1782/2003/EK rendelet 130. cikk (1) és (3) bekezdésében említett nemzeti felső határok e rendelet XVII. mellékletében találhatók.
2. Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet 130. cikk (4) bekezdésében előírt arányos támogatáscsökkentés alkalmazása során a támogatásra jogosult állatok számának kalkulációja nem egész számot ad, kifizetik a tizedes tört résznek megfelelő vágási támogatást is. Ilyenkor csak az első tizedes jegyet veszik figyelembe.
6. SZAKASZ
Kiegészítő támogatások
(Az 1782/2003/EK rendelet 133-136. cikke)
125. cikk
Nemzeti szabályozás
Az 1782/2003/EK rendelet 137. cikkében említett, a nemzeti szabályozásra vonatkozó részletes információ magában foglalja:
(1)
Állatlétszám-alapú támogatásnál adott esetben:
(a)
a becsült fejenkénti összeget minden egyes állatkategóriára, valamint a támogatás odaítélésére vonatkozó rendelkezéseket;
(b)
az egyes állatkategóriákra vonatkozó összes kiadás becsült értékét, pontosan meghatározva, hogy az adott támogatást a vágási támogatás pótlékaként fizetik-e, valamint az érintett állatok becsült számát;
(c)
a specifikus állománysűrűségi követelményeket, kivéve azokat az eseteket, amikor a támogatás kifizetése a vágási támogatás pótlékaként történik;
(d)
adott esetben a hímivarú szarvasmarha gazdaságonkénti maximális létszámát;
(e)
a jelentkezésre vonatkozó egyéb előírásokat.
Az (a) és (b) pontokban említett állatkategóriák a következők: bikák, tinók, anyatehenek, tejelő tehenek, anyatehénre vonatkozó támogatásra jogosult üszők, és egyéb üszők, illetve bármely alcsoport, melyet a tagállam meghatároz és bevesz az adott kategóriákba;
(2)
Területalapú támogatásnál adott esetben:
(a)
a regionális bázisterület számítását;
(b)
hektáronkénti becsült összeget;
(c)
az összes kiadás becsült értékét és az érintett terület becsült nagyságát hektárban;
(d)
a jelentkezésre vonatkozó egyéb előírásokat.
7. SZAKASZ
Általános rendelkezések
126. cikk
Előlegfizetés
1. Az 1782/2003/EK rendelet 28. cikk (3) bekezdés (b) pont értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóság a különleges támogatás, az anyatehénre vonatkozó támogatás és a vágási támogatás 60 %-át előlegként kifizeti a mezőgazdasági termelőnek a jogosult állatok száma után az adminisztratív és a helyszíni ellenőrzések eredménye alapján.
A különleges támogatás, a 114. cikkben említett speciális üszőtámogatási rendszer és a vágási támogatás esetében a tagállam csökkentheti az előleg százalékos arányát, de ez nem lehet kevesebb 40 %-nál.
Ezen felül, a tagállam az 1782/2003/EK rendelet 133. cikkében említett kiegészítő támogatás összegének maximum 60 %-át előlegként kifizetheti a mezőgazdasági termelőnek az adminisztratív és a helyszíni ellenőrzések eredménye alapján.
Az előleg nem fizethető ki annak a naptári évnek október 16-a előtt, amelyre a támogatást igényelték, illetve amelyben a kiegészítő támogatást odaítélték.
2. A támogatás vagy a kiegészítő támogatás végső kifizetésekor a mezőgazdasági termelő megkapja a számára megítélt összeg és a kifizetett előleg közötti különbséget.
127. cikk
Juttatás éve
1. A kérelem beadásának dátuma képezi azt a döntő eseményt, mely meghatározza, hogy melyik év számít a különleges támogatási, az anyatehén támogatási, a szezonalitást csökkentő támogatási és az extenzifikációs támogatási rendszerek által szabályozott állatok után odaítélt támogatás juttatási évének, illetve azt, hogy az állománysűrűség számításánál milyen számosállategység (SZÁE) értéket vesznek figyelembe.
Ha azonban a különleges támogatást a 93. cikk értelmében ítélik oda, az igényelhető támogatás összege az az összeg, mely a vágás vagy az exportálás évének december 31. napján érvényben van a következő esetekben:
(a)
ha az állatot legkésőbb december 31-én vágták vagy exportálták;
(b)
ha a támogatási kérelmet az említett dátum után nyújtották be az említett állatra.
2. A vágási támogatás tekintetében a támogatás arányának alkalmazásánál és a 124. cikkben leírt arányos támogatáscsökkentés kiszámításánál a juttatás éve az az év, amelyben a vágás vagy az exportálás történt.
128. cikk
Átváltás nemzeti valutára
A támogatások, az extenzifikációs támogatás és a kiegészítő támogatások összegének nemzeti valutára való átváltása a 127. cikk szerint meghatározott juttatási évet megelőző december hónapban alkalmazható váltóárfolyamok arányosan számított átlagán történik. Az átlagos váltóárfolyamot a Bizottság a következő hónapban rögzíti.
129. cikk
Bizonyos anyagok vagy termékek illegális használatára vagy birtoklására vonatkozó szankciók
A vonatkozó közösségi állatgyógyászati rendeletekben nem engedélyezett anyagok és termékek illegális használata vagy birtoklása általi sorozatos törvénysértés esetén a tagállamok - a törvénysértés súlyosságának figyelembevételével - meghatározzák a támogatási rendszerekből való kizárás időtartamát, melyet az 1782/2003/EK rendelet 140. cikk (1) bekezdés második albekezdése rögzít.
130. cikk
A tejre vonatkozó egyéni referenciamennyiség meghatározása
Az 1788/2003/EK rendelet 1. cikkében meghatározott 11. időszak végéig, eltérve e rendelet 102. cikke (1) bekezdés (a) pontjától, 117. cikke (2) bekezdés (a) pontjától és 118d. cikke (a) pontjától, a tagállamok előírhatják, hogy amennyiben egy tejtermelő az 1788/2003/EK rendelet 5. cikk (j) és (k) pontja vagy az említett rendelet 16., 17. és 18. cikkének végrehajtása érdekében hozott nemzeti rendelkezések szerint egyéni referenciamennyiségről március 31-ei hatállyal lemond vagy azt április 1-jei hatállyal egészben vagy részben átvállalja, a következőket kell meghatározni április 1-jén:
(a)
a rendelkezésre álló tej maximális egyéni referenciamennyiségét az anyatehénre vonatkozó támogatásra való alkalmassághoz, valamint az anyatehenek maximális számát;
(b)
a tejelő tehenekre vonatkozó kiegészítő támogatások fejenkénti összegét;
(c)
a tejelő tehenek számát a hegyvidéki területeken elhelyezkedő gazdaságokban tartott tejelő tehenek extenzifikációs támogatásának odaítélése céljából;
(d)
az állománysűrűséget.
130a. cikk
A tartási időszakok meghatározása
A 90. cikkben, a 94. cikk (1) bekezdésében, a 101. cikkben, a 118c. cikk (2) bekezdésében és a 123. cikkben említett tartási időszakok utolsó napja az a nap, legyen az akár munkanap, akár nem, mely megelőzi az időszak első napjával azonos számú napot.
131. cikk
Bejelentés
1. Az 1782/2003/EK rendelet 68. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok kötelesek jelenteni a Bizottságnak:
(a)
évente legkésőbb szeptember 15-ig az adott év első hat hónapjára vonatkozóan, illetve március 1-jéig az előző év második hat hónapjára vonatkozóan a borjak számát, amelyre vágási támogatást igényeltek, feltüntetve, hogy az állatokat vágták-e vagy exportálták;
(b)
minden évben legkésőbb július 31-ig az előző naptári évre vonatkozóan:
(i)
a borjak számát, amelyre a vágási támogatást odaítélték, feltüntetve, hogy a támogatást vágásra vagy exportálásra adták-e, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát;
(ii)
a borjak számát, amelyre a vágási támogatást a megelőző naptári évre vonatkozóan a nemzeti felső határok alkalmazása miatt nem ítélték oda.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 68. cikk (2) bekezdés (a) pont (i) és (ii) alpontjainak alkalmazása esetén a tagállamok kötelesek jelenteni a Bizottságnak:
(a)
évente legkésőbb szeptember 15-ig az adott év első hat hónapjára vonatkozóan, illetve március 1-jéig az előző év második hat hónapjára vonatkozóan:
(i)
a tehenek számát, amelyre anyatehénre vonatkozó támogatást igényeltek, lebontva az 1782/2003/EK rendelet 125. cikk (2) bekezdés (a) és (b) pontjaiban említett rendszerek szerint;
(ii)
a borjakon kívüli szarvasmarhák számát, amelyre vágási támogatást igényeltek, feltüntetve, hogy az állatokat vágták-e vagy exportálták;
(b)
minden évben legkésőbb július 31-ig az előző naptári évre vonatkozóan:
(i)
a tehenek és üszők számát, amelyre az anyatehénre vonatkozó támogatást odaítélték, lebontva az 1782/2003/EK rendelet 125. cikk (2) bekezdés (a) és (b) pontjaiban említett rendszerek szerint, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát minden egyes rendszer esetében;
(ii)
adott esetben az állatok számát, amelyre a támogatást a megelőző naptári évre vonatkozóan az üszőkre meghatározott specifikus nemzeti felső határok alkalmazása miatt nem ítélték oda.
(iii)
adott esetben az anyatehénre vonatkozó támogatáson kívüli bármely nemzeti támogatás odaítélését, feltüntetve:
-
a támogatás megadásának feltételeit,
-
az állatonként odaítélt összeget;
(iv)
a borjakon kívüli szarvasmarhák számát, amelyre a vágási támogatást odaítélték, feltüntetve, hogy a támogatást vágásra vagy exportálásra adták-e, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát;
(v)
a borjakon kívüli szarvasmarhák számát, amelyre a vágási támogatást a megelőző naptári évre vonatkozóan a nemzeti felső határok alkalmazása miatt nem ítélték oda.
3. Az 1782/2003/EK rendelet 68. cikk (2) bekezdés (b) pont (i) alpontjának alkalmazása esetén a tagállamok kötelesek jelenteni a Bizottságnak:
(a)
évente legkésőbb szeptember 15-ig az adott év első hat hónapjára vonatkozóan, illetve március 1-jéig az előző év második hat hónapjára vonatkozóan a borjakon kívüli szarvasmarhák számát, amelyre vágási támogatást igényeltek, feltüntetve, hogy az állatokat vágták-e vagy exportálták.
(b)
minden évben legkésőbb július 31-ig az előző naptári évre vonatkozóan:
(i)
a borjakon kívüli szarvasmarhák számát, amelyre a vágási támogatást odaítélték, feltüntetve, hogy az állatokat vágták-e vagy exportálták, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát;
(ii)
a borjakon kívüli szarvasmarhák számát, amelyre a vágási támogatást a megelőző naptári évre vonatkozóan a nemzeti felső határok alkalmazása miatt nem ítélték oda.
4. Az 1782/2003/EK rendelet 68. cikk (2) bekezdés (b) pont (ii) alpontjának alkalmazása esetén a tagállamok kötelesek jelenteni a Bizottságnak:
(a)
évente legkésőbb szeptember 15-ig az adott év első hat hónapjára vonatkozóan, illetve március 1-jéig az előző év második hat hónapjára vonatkozóan a hímivarú szarvasmarhák számát, amelyre különleges támogatást igényeltek, lebontva korcsoportokra és állattípusokra (bika vagy tinó).
(b)
minden évben legkésőbb július 31-ig az előző naptári évre vonatkozóan:
(i)
a hímivarú szarvasmarhák számát, amelyre a különleges támogatást odaítélték, lebontva korcsoportokra és állattípusokra (bika vagy tinó), valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát;
(ii)
az állatok számát, korcsoportokra lebontva, amelyre a különleges támogatást a megelőző naptári évre vonatkozóan a regionális felső határ alkalmazása miatt nem ítélték oda.
5. A tagállamok kötelesek minden évben legkésőbb július 31-ig jelenteni a Bizottságnak az előző naptári évre vonatkozóan a ténylegesen kifizetett támogatások összegét, az egységes támogatási rendszer részleges végrehajtását illető választási lehetőség szerint, az 1782/2003/EK rendelet 139. cikk (2) bekezdésében meghatározott csökkentés alkalmazása után.
6. Az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkének alkalmazása esetén a tagállamok kötelesek jelenteni a Bizottságnak:
(a)
adott esetben évente legkésőbb szeptember 15-ig az adott év első hat hónapjára vonatkozóan, illetve március 1-jéig az előző év második hat hónapjára vonatkozóan az állatok számát, amelyre a szezonalitást csökkentő támogatást odaítélték, lebontva, hogy a különleges támogatás első vagy második részfolyósításából részesültek, valamint a két korcsoport mindegyikének megfelelő mezőgazdasági termelők számát;
(b)
minden évben legkésőbb július 31-ig az előző naptári évre vonatkozóan:
(i)
a hímivarú szarvasmarhák számát, az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (2) bekezdésében meghatározott határértékek szerint lebontva, amelyre az extenzifikációs támogatást odaítélték, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát, az említett határértékeknek megfelelően külön-külön feltüntetve;
(ii)
a tehenek és üszők számát, az 1782/2003/EK rendelet 132. cikk (2) bekezdésében meghatározott határértékek szerint lebontva, amelyre az extenzifikációs támogatást odaítélték, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát, az említett határértékeknek megfelelően külön-külön feltüntetve;
(iii)
a tejelő tehenek számát, amelyre az extenzifikációs támogatást odaítélték;
(iv)
az állatok számát, amelyre az állománysűrűségtől független támogatást odaítélték, valamint az érintett mezőgazdasági termelők számát.
7. A tagállamok az e cikkben meghatározott adatokat a XVIII. és XIX. mellékletben található táblázatok felhasználásával közlik.
8. SZAKASZ
Átmeneti és záró rendelkezések
132. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az 1998. január 1-je előtt született állatok esetében alkalmazni kell az állatok azonosítására és nyilvántartására vonatkozó, az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkében előírt követelményt, a 92/102/EEC tanácsi irányelvben (39) meghatározott eljárás szerint, kivéve azokat az eseteket, amikor az állatokat Közösségen belüli értékesítésre szánják.
133. cikk
Az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkében említett átmeneti időszak során alkalmazható rendelkezések
E fejezet más cikkeinek sérelme nélkül, a 2005-ös és 2006-os naptári évben alkalmazni kell a 96., 97., 98., 117., 118-118d., 119. és 125. cikket, amennyiben a tagállamok élnek az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkében meghatározott lehetőséggel.
14. FEJEZET
EGYSZERŰSÍTETT TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSI RENDSZER
(az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikke)
134. cikk
Támogatásra jogosult minimális terület gazdaságonként
A XX. melléklet tartalmazza a gazdaságonkénti minimális területet, amelyre az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint a 0,3 ha fölötti szinten a támogatást igényelni lehet.
135. cikk
Mezőgazdasági területek
Az 1782/2003EK rendelet 143b. cikk (4) bekezdésében meghatározott, az egyszerűsített területalapú támogatási rendszer keretébe tartozó mezőgazdasági területeket a XXI. melléklet sorolja fel.
136. cikk
A 796/2004/EK rendelet alkalmazása
Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikk (6) bekezdés harmadik albekezdésének sérelme nélkül, a 796/2004/EK rendelet az egyszerűsített területalapú támogatási rendszerre vonatkozik, kivéve annak 6. cikke (3) bekezdését, 7. cikkét, 8. cikke (2) bekezdésének (b) és (c) pontját, 12. cikke (1) bekezdésének (c) pontját és (2) bekezdését, 13. cikke (2)-(8) bekezdését, 14. cikke (2) és (3) bekezdését, 16. és 17. cikkét, 21. cikke (3) bekezdését, 24. cikke (1) bekezdésének (b), (d) és (e) pontját, 26. cikke (1) bekezdésének (a), (b) és (c) pontját és (2) bekezdésének (b), (c) és (d) pontját, 27. cikke (2) bekezdésének (g), (h), (i) és (j) pontját, 28. cikke (1) bekezdésének (d) pontját, 30. cikke (3) bekezdését, 31. cikkét, 34-40. cikkét, 49. cikke (2) és (3) bekezdését, 50. cikke (2), (4), (5) és (6) bekezdését, 51-64. cikkét, 69. cikkét és 71. cikke (1) bekezdését.
137. cikk
Az egyszerűsített területalapú támogatás kérelmezése
1. Az egyszerűsített területalapú támogatási kérelmet a 796/2004/EK rendelet 2. cikk (11) bekezdésének értelmében, az említett rendelet alkalmazásában egyszeri kérelemként kell kezelni.
2. Az egyszerűsített területalapú támogatási kérelemben fel kell tüntetni az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikk (5) bekezdésében említett feltételek szerint támogatásra jogosult területet.
138. cikk
A támogatásra való jogosultság feltételeire vonatkozó csökkentések és kizárások
1. A vis maior és a 796/2004/EK rendelet 72. cikkében meghatározott különleges körülmények kivételével, amennyiben az adminisztratív vagy a helyszíni ellenőrzés során azt találják, hogy a bejelentett és a 796/2004/EK rendelet 2. cikk (22) pontja szerint mért terület közötti eltérés a mért terület 3 %-ánál több, de 30 %-ánál kevesebb, az egyszerűsített területalapú támogatási rendszer keretében nyújtandó összeget az adott évre a megállapított eltérés kétszeresével csökkentik.
Amennyiben az eltérés meghaladja a mért terület 30 %-át, az adott évre megvonják a támogatást.
Amennyiben a különbség 50 % feletti, a mezőgazdasági termelőt továbbá kizárják - a bejelentett és a mért terület különbségének megfelelő összegig - támogatásból való részesülésből. Ezt az összeget levonják azon támogatások kifizetéséből, melyre a mezőgazdasági termelő jogosult az általa a szabálytalanság észlelésének évét követő három naptári évben benyújtott kérelmekkel kapcsolatban.
2. Amennyiben a bejelentett és a mért terület közötti eltérés szándékosan elkövetett szabálytalanságból ered, a mezőgazdasági termelőnek nem ítélik oda azt a támogatást, amelyre az adott naptári évben jogosult lett volna.
Ezen felül, amennyiben az eltérés meghaladja a mért terület 20, a mezőgazdasági termelőt továbbá kizárják - a bejelentett és a mért terület különbségének megfelelő összegig - támogatásból való részesülésből. Ezt az összeget levonják azon támogatások kifizetéséből, melyre a mezőgazdasági termelő jogosult az általa a szabálytalanság észlelésének évét követő három naptári évben benyújtott kérelmekkel kapcsolatban.
3. A 796/2004/EK rendelet 2. cikk (22) pontja szerinti mért terület meghatározására az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (5) bekezdése és 143b. cikke (6) bekezdésének első albekezdése, valamint e rendelet 137. cikke vonatkozik.
15. FEJEZET
KIEGÉSZÍTŐ NEMZETI KÖZVETLEN TÁMOGATÁS
(AZ 1782/2003/EK RENDELET 143C. CIKKE)
139. cikk
Csökkentési együttható
Amennyiben egy adott ágazatnál a kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások meghaladnák a Bizottság által az 1782/2003/EK rendelet 143c. cikk (7) bekezdése szerint jóváhagyott maximális szintet, az adott ágazat kiegészítő nemzeti közvetlen támogatásának mértékét arányosan, a csökkentési együttható felhasználásával csökkenteni kell.
140. cikk
Ellenőrzések és szankciók
1. Az 1257/1999/EK rendelet 33h. cikkének megfelelően társfinanszírozott kiegészítő nemzeti közvetlen támogatásra a 796/2004/EK rendelet vonatkozik.
2. Társfinanszírozás esetén az új, érintett tagállamok kötelesek megfelelő ellenőrzési intézkedéseket alkalmazni annak érdekében, hogy garantálják az 1782/2003/EK rendelet 143c. cikk (7) bekezdése szerint bizottsági jóváhagyásban meghatározott, a kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások odaítélésre vonatkozó feltételek teljesítését.
141. cikk
Jelentések
Az új tagállamok a kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások megvalósítása érdekében hozott intézkedéseikről jelentést kötelesek továbbítani az intézkedések megvalósítását követő évben június 30-ig. A jelentésnek tartalmaznia kell legalább a következőket:
(a)
a kiegészítő nemzeti közvetlen támogatásokat érintő körülményekben bekövetkezett bármilyen változás;
(b)
minden egyes kiegészítő nemzeti közvetlen támogatásra: a kedvezményezettek számát, a kifizetett támogatás területét hektárban vagy egységét;
(c)
jelentést a 140. cikk értelmében alkalmazott ellenőrzésekről és szankciókról.
142. cikk
Állami támogatás
Azok a kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások, amelyeket nem az 1782/2003/EK rendelet 143c. cikk (6) bekezdésében említett bizottsági jóváhagyásnak megfelelően fizettek ki, törvényellenes Állami támogatásnak minősülnek a 659/1999 tanácsi rendelet (40) értelmében.
16. FEJEZET
ALAPANYAG-TERMELÉS CÉLJÁBÓL PIHENTETETT TERÜLET HASZNÁLATA
1. SZAKASZ
Hatály és fogalom-meghatározások
143. cikk
Hatály
1. Az 1782/2003/EK rendeletben meghatározott a közvetlen támogatási rendszerek keretében pihentetett területek a szóban forgó rendelet 55.b) cikkével, valamint 107. cikke (3) bekezdése első francia bekezdésével összhangban, ezen fejezetben meghatározott feltételek mellett olyan alapanyagok termelésére használhatók, amelyek a nem emberi és állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belül történő előállítását szolgálják.
2. Az olyan pihentetett területek nem támogathatók, amelyeken cukorrépát, csicsókát vagy cikóriagyökeret termesztenek. Ezen fejezet rendelkezései azonban ugyanolyan módon alkalmazandók a pihentetett területeken termesztett szóban forgó növényi kultúrák esetében, mintha azok támogatásban részesíthetők lennének.
A pihentetett területeken ezek az alapanyag-termelő növényi kultúrák az alábbi feltételek esetében engedélyezettek:
(a)
a 314/2002/EGK rendeletben (41) meghatározottak szerint a cukorrépa nem használható fel cukor készítésére, valamint félkész termék, és melléktermék előállítására sem;
(b)
a 314/2002/EGK rendeletben meghatározottak szerint a cikóriagyökér és a csicsóka nem vethető hidrolízis alá, alapanyag formájában, sem mint inulin, félkész termékként, de úgy, mint oligofruktóz, valamint, úgy, mint egyéb lehetséges melléktermék sem.
144. cikk
Fogalom-meghatározások
E fejezetben a következő meghatározások alkalmazandók:
a)
„kérelmező”, olyan mezőgazdasági termelő, aki pihentetett területét az 1782/2003/EK rendelet 55 b) cikkével és 107. cikke (3) bekezdése első francia bekezdésével összhangban műveli;
b)
„felvásárló”, minden olyan a 147. cikkben meghatározott szerződést aláíró személy, aki önmaga részére vásárolja föl a 145. cikkben említett, a XXIII. mellékletben meghatározott felhasználásra szánt alapanyagokat;
c)
„elsődleges feldolgozó”, a mezőgazdasági alapanyagokat ezen rendelet XXIII. mellékletében említett egy vagy több termék előállítása céljából felhasználó.
2. SZAKASZ
A szerződés
145. cikk
Az alapanyag felhasználása
1. Összhangban az 1782/2003/EK rendelet 53. cikke b) pontjával és 107. cikke (3) bekezdése első francia bekezdésével valamennyi mezőgazdasági alapanyag megtermelhető pihentetett földterületen.
Összhangban e rendelet 163. cikke (3) bekezdésében meghatározott értékelemzési módszerrel az ezen rendelet XXIII. mellékletében említett, az alapanyag feldolgozásából származó nem élelmezési célra szánt termékek gazdasági értékének nagyobbnak kell lennie az ugyanazon feldolgozási eljárásból származó, egyéb felhasználási célra szánt termékek gazdasági értékénél.
2. Az (1) bekezdésben említett alapanyagok összhangban a 147. cikkel és a 148. cikk sérelme nélkül szerződés tárgyát képezik.
3. A kérelmező az alapanyagokat beszállítja a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak, aki azt átveszi, és kezességet vállal arra, hogy a Közösségen belül a beszállított alapanyag mennyiségével egyenértékű mennyiség kerül felhasználásra a XXIII. mellékletben említett nem élelmezési célra szánt egy vagy több végtermék előállítása céljából.
Amennyiben az elsődleges feldolgozó a betakarított alapanyagot félkész termék vagy melléktermék előállítására használja föl, úgy a betakarított alapanyag mennyiségével egyenértékű mennyiséget dolgozhat föl az első albekezdésben említett egy vagy több végtermékként.
A második albekezdésben említett esetben vagy ha a felvásárló a betakarított alapanyag mennyiségével egyenértékű mennyiséget elad, úgy az elsődleges feldolgozó vagy a felvásárló tájékoztatja azt az illetékes hatóságot, ahol a garanciavállalás megtörtént. Amennyiben a szóban forgó mennyiség egy másik tagországban kerül felhasználásra, nem pedig ott, ahol az alapanyagot betakarították, úgy az érintett tagállamok illetékes hatóságai kölcsönösen tájékoztatják egymást a szóban forgó ügyletről.
4. A szerződéses kapcsolatokat szabályzó nemzeti rendelkezések keretében, az elsődleges feldolgozó megbízhat egy harmadik felet azzal, hogy a támogatást kérelmező mezőgazdasági termelőnél az alapanyagot felvásárolja. A feldolgozó ez esetben is egy személyben felel ezen fejezetben meghatározott kötelezettségekért.
146. cikk
Derogáció
1. A 145. cikk (2) és (3) bekezdéseitől eltérve a tagállamok a kérelmezőnek engedélyezhetik:
a)
minden, az 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 és 1206 00 99 KN-kód alá tartozó betakarított gabonanövények és olajosnövények hasznosítását:
i)
tüzelőanyagként a mezőgazdasági üzem fűtésére;
ii)
a mezőgazdasági üzemben energia, valamint bioüzemanyag előállítására;
b)
a mezőgazdasági üzemben minden a 2711 29 00 KN-kód alá tartozó betakarított alapanyag biogázként történő hasznosítását.
2. Az (1) bekezdésben említett esetekben a kérelmező:
a)
a 147. cikkben említett szerződést helyettesítő nyilatkozatban kötelezettséget vállal arra, hogy a szóban forgó nyilatkozat tárgyát képező alapanyagokat közvetlenül felhasználja vagy feldolgozza; a 147. cikktől a 164. cikkig valamennyi cikk mutatis mutandis alkalmazandó.
b)
leméreti a tagállam által kijelölt szervezetnél vagy üzemben a betakarított alapanyagokat és a felhasznált alapanyagról, valamint a feldolgozási eljárásból származó termékekről és melléktermékekről meghatározott nyilvántartást vezet; ugyanakkor, a gabonanövényeket és olajos növényeket illetően, a szalma, valamint a teljes növényzet hasznosítása esetében, a mérés helyett az alapanyagok térfogat-meghatározása alkalmazható.
3. Annak a tagállamnak, amely az (1) bekezdésben felkínált lehetőséget választja, olyan ellenőrző rendszert kell kialakítania, amely garantálja az alapanyagok mezőgazdasági üzemben történő közvetlen felhasználását vagy a 2711 29 00 KN-kód alá tartozó biogázzá történő feldolgozását.
4. Összhangban az (1) bekezdés a) pontjával a felhasznált gabonanövények és olajosnövények denaturálás tárgyát képezik, amelynek módszerét a tagállam határozza meg. Ugyanakkor a tagállamok engedélyezhetik az (1) bekezdés a) pontjának ii) alpontjában említett olajosnövények magjaiból kinyert olaj denaturálását, a magok denaturálása helyett, olyan feltétellel, hogy a denaturálásra közvetlenül az olajként történő feldolgozás után kerüljön sor, illetve, hogy a magok hasznosítását ellenőrző rendszer kiépítésre kerüljön.
147. cikk
A szerződés
1. A kérelmező a támogatási kérelmének alátámasztása végett azon illetékes hatóságnak, amelyhez tartozik, benyújtja azt a szerződést, amelyet ő maga és a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó kötött. Mindemellett, a tagállam határozhat úgy, hogy a szerződés csak a kérelmező és az elsődleges feldolgozó között jöhet létre.
2. A kérelmezőnek gondoskodnia kell arról, hogy a szerződés az alábbi megjelöléseket tartalmazza:
a)
a szerződő felek neve és címe;
b)
a szerződés időtartama;
c)
minden, a szerződés tárgyát képező növényi alapanyag faja és minden egyes faj által beborított földterület nagysága;
d)
a szállítás során alkalmazandó feltételek összessége, valamint az olajosnövények esetében, a szóban forgó alapanyag az illetékes hatóság által reprezentatívnak ítélt, várható mennyisége;
e)
a 145. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel szembeni garanciavállalás;
f)
az alapanyag tervezett végső felhasználásának fő módjai összhangban a 145. cikk (1) bekezdésében és a 163. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételekkel.
3. A kérelmező ügyel arra, hogy a szerződés olyan időpontban kerüljön megkötésre, hogy a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó, annak az illetékes hatóságnak, amelyhez tartozik a szerződés egy másolatát a 157. cikk (1) bekezdésében megállapított határideig be tudja nyújtani.
4. Ellenőrzési okokra hivatkozva, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a kérelmezők alapanyagonként csak egyetlen beszállítási szerződést köthessenek.
5. Amennyiben a szerződés a 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91, 1206 00 99 vagy 1201 00 90 KN-kód alá tartozó réparepce-, szója-, napraforgómagra vagy szójababra vonatkozik, úgy a kérelmezőnek ügyelnie kell arra, hogy a meghatározott szerződésben, a (2) bekezdésben említett információkon kívül, növényfajonként kerüljön meghatározásra a melléktermékek várható teljes mennyisége, valamint a nem emberi és állati fogyasztás szánt melléktermékek várható mennyisége.
A szóban forgó mennyiségeket az alábbi aránypárok alapján kell kiszámítani:
a)
100 kilogramm 1205 10 90 vagy 1205 90 00 KN-kód alá tartozó réparepcemag és/vagy káposztarepcemag egyenértékű 56 kilogramm melléktermékkel;
b)
100 kilogramm 1206 00 91 vagy 1206 00 99 KN-kód alá tartozó napraforgómag egyenértékű 56 kilogramm melléktermékkel;
c)
100 kilogramm 1201 00 90 KN-kód alá tartozó szójabab egyenértékű 78 kilogramm melléktermékkel.
148. cikk
A szerződés tárgyát nem képező alapanyagok
A 147. cikktől eltérve a XXII. mellékletben felsorolt alapanyagok szükségszerűen nem képezik szerződés tárgyát.
Az a kérelmező, aki a pihentetett területein ezeket a növényi alapanyagokat szeretné megtermelni, és támogatásban is szeretne részesülni, úgy a tagállam illetékes hatóságához a támogatási kérelemmel együtt olyan írásos nyilatkozatot is be kell nyújtania, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy abban az esetben, amennyiben a szóban forgó alapanyagokat saját mezőgazdasági üzemében hasznosítja vagy eladja, úgy azok a XXIII. mellékletben meghatározott módon kerülnek felhasználásra.
149. cikk
Az olajos növények melléktermékeinek szójaliszt egyenértéke
1. Az érintett illetékes hatóság amint lehet, de legkésőbb az alapanyagok betakarítási évének június 30-ig tájékoztatja a Bizottságot, növényi fajtánként a várható teljes mennyiségről, az emberi és állati fogyasztásra szánt olyan melléktermékekről amelyekre a 147. cikkben említett szerződések kerültek megkötésre, amennyiben ezek a szerződések 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91, 1206 00 99 vagy 1201 00 90 KN-kód alá tartozó réparepcemagról, káposztarepcemagról, napraforgómagról vagy szójababról szólnak, valamint fajtánként felsorolva ezen olajosnövények által beborított területnagyságról.
2. A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban szolgáltatott információk alapján, szója egyenértékben megadva, kiszámítja az emberi és állati fogyasztásra szánt melléktermékek várható teljes mennyiségét, az alábbi együtthatókat alkalmazva:
-
szója olajpogácsa: 48 %,
-
káposztarepce olajpogácsa: 32 %,
-
napraforgó olajpogácsa: 28 %.
Amennyiben, az első bekezdéssel összhangban elvégzett számítás alapján, a Bizottság azt állapítja meg, hogy az emberi és állati fogyasztásra szánt melléktermékek meghaladják az 1 millió tonnás felső határt, úgy amint lehet, de legkésőbb az alapanyagok betakarítási évének július 31-ig megállapítja azokat a százalékokat, amelyekkel minden egyes szerződés esetében, az emberi és állati fogyasztásra szánható melléktermékek maximális mennyiségét csökkenteni kell.
3. SZAKASZ
A szerződés módosítása vagy felbontása
150. cikk
A szerződés módosítása vagy felbontása
Abban az esetben ha a szerződő felek azután módosítják vagy bontják fel a szerződést, hogy a kérelmező a támogatási kérelmét már benyújtotta, a kérelmezőnek csak akkor van joga arra, hogy támogatási kérelmét továbbra is fenntartsa, ha tájékoztatja azt az illetékes hatóságot, amelyhez tartozik, a szerződés módosításáról vagy a szerződés felbontásáról annak érdekében, hogy legkésőbb az érintett tagállamban a támogatási kérelem módosítására meghatározott határideig lehetővé váljék az összes szükséges ellenőrzés elvégzése.
151. cikk
Rendkívüli események
A 150. cikk sérelme nélkül, amennyiben egy kérelmező arról tájékoztatja az illetékes hatóságot, hogy rendkívüli események miatt, a szerződésben megjelölt alapanyagok egészét vagy egy részét nem lesz képes beszállítani, az illetékes hatóság miután kellőképpen megbizonyosodott a szóban forgó rendkívüli eseményekről, engedélyezheti a szerződés jogos mértékig történő módosítását vagy felbontását.
Abban az esetben, ha a szerződés módosítása a szerződés tárgyát képező földterületek csökkentését eredményezi vagy ha annak felbontására kerül sor, a kérelmező azért, hogy támogatási jogosultságát fenntartsa, köteles:
a)
a szóban forgó földeket újfent pihentetni az illetékes hatóságok által engedélyezett módon;
b)
a szerződés alól kivont földeken megtermelt alapanyagokat nem eladni, nem átadni és nem felhasználni.
152. cikk
A végső felhasználás módosítása
A 150. cikk sérelme nélkül a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó jogosult a 147. cikk (2) bekezdése f) pontjában említett, az alapanyagok tervezett végső felhasználásának fő módjait megváltoztatni, azután, hogy a szerződéssel lekötött alapanyagokat részére már beszállították, valamint abban az esetben, ha a 154. cikk (1) bekezdésében és a 157. cikk (3) bekezdése első francia bekezdésében meghatározott feltételek teljesültek.
A végső felhasználás módjai a 145. cikk (1) bekezdése második francia bekezdésében és a 163. cikk (3) bekezdésében rögzített feltételek betartása mellett változtathatók meg.
A felvásárló vagy elsődleges feldolgozó előzetesen tájékoztatja azt az illetékes hatóságot, amelyhez tartozik, azért, hogy az a szükséges ellenőrzéseket el tudja végezni.
4. SZAKASZ
Reprezentatív hozam és a beszállítandó mennyiség
153. cikk
Reprezentatív hozamok
A tagállamok minden évben és megfelelő eljárás keretében megállapítják a reprezentatív hozamokat, amelyeket meg kell termelni, és arról tájékoztatja az érintett kérelmezőket.
Ugyanakkor, a XXII. mellékletben felsorolt alapanyagok mentesülhetnek a reprezentatív hozamokkal kapcsolatos kötelezettség alól.
154. cikk
Beszállítandó mennyiségek
1. A kérelmező annál az illetékes hatóságnál, amelyhez tartozik nyilatkozatot tesz növényfajonként a betakarított alapanyag mennyiségéről, és a beszállított mennyiségről, valamint arról, hogy ezen alapanyagokat kinek szállította be.
2. A kérelmezőnek legalább a reprezentatív hozammal megegyező mennyiséget kell beszállítania a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak.
Ugyanakkor, kellőképpen bizonyított esetekben, rendkívüli okból kifolyólag a tagállamok elfogadhatják azt, hogy e mennyiség a szóban forgó reprezentatív hozamnál maximum 10 %-kal kevesebb legyen.
Mindezen túl, abban az esetben amikor a 151. cikkel összhangban az illetékes hatóság engedélyt adott a szerződés módosítására vagy felbontására, az illetékes hatóság a jogosnak tartott szintig csökkentheti azt a mennyiséget, amelyet a kérelmezőnek az első bekezdés szerint be kell szállítania.
5. SZAKASZ
A támogatás kifizetésének feltételei
155. cikk
Kifizetés
1. A kérelmező számára a támogatást az alapanyagok feldolgozását megelőzően ki lehet fizetni. Ugyanakkor, a kifizetésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha az alapanyagokból az ezen fejezet keretében beszállítandó mennyiség beszállításra került a felvásárlóhoz vagy az elsődleges feldolgozóhoz, valamint amennyiben:
a)
a 154. cikk (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozattétel megtörtént;
b)
a 158. cikk (1) bekezdésével összhangban a szerződés egy másolata beadásra került ahhoz az illetékes hatósághoz, amelyhez a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó tartozik, valamint a 145. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesültek;
c)
az illetékes hatóság megbizonyosodott a 158. cikk (2) bekezdésében említett garanciavállalásról;
d)
a kifizetéssel megbízott illetékes hivatal leellenőrizte, hogy minden egyes kérelem megfelel-e a 147. cikkben meghatározott feltételeknek.
2. Kétnyári kultúra esetében amikor a betakarításra és ennek következményeképpen az alapanyag beszállítására csak a növényi kultúra második évében kerül sor, a kifizetésre a 147. cikkben említett szerződés megkötését követő két év folyamán kerül sor, azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóságok megállapítják az alábbiakat:
a)
az (1) bekezdés b), c) és d) pontjaiban említett kötelezettségeket a növényi kultúra első évétől kezdődően betartották;
b)
a második évben az (1) bekezdés a) pontjában említett kötelezettségeknek, valamint a 157. cikk (3) bekezdése első albekezdésében említett információszolgáltatási kötelezettségnek eleget tettek.
A növényi kultúra első évében a kifizetésre csak akkor kerülhet sor, amennyiben az illetékes hatóság megbizonyosodott a 158. cikk (2) bekezdésében említett garanciavállalásról. A növényi kultúra második évében a kifizetéshez nem szükséges a garanciavállalás.
3. Állandó vagy többéves növényi kultúra esetében, a támogatás kifizetésére a szerződés megkötésétől kezdődően évenként kerül sor. A (2) bekezdésben meghatározott feltételek mutatis mutandis alkalmazandók.
6. SZAKASZ
A felvásárló és a kérelmező kötelezettségei
156. cikk
A feldolgozók száma
A nem élelmezési célú termékek legfeljebb három feldolgozónak adható tovább.
157. cikk
Kötelezettségek
1. A felvásárló vagy ez elsődleges feldolgozó az érintett tagállam által meghatározott menetrend szerint, legkésőbb az érintett tagállamban a támogatási kérelem benyújtásának az adott évre vonatkozó határideiig benyújtja a szerződés egy másolatát annak az illetékes hatóságnak, amelyhez tartozik.
Amennyiben az adott évben, a 150. cikkben említett időpont előtt a kérelmező és a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó módosítják vagy felbontják a szerződést, úgy a felvásárló vagy elsődleges feldolgozó legkésőbb a szóban forgó időpontig benyújtja a módosított vagy felbontott szerződés egy másolatát ahhoz az illetékes hatósághoz, amelyhez tartozik.
2. Az elsődleges feldolgozó annak az illetékes hatóságnak, amelyhez tartozik, a szóban forgó feldolgozás folyamatával, pontosabban annak árával és a végtermék mennyiségének meghatározására szolgáló technikai együtthatókkal kapcsolatban megad minden szükséges információt a 164. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említettek szerint.
3. A felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó a kérelmező által beszállított alapanyagot átvéve azt az illetékes hatóságot, amelyhez tartozik, tájékoztatja növényfajonként az átvett alapanyag mennyiségéről, valamint az alapanyagot beszállító szerződő fél nevéről és címéről, a beszállítás helyéről, illetve az említett szerződés referenciaszámáról a tagállamok által oly módon megállapított határideig, hogy az 1782/2003/EK rendelet 28. cikkében meghatározott időpontig a kifizetésre sor kerülhessen.
Abban az esetben, amennyiben a felvásárló vagy feldolgozó más tagország állampolgára, mint az aki az alapanyagot megtermelte, az illetékes érintett hatóság az első albekezdésben említett értesítés átvételétől számított 40 munkanapon belül a beszállított alapanyag teljes mennyiségéről tájékoztatja azt az illetékes hatóságot, amelyhez a kérelmező tartozik.
7. SZAKASZ
Garanciavállalás
158. cikk
A felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó garanciavállalása
1. A felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó azon illetékes hatóságánál, amelyhez tartozik a (2) bekezdésben említett garanciát vállal legkésőbb az adott évre vonatkozó támogatási kérelem az érintett tagállamban megállapított, benyújtásának határidejéig.
2. A garanciavállalás mértékét minden egyes alapanyag esetében a hektáronkénti 250 eurós összeg és az érintett felvásárló vagy elsődleges feldolgozó által aláírt szerződés tárgyát képező, és az előirányzott alapanyag-termelésre használt megművelt teljes földterület szorzatát alapul véve kell kiszámítani.
3. Abban az esetben, amennyiben a 150. és 151. cikkekben említett feltételekkel a szerződés módosítására vagy felbontására kerül sor, úgy annak eredményeképpen a már létező garanciavállalás mértékét is részarányosan módosítani kell.
4. Minden egyes alapanyag esetében részarányos módon a garanciavállalás alól mentességet kell adni olyan mértékig, ameddig azon illetékes hatóság által, amelyhez a felvásárló vagy elsődleges feldolgozó tartozik, bizonyítást nyernek az alábbiak:
a)
bizonyítást nyer, hogy a szóban forgó alapanyag-mennyiség a 147. cikk (2)bekezdésének f) pontjában említett felhasználási módokkal összhangban került feldolgozásra, szem előtt tartva, amennyiben szükséges, a 152. cikk rendelkezései szerint megvalósuló valamennyi módosítást;
b)
abban az esetben, ha a szerződés 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91, 1206 00 99 vagy 1201 00 90 KN-kód alá tartozó réparepce-, káposztarepce- és napraforgómagra, valamint szójababra vonatkozik, és a 149. cikk (2) bekezdése második albekezdésében meghatározott eljárás alkalmazandó, bizonyítást nyer, hogy a melléktermékek azon része, amely az emberi és állati fogyasztásra szánható maximális mennyiség fölött van, az élelmiszerpiacon kívül kerül elhelyezésre.
5. A (4) bekezdés sérelme nélkül, abban az esetben, ha a felvásárló vállalt garanciát azokra az alapanyagokra, amelyeket az elsődleges feldolgozóhoz szállítottak be, úgy a felvásárlót mentesíteni kell a garanciavállalás terhe alól, azzal a feltétellel, hogy a felvásárló, ahhoz az illetékes hatósághoz, amelyhez tartozik, igazolást nyújt be arról, hogy az elsődleges feldolgozó a saját illetékes hatóságánál egy egyenértékű garanciát vállalt.
159. cikk
Elsődleges és másodlagos követelmények
1. A 2220/85/EK bizottsági rendelet 20. cikke értelmében az elsődleges követelmények az alábbi kötelezettségekből állnak:
a)
az alapanyagokat a szerződésben említett végtermékként kell feldolgozni. Az alapanyagokat a betakarítást követő második év július 31. előtt kell feldolgozni.;
b)
akkor mikor ezen rendelet 149. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó, a melléktermékek az emberi és állati fogyasztásra szánható mennyiségének felső határát meghaladó részére az élelmiszerpiacon kívül történő elhelyezésére kell módot találni az a) pontban említett időpont előtt ;
c)
kötelező gondoskodni arról, hogy a terméket egy T5 ellenőrzőpéldány kísérje összhangban ezen rendelet 160. és 161. cikkeivel.
2. Az alábbi, a felvásárlóra vagy az elsődleges feldolgozóra vonatkozó kötelezettségek adják a 2220/85/EGK rendelet 20. cikke értelmében a másodlagos követelményeket :
a)
kötelező a kérelmező által beszállított valamennyi alapanyag átvétele összhangban ezen rendelet 145. cikke (3) bekezdésével;
b)
kötelező a szerződés egy másolatának a benyújtása összhangban ezen rendelet 157. cikke (1) bekezdésével;
c)
kötelező az információszolgáltatás összhangban ezen rendelet 157. cikke (3) bekezdése első albekezdésével;
d)
kötelező a garanciavállalás összhangban ezen rendelet 158. cikke (1) bekezdésével.
8. SZAKASZ
Az eladás, az átengedés, vagy egy másik tagállamba történő szállítás vagy exportálás dokumentumai
160. cikk
T5 ellenőrzőpéldány
1. Abban az esetben, amennyiben egy feldolgozó eladja vagy átengedi a 147. cikkben említett szerződés tárgyát képező félkész termékeket egy másik tagállamban működő feldolgozónak, úgy a termékeket a 2454/93/EGK rendelettel összhangban kiállított T5 ellenőrzőpéldánynak kell kísérnie.
Abban az esetben, amennyiben a felvásárló eladja vagy átadja a szerződés tárgyát képező alapanyagokat egy másik tagállamban működő elsődleges feldolgozónak, úgy az első bekezdés alkalmazandó.
2. A T5 ellenőrzőpéldány „egyéb” címjelzés alatt szereplő 104-es rovatában a következő bejegyzések valamelyikét fel kell tüntetni:
-
Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 147 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;
-
Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 147 nařízení Rady (ES) 1973/2004
-
Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 147 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004
-
Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 147 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden
-
Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 147 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής
-
To be used for processing or delivery in accordance with Article 147 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004
-
Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 147
-
À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 147 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission
-
Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 147 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione
-
Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 147. panta nosacījumiem
-
Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 147 straipsnio nuostatas
-
A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó
-
Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 147 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie
-
Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 147 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004
-
A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 147 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão
-
Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 147 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004
-
Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 147 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004
-
Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 147 artiklan mukaisesti
-
Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 147 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.
161. cikk
T5 ellenőrzőpéldány az exportáláshoz
A 147. cikkben említett szerződés tárgyát képező egy vagy több végtermék, félkész termék, vagy melléktermék harmadik országba történő kivitele esetén, azon tagállam, ahonnan ezen termékek származnak, illetékes hatósága által kiállított T5 ellenőrzőpéldány kíséri a Közösség területén a termékeket szállítás során.
A T5 ellenőrzőpéldány „egyéb” címjelzés alatt szereplő 104-es rovatában a következő bejegyzések valamelyikét fel kell tüntetni:
-
Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo
-
Pro tento produkt nemůže být poskytnuto financování podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1258/1999 Rady
-
De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999, kan ikke anvendes på dette produkt
-
Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 des Rates in Betracht
-
Το προϊόν αυτό δεν μπορεί να τύχει καμιάς από τις χρηματοδοτήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1258/1999 του Συμβουλίου
-
This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999
-
Kõnealuse toote puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõikele 2 vastavaid soodustusi ei anta.
-
Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus à l'article ler, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1258/1999 du Conseil
-
Questo prodotto non può beneficiare delle misure di cui all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1258/1999 del Consiglio
-
Šis produkts nevar saņemt Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punktā noteikto finansējumu
-
Šiam produktui netaikoma jokia išmoka pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 1 straipsnio 2 punktą.
-
Ez a termék nem jogosult az 1258/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti semmilyen ellátásra
-
Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen zoals bedoeld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1258/1999 van de Raad
-
Ten produkt nie kwalifikuje się do finansowania przewidzianego w art. 1 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1258/1999
-
O presente produto não pode beneficiar de medidas ao abrigo do n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1258/1999 do Conselho
-
Tento produkt nie je oprávnený na financovanie uvedené v odseku 2 článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999
-
Ta proizvod ni upravičen do financiranja iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999
-
Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä
-
De åtgärder som avses i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt.
Az első és második albekezdések csak abban az esetben alkalmazandók, ha a 147. cikkben említett szerződés tárgyát képező a XIII. mellékletben említett végtermék, félkész termék, vagy melléktermék után export-visszatérítés járna, amely annak függvénye, hogy a szóban forgó termékek előállítása az alapanyag megtermelésétől kezdődően ezen szabályozás keretein kívül esett.
162. cikk
A T5 ellenőrzőpéldányt helyettesítő igazolások
A 159. cikk (1) bekezdése b) pontjától eltérve, amikor két hónappal a 159. cikk (1) bekezdése a) pontjában meghatározott határidő lejárata után, a T5 ellenőrzőpéldány nem érkezik vissza a tagállam ellenőrzéssel megbízott szervezetének azon hivatalához, ahol azt a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó kiállítatta, az elsődleges feldolgozónak fel nem róható események miatt, úgy a következő dokumentumokat fogadhatók el a T5 ellenőrzőpéldányt helyettesítő igazolásokként:
a)
a félig feldolgozott termékek vásárlását igazoló számlák;
b)
a nem élelmezési célú végterméként történő feldolgozás tényét bizonyító az utolsó feldolgozó által kiállított igazolások;
c)
az utolsó feldolgozó által igazolt fénymásolatok, olyan számviteli dokumentumok, amelyek igazolják a feldolgozás tényét.
9. SZAKASZ
Ellenőrzések
163. cikk
Nyilvántartások vezetése
1. A tagállam illetékes hatósága meghatározza azokat a nyilvántartásokat, amelyeket a felvásárlónak vagy a feldolgozónak vezetnie kell, valamint a nyilvántartások rendszerességét, amelyeket azonban legalább havi rendszerességgel kell vezetni.
A felvásárló által vezetett nyilvántartásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a)
minden, az e szabályozás keretében felvásárolt és feldolgozás céljából eladott alapanyag mennyiségét;
b)
az elsődleges feldolgozó nevét és címét.
A feldolgozó által vezetett nyilvántartásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a)
a különböző feldolgozás céljából felvásárolt alapanyagok mennyiségét;
b)
a feldolgozott alapanyagok mennyiségét, valamint a végtermék, és az abból származó melléktermékek mennyiségét és típusát ;
c)
a feldolgozás során keletkezett veszteség;
d)
a tönkrement mennyiség, valamint annak igazolása;
e)
a feldolgozó által értékesített vagy átadott termékek mennyisége és típusa és az abból származó árbevétel;
f)
adott esetben a végső feldolgozó neve és címe.
2. Az az illetékes hatóság, amelyhez a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó tartozik ellenőrzi, hogy a benyújtott szerződés a 145. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel-e. Amennyiben ezen feltételeknek nem felel meg, úgy arról azt az illetékes hatóságot, amelyhez a kérelmező tartozik tájékoztatni kell.
3. A 145. cikk (1) bekezdésében említett termékek gazdasági értékének kiszámítása céljából az érintett illetékes hatóság a 157. cikk (2) bekezdésében említett információk alapján, a nem étkezési célra szánt termékek értékének összegét összehasonlítja ugyanazon feldolgozási eljárásból származó, de más felhasználási célra szánt termékek értékének összegével. Az egyes értékösszegek egy-egy mennyiség, valamint az előző gazdasági év ellenőrzött gyártelepi középárának a szorzata. Abban az esetben, amennyiben ezen összegek nem állnak rendelkezésre, úgy az illetékes hatóság határozza meg az alkalmazandó árakat a 157. cikk (2) bekezdésében megemlített információk alapján.
164. cikk
A felvásárlók és a feldolgozók ellenőrzése
1. Azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyek területén a felvásárlók találhatók a felvásárlók kockázatelemzéssel kiválasztott legalább 25 %-nál, ellenőrzést kell, hogy végezzenek. Ezek az ellenőrzések helyszíni szemlékből és a kereskedelemi dokumentumok ellenőrzéséből állnak, azért, hogy megbizonyosodjanak az alapanyagok felvásárlása és a megfelelő szállítások közötti koherenciáról.
2. Azon tagországok illetékes hatóságai, amelyek területén a feldolgozásra sor kerül, a 146. cikk (1) bekezdése rendelkezéseit betartva ellenőrzéseket végeznek az odatelepült feldolgozók, kockázatelemzéssel kiválasztott legalább 25 %-nál. Ezeknek az ellenőrzéseknek legalább az alábbiakra ki kell terjedniük:
a)
a nem étkezési célra szánt termékek összegértékének és az ugyanazon feldolgozási eljárásból származó, de más felhasználási célra szánt termékek összegértékének összehasonlítása;
b)
a feldolgozó termelési eljárásának elemzése, beleértve a helyszíni szemléket és a kereskedelemi dokumentumok vizsgálatát, azért, hogy a feldolgozó esetében megbizonyosodjanak az alapanyagok szállítása, a végtermékek és a melléktermékek közötti koherenciáról.
A b) pontban említett ellenőrzést, az illetékes hatóság a vizsgált alapanyagok feldolgozásának technikai együtthatói alapján végzi el. Amennyiben a közösségi jogszabályozásban léteznek az exportra vonatkozó ilyen jellegű együtthatók, úgy azokat kell alkalmazni. Hiányuk esetén, amennyiben a közösségi jogszabályozásban léteznek más együtthatók, úgy azokat kell alkalmazni. Minden más esetben, az ellenőrzéseket az érintett feldolgozócég által általánosságban elfogadott együtthatók alapján kell elvégezni.
3. A 146. cikkben említett feldolgozások esetében, az ellenőrzéseket a kérelmezők kockázatelemzés útján kiválasztott 10 %-nál kell elvégezni, tekintettel az alábbiakra:
a)
a támogatások összegét;
b)
a támogatási kérelem tárgyát képező mezőgazdasági hasznosítású parcellák számát és területnagyságot;
c)
az előző évhez képest végbement változást;
d)
az előző évek folyamán végzett ellenőrzések eredményeit;
e)
más, a tagállamok által, a benyújtott bejelentéseket reprezentáló tényező alapján meghatározott paramétereket.
4. A (3) bekezdésben említett ellenőrzések esetében, azért, hogy az ellenőrzések legalább 3 %-ban egyenetlen módon történjenek, az illetékes hatóság a folyó évben kiegészítő ellenőrzéseket végez, és ennek következményeképpen százalékosan megemeli azon mezőgazdasági termelők számát, akiknél a következő évben helyszíni ellenőrzéseket kell végezni.
5. Amennyiben meghatározott az, hogy az (1) a (2) és a (3) bekezdésekben említett ellenőrzések bizonyos részeit mintavétel alapján el lehet végezni, úgy azt egy megbízható és reprezentatív ellenőrzést biztosítva kell megtenni.
6. Minden egyes ellenőrzésről az ellenőr által aláírt ellenőrzési jelentés kell készíteni, úgy, hogy abban az ellenőrzés különböző elemei pontosan meghatározásra kerüljenek. A jelentésben szerepelnie kell:
a)
az ellenőrzés időpontjának;
b)
a jelenlévő személyeknek;
c)
az ellenőrzött időszaknak;
d)
az alkalmazott ellenőrzési módszernek, adott esetben, beleértve, a mintavételi módszerek referenciáját;
e)
az ellenőrzés eredményeinek.
165. cikk
Kendertermesztés
A 795/2004/EK rendelet 29. cikkében, valamint a 796/2004/EK rendelet 33. cikkében említett kenderre vonatkozó rendelkezések az irányadók.
166. cikk
Kiegészítő intézkedések és kölcsönös segítségnyújtás
1. A tagállamok gondoskodnak minden olyan kiegészítő intézkedésről, amely ezen fejezet eredményes alkalmazásához szükségszerű, és kölcsönösen segítik egymást a szóban forgó fejezetben meghatározott ellenőrzések végrehajtásában. Amennyiben az alkalmazandó csökkentésekről vagy kizárásokról ez a fejezet nem rendelkezik, úgy a tagállamok a támogatások engedélyezési eljárás során saját szankcióikat alkalmazhatják a kereskedelemi ágazat szereplőivel szemben .
2. A szükséges vagy ezen fejezet rendelkezései által megkövetelt mértékben a tagállamok kölcsönösen segítik egymást az ellenőrzések hatékonysága érdekében, valamint azért, hogy lehetővé váljon a bemutatott dokumentumok eredetiségének vizsgálata, illetve a közölt adatok pontosságának ellenőrzése .
10. SZAKASZ
Kizárás a szabályozásból és információszolgáltatás
167. cikk
Az alapanyagok kizárása a szabályozásból
A tagállamok kizárhatják a mezőgazdasági alapanyagokat ezen fejezettel bevezetett szabályozásból, abban az esetben, amennyiben az alapanyagokkal kapcsolatosan ellenőrzési, közegészségügyi, környezetvédelmi, büntetőjogi, vagy a nem élelmezési célra szánt végtermékek esetében a kedvezményes adókulcshoz kapcsolódó nehézségek adódnak .
168. cikk
Minimális területnagyság
A tagállamok a 145. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi alapanyag esetében meghatározhatnak egy minimális művelt területnagyságot.
169. cikk
Információszolgáltatás
A tagállamok az alábbi információkat küldik meg a Bizottságnak a szóban forgó évet követő év október 15. előtt:
a)
minden egyes alapanyag esetében azon területnagyságokat, amelyek a 147. cikkben említett szerződés, valamint a 146. cikk (2) bekezdésében, és a 148. cikkben említett nyilatkozat tárgyát képezik;
b)
a felhasznált alapanyag típusának megjelölésével minden egyes alapanyag, végtermék és melléktermék mennyiségét;
c)
a 146. cikk értemében alkalmazott intézkedéseket;
d)
a szabályozásból kizárt alapanyagokat összhangban a 167. cikkel;
e)
a megállapított minimális területnagyságokat összhangban a 168. cikkel.
17. FEJEZET
KOMLÓRA VONATKOZÓ TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS
170. cikk
Kiegészítő támogatás komlótermelőknek
1. Az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikk második bekezdésében említett kiegészítő támogatás a komlótermelő gazdálkodóknak hektár alapon nyújtandó, azon területekre, melyek megfelelnek a rendelet 110o. cikkének meghatározott feltételeknek, feltéve hogy:
a)
egyenlő sűrűségben történt az ültetés, és hektáronként dupla soros (drót/kötél) termesztésnél legalább 1 500, egysoros (drót/kötél) termesztésnél 2 000 növénnyel;
b)
szakszerűen ápolták azokat.
2. Az 1782/2003/EK rendelet 110o. cikk második francia bekezdésében említett „komlóval beültetett” terület a karók külső támasztóit összekötő vonal által behatárolt területet jelenti. Ahol ezen a vonalon komlónövény található, akkor az abban a parcellában levő átlagos művelési sortávolságnak megfelelő további sávval bővül a terület minden oldala. A további sáv nem lehet közterületet érintő. A komlósorok végén levő, a mezőgazdasági gépek mozgásához szükséges fordulók beleszámítanak ebbe a területbe, feltéve, hogy egyik forduló hossza sem éri el a nyolc métert és nem esnek közterületre.
3. A fiatal, faiskolai célból termesztett növényekkel beültetett területek a kiegészítő támogatásra nem jogosultak.
4. A kiegészítő támogatásra fordítható teljes összeg az érintett tagállamok komlóval beültetett jogosult területein egyenlő arányban oszlik meg.
171. cikk
Elismert komló termelői csoportokra vonatkozó támogatás
1. Az elismert komló termelői csoportok az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikk második francia bekezdésében említett kifizetésekre nyújthatnak be kérelmet az aratási év szeptember 1-jéig.
2. Az elismert termelői csoport a számára fizetett összeget az 1696/71/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének (a)-(d) pontjaiban meghatározott intézkedésekre a kifizetés dátumától számított 3 éven belül leköti. Bármely összeg, melyet ezen időszak alatt nem kötöttek le, a kifizető ügynökségnek visszafizetendő és az EMOGA Garancia részéből finanszírozott kiadásokból levonandó.
3. A 2005. évi betakarítást megelőző betakarításokkal kapcsolatos, az 1696/71/EGK rendelet 12. cikk (5) bekezdésének c) pontjával összhangban levő visszatartott támogatások 2008. december 31-e előtt elköltendők.
4. Az elismert termelői csoportoknak támogatást kifizető tagállam évente jelentést küld a Bizottságnak az általa elismert termelői csoportoknak kifizetett támogatás felhasználásáról, beleértve a támogatás által finanszírozott, az 1696/71/EGK rendelet 7. cikk (1) bekezdésének (a)-(d) pontjaiban meghatározott intézkedések leírását. A jelentést legkésőbb minden év június 30-ig meg kell küldeni.
5. Az adott tagállamban, az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikk második francia bekezdésében említett elismert termelői csoportok számára rendelkezésre álló teljes összeget az ugyanezen rendelet 170. cikkében szereplő feltételeknek megfelelő területekre, melyekre a csoport tagjai a 796/2004/EK rendelet II. részének II. címe alapján kérelmet nyújtottak be, megfelelő arányban el kell osztani.
18. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
172. cikk
Hatályvesztések
1. Az 1686/72/EGK, az 1445/76/EGK, az 1644/1996/EK, a 2316/1999/EK, a 2461/1999/EK, a 2550/2001/EK, a 2199/2003/EK és a 2237/2003/EK rendeletek 2005. január 1-jétől hatályukat vesztik.
A 2004/2005. piaci év és támogatási időszak, illetve a megelőző piaci évek és támogatási időszakok kérelmeire továbbra is érvényben marad. Az 1782/2003/EK rendelet 66. és 71. cikkei, illetve a 2316/199/EK rendelet 20. cikk (2)-(5) bekezdései a gazdálkodók vállalásainak lejártáig érvényben maradnak.
2. A 2342/1999/EK rendelet 2005. január 1-jével hatályát veszti. A 2004. évet érintő kérelmekre továbbra is érvényben marad.
3. A 609/1999/EK rendelet 2005. január 1-jével hatályát veszti. A 2004. év betakarításaival kapcsolatos közvetlen támogatás kérelmeire és az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdését érintő, 2005. év betakarításaival kapcsolatos kérelmekre továbbra is érvényben marad.
4. A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozások ennek a rendeletnek a magyarázataként szerepelnek.
173. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő hetedik napon lép hatályba.
Érvényes a 2005. január 1-jével kezdődő piaci év és támogatási időszak támogatási kérelmeire, kivéve a 10. cikket, mely ennek a rendeletnek a hatálybalépési dátumától kezdve alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. október 29-én.