AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 79/2009/EK RENDELETE
(2009. január 14.)
a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1)
A belső piac olyan belső határok nélküli térség, amelyben biztosítani kell az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását. Ebből a célból a gépjárművek átfogó közösségi típus-jóváhagyási rendszerét alkalmazzák. A hidrogénmeghajtás tekintetében a gépjárművek típusjóváhagyásának műszaki előírásait össze kell hangolni, hogy elkerülhető legyen a tagállamonként eltérő előírások elfogadása, valamint biztosítva legyen a belső piac zavartalan működése és a magas szintű környezetvédelem és közbiztonság.
(2)
Ez a rendelet a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) (3) alapján kidolgozott közösségi típus-jóváhagyási eljárás összefüggésében egy új, különálló rendelet. Az irányelv IV., VI. és XI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(3)
Az Európai Parlament kérését követően a gépjárművekre vonatkozó EK jogszabályokra új szabályozási megközelítést alkalmaztak. Ennek következtében ez a rendelet a hidrogénrendszerek és alkotórészeik típusjóváhagyásáról csak az alapvető rendelkezéseket határozza meg, míg a műszaki leírásokat a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) rendelkezéseivel összhangban elfogadott végrehajtási intézkedésekkel kell előírni.
(4)
A Bizottság hatáskörének ki kell terjednie különösen az előírások és a teszteljárások meghatározására a hidrogén tárolásának és felhasználásának új formái, a további hidrogén-alkotórészek és a meghajtási rendszer tekintetében. A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy a hidrogénüzemű járművek ütközésvédelme tekintetében egyedi eljárásokat, teszteket és előírásokat, illetve az integrált rendszerekre vonatkozóan biztonsági előírásokat határozzon meg. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében foglalt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(5)
A közlekedési ágazaton belül az egyik fő cél az kellene hogy legyen, hogy az egyre inkább környezetbarát járműveket egyre nagyobb arányban alkalmazzák. Továbbra is arra kellene törekedni, hogy ezekből a járművekből egyre több kerüljön piacra. Az alternatív üzemanyagokkal működő járművek bevezetése jelentős mértékben javíthatja a városok levegőjének minőségét és ebből következően a közegészség állapotát is.
(6)
A hidrogénmeghajtás a járművek működésének jövőbeni, a nyersanyagok újrahasznosításán és a megújuló energiaforrásokon alapuló szennyezésmentes gazdaság irányába mutató „tiszta” módja, ugyanis a hidrogénmeghajtású járművek nem bocsátanak ki sem szénalapú szennyező anyagokat, sem üvegházhatást okozó gázokat. Mivel a hidrogén azonban energiahordozó és nem energiaforrás, a hidrogénmeghajtás éghajlat-politikai haszna attól függ, hogy a hidrogént milyen forrásból nyerik. Ezért gondoskodni kell arról, hogy a hidrogént mint üzemanyagot fenntartható formában, a lehető legnagyobb mértékben megújuló energiaforrásokból állítsák elő, hogy a hidrogén gépjármű-üzemanyagként való bevezetésének általános környezeti mérlege pozitív legyen.
(7)
A CARS 21 magas szintű csoport végleges jelentésében megállapította, hogy „a gépjárművekre vonatkozó szabályok nemzetközi harmonizációjának fokozására irányuló erőfeszítéseket adott esetben fenn kell tartani annak érdekében, hogy bevonják a lényeges járműpiacokat, és hogy a harmonizációt kiterjesszék az eddig harmonizálatlan területekre, különösen az ENSZ/EGB 1958. és 1998. évi egyezményei keretében”. Ezzel az ajánlással összhangban a Bizottságnak továbbra is támogatnia kell a gépjárművekre vonatkozó nemzetközileg harmonizált előírásoknak az ENSZ/EGB égisze alatt történő kidolgozását. Különösen, ha a hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművekre vonatkozó globális műszaki előírást (GTR) fogadnak el, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az e rendeletben meghatározott előírásoknak a GTR-ben megállapított előírásokhoz való hozzáigazításának lehetőségét.
(8)
A hidrogénkeverékeket a tiszta hidrogén felhasználása felé vezető átmeneti üzemanyagként lehetne használni a hidrogénüzemű járművek bevezetésének megkönnyítése érdekében olyan tagországokban, amelyekben a földgáz-infrastruktúra jó. A Bizottságnak ezért ki kell dolgoznia a hidrogénből és földgázból/biometánból álló keverékek használatára vonatkozó előírásokat, különösen a hidrogén és a gáz a műszaki megvalósíthatóságot és a környezeti előnyöket figyelembe vevő keverési arányát.
(9)
A hidrogénüzemű járművek típus-jóváhagyási keretének meghatározása hatására a lehetséges felhasználók és a nyilvánosság jobban megbízna az új technológiában.
(10)
Ezért megfelelő keretet kell létrehozni annak érdekében, hogy az innovatív meghajtási technológiával rendelkező járművek és a környezetkímélő, alternatív üzemanyagokkal működő járművek hamarabb kerülhessenek forgalomba.
(11)
A gyártók nagy része jelentős összegeket fektet be a hidrogéntechnológia fejlesztésébe, és már meg is kezdték az ilyen járművek forgalomba hozatalát. Az elkövetkező években az összes gépjárműhöz mérten a hidrogénüzemű járművek aránya valószínűleg nőni fog. Következésképpen szükséges a hidrogénüzemű járművek biztonságára vonatkozó közös előírások meghatározása. Mivel a gyártók eltérő megközelítést alkalmazhatnak a hidrogénüzemű járművek fejlesztése során, a biztonsági előírásokat technológiasemleges módon kell meghatározni.
(12)
A hidrogénrendszerekre és alkotórészeikre vonatkozóan szükséges meghatározni azon biztonsági előírásokat, amelyek a típusjóváhagyás megszerzéséhez szükségesek.
(13)
A hidrogénüzemű jármű típusjóváhagyásához szükséges meghatározni a hidrogénrendszereknek és alkotórészeiknek a járműben történő üzembe helyezésére vonatkozó előírásokat.
(14)
Az üzemanyag sajátosságaiból adódóan a hidrogénüzemű járművek az autómentő szolgálatok részéről különleges bánásmódot igényelnek. Ezért előírásokat kell megállapítani az ilyen járművek világos és gyors azonosítására, amely lehetővé teszi az autómentő szolgálatok számára, hogy a járműben tárolt üzemanyagról információt szerezhessenek. Az azonosítás módjának egyrészt a célnak megfelelőnek, másrészt viszont olyan jellegűnek kell lennie, hogy az a lehető legkevésbé adjon okot aggodalomra a nagyközönség körében.
(15)
Fontos továbbá a gyártók számára kötelezettségek megállapítása arra vonatkozóan, hogy megfelelő intézkedéseket fogadjanak el a hidrogénüzemű járművek nem megfelelő üzemanyaggal való feltöltésének elkerülése érdekében.
(16)
A hidrogénüzemű járművek csak akkor lehetnek sikeresek a piacon, ha megfelelő töltőállomás-infrastruktúra áll rendelkezésre Európában. A Bizottságnak ezért meg kell vizsgálnia a hidrogénüzemű járművek egész Európára kiterjedő töltőállomás-hálózata kiépítésének támogatására irányuló megfelelő intézkedéseket.
(17)
Az innovatív kis járműveket, amelyek az EK típus-jóváhagyási jogszabályai szerint L kategóriájú járművek, a hidrogén mint üzemanyag korai alkalmazóinak tekintik. A hidrogén e járművek számára történő bevezetése kevesebb erőfeszítést igényel, mivel a műszaki kihívás és a szükséges beruházási szint alacsonyabb, mint a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M és N kategóriájú járművek esetében. A Bizottságnak legkésőbb 2010. január 1-jéig fel kell mérnie a hidrogénüzemű L kategóriájú járművek típusjóváhagyása szabályozásának lehetőségét.
(18)
Mivel e rendelet célját, azaz a hidrogénnel működő gépjárművekkel kapcsolatos közös műszaki előírások bevezetése által a belső piac megvalósítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért a fellépés nagyságrendje miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza a hidrogénmeghajtású gépjárművek típusjóváhagyására, valamint a hidrogénrendszerek és alkotórészeik típusjóváhagyására vonatkozó előírásokat. Ez a rendelet egyben megállapítja az ilyen rendszerek és alkotórészeik üzembe helyezésének előírásait is.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet a következőkre alkalmazandó:
1.
a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének A. részében meghatározott M és N kategóriájú hidrogénüzemű járművek, ideértve a járművek ütközésvédelmét és elektronikus biztonságát;
2.
az M és N kategóriájú járművek számára tervezett, az I. mellékletben felsorolt alkotórészek;
3.
az M és N kategóriájú járművek számára tervezett hidrogénrendszerek, ideértve a hidrogén tárolásának és felhasználásának új formáit.
3. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a)
„hidrogénüzemű jármű”: olyan gépjármű, amely meghajtásához hidrogént használ üzemanyagként;
b)
„meghajtási rendszer”: a jármű meghajtásához használt belső égésű motor vagy üzemanyagcella-rendszer;
c)
„hidrogénrendszer alkotórésze”: a hidrogéntartály és a hidrogénüzemű jármű minden olyan része, amely a hidrogénnel közvetlenül érintkezik, vagy a hidrogén rendszer részét képezi;
d)
„hidrogénrendszer”: hidrogénüzemű járművekre rögzített alkotórészek és kapcsolóelemek együttese, kivéve a meghajtási rendszereket és a segédhajtóműveket;
e)
„megengedett legnagyobb üzemi nyomás” (Maximum Allowable Working Pressure - MAWP): az a legnagyobb nyomás, amelynek egy adott alkotórészt ki lehet tenni, és amely alapján meghatározzák a szóban forgó alkotórész erejét;
f)
„névleges üzemi nyomás” (Nominal Working Pressure - NWP): tartályok vonatkozásában a 288 K (15 °C) állandó hőmérsékleten teli tartály mellett megállapított nyomás, vagy más alkotórészek vonatkozásában az a nyomásszint, amelyen az alkotórész általában működik;
g)
„belső tartály”: a hidrogéntartálynak az a része, amely a folyékony hidrogén használatára készült, és amely a kriogén (rendkívül alacsony hőmérsékletű) hidrogént tárolja.
(2) Az (1) bekezdés d) pontjának alkalmazásában a „hidrogénrendszerek” többek között a következőket tartalmazzák:
a)
használat-ellenőrzési és -irányítási rendszerek;
b)
a jármű üzemanyagfeltöltő rendszerei;
c)
túlfolyórendszerek;
d)
túlnyomás elleni védelmi rendszerek;
e)
a hőcserélő meghibásodásának érzékelőrendszerei.
4. cikk
A gyártók kötelezettségei
(1) A gyártók igazolják, hogy minden olyan új hidrogénüzemű jármű, amelyet a Közösségben adtak el, vettek nyilvántartásba vagy hoztak működésbe, illetve minden olyan hidrogénrendszer és alkotórésze, amelyet a Közösségben adtak el vagy hoztak működésbe, e rendelettel és végrehajtási intézkedéseivel összhangban típusjóváhagyásban részesült.
(2) A jármű típusjóváhagyása céljából a gyártó a hidrogénüzemű járművet olyan hidrogénrendszerekkel és alkotórészekkel látja el, amelyek megfelelnek az e rendeletben és végrehajtási intézkedéseiben foglalt előírásoknak, és amelyeket e rendelettel és végrehajtási intézkedéseivel összhangban teszteltek és helyeztek üzembe.
(3) Az alkotórészek és a rendszerek típusjóváhagyása céljából a gyártó gondoskodik róla, hogy a hidrogénrendszerek és alkotórészeik megfelelnek az e rendeletben és végrehajtási intézkedéseiben foglalt előírásoknak.
(4) A gyártóknak a jármű részletes leírásáról és tesztelési körülményeiről a jóváhagyást végző hatóságoknak megfelelő információkat kell szolgáltatniuk.
(5) A gyártók a hidrogén-alkotórészek és rendszerek ellenőrzése céljából a jármű teljes üzemi élettartama során információkat bocsátanak rendelkezésre.
5. cikk
A hidrogén-alkotórészekkel és rendszerekkel szemben támasztott általános követelmények
A gyártó biztosítja, hogy
a)
a hidrogén-alkotórészek és rendszerek megfelelően és biztonságosan működnek, valamint elektronikus, mechanikus, hőmérsékleti és kémiai szempontból az üzemi körülményeket szivárgás és látható eldeformálódás nélkül megbízhatóan bírják;
b)
a hidrogénrendszerek túlnyomás elleni védelmi rendszerrel vannak ellátva;
c)
a hidrogén alkotórészek és rendszerek azon részeihez használt anyagok, amelyek a hidrogénnel közvetlenül érintkeznek, a hidrogénnel kompatibilisek legyenek;
d)
a hidrogénrendszerek és alkotórészeik várható teljes üzemi élettartamuk során jól bírják a várható hőmérsékleti és nyomásviszonyokat;
e)
a hidrogén alkatrészek és rendszerek a végrehajtási intézkedésekben előírt üzemi hőmérsékletnek megbízhatóan ellenállnak;
f)
a hidrogén alkotórészek és rendszerek a végrehajtási intézkedésekkel összhangban jelöléssel vannak ellátva;
g)
a folyadékátfolyással működő alkotórészeken az áramlás iránya egyértelműen fel van tüntetve;
h)
a hidrogén alkotórészeket és rendszereket úgy tervezték meg, hogy azok üzembe helyezhetőek legyenek a VI. mellékletben szereplő előírásoknak megfelelően.
6. cikk
A folyékony hidrogén használatára készült hidrogéntartályokkal szemben támasztott követelmények
A folyékony hidrogén használatára készült hidrogéntartályokat a II. mellékletben meghatározott tesztelési eljárásokkal összhangban tesztelik.
7. cikk
A folyékony hidrogén használatára tervezett, tartályon kívüli egyéb alkotórészekkel szemben támasztott követelmények
(1) A tartályon kívüli, folyékony hidrogén használatára készült egyéb alkotórészeket típusuknak megfelelően a III. mellékletben meghatározott tesztelési eljárásokkal összhangban tesztelik.
(2) A nyomáscsökkentő berendezéseket úgy tervezik meg, hogy azok biztosítsák, hogy a belső tartályban vagy egyéb alkotórészekben a nyomás ne haladja meg a megengedett mértéket. Az értékek a hidrogénrendszer megengedett legnagyobb üzemi nyomásához (MAWP) mérten vannak beállítva. A hőcserélő meghibásodását biztonsági rendszer jelzi.
8. cikk
A sűrített (gáz halmazállapotú) hidrogén használatára tervezett hidrogéntartályokkal szemben támasztott követelmények
(1) A sűrített (gáz halmazállapotú) hidrogén használatára készült hidrogéntartályokat a IV. melléklet 1. pontjának megfelelően osztályozzák.
(2) Az (1) bekezdésben említett tartályokat típusuknak megfelelően a IV. mellékletben meghatározott tesztelési eljárásokkal összhangban tesztelik.
(3) Biztosítják a tartály készítéséhez használt alapanyag valamennyi főbb tulajdonságának és tűrőképességének részletes leírását, ideértve az anyag tesztelésének eredményeit is.
9. cikk
A sűrített (gáz halmazállapotú) hidrogén használatára tervezett, tartályon kívüli egyéb hidrogén alkotórészekkel szemben támasztott követelmények
A tartályon kívüli, sűrített (gáz halmazállapotú) hidrogén használatára készült egyéb hidrogén alkotórészeket típusuknak megfelelően az V. mellékletben meghatározott tesztelési eljárásokkal összhangban tesztelik.
10. cikk
A hidrogén alkotórészek és rendszerek üzembe helyezésével szemben támasztott általános követelmények
A hidrogén alkotórészeket és rendszereket a VI. mellékletben szereplő előírásoknak megfelelően helyezik üzembe.
11. cikk
Az alkalmazás menetrendje
(1) A 2011. február 24-i hatállyal kezdődően a nemzeti hatóságok megtagadják:
a)
a hidrogénmeghajtással kapcsolatos indokok alapján új járművek közösségi vagy nemzeti típusjóváhagyását, ha az ilyen járművek nem felelnek meg az e rendeletben vagy annak végrehajtási intézkedéseiben megállapított követelményeknek; és
b)
az új típusú hidrogén-alkotórészek vagy rendszerek EK-típusjóváhagyását, ha az ilyen alkotórész vagy rendszer nem felel meg az e rendeletben vagy annak végrehajtási intézkedéseiben megállapított követelményeknek.
(2) 2012. február 24-i hatállyal kezdődően a nemzeti hatóságok:
a)
hidrogénmeghajtással kapcsolatos indokok alapján az új járművek esetében a megfelelőségi bizonyítványokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában érvénytelennek tekintik, az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, eladását és üzembe helyezését megtiltják, ha az ilyen járművek nem felelnek meg az e rendeletben vagy annak végrehajtási intézkedéseiben megállapított követelményeknek; és
b)
megtiltják az új hidrogén alkotórészek és hidrogénrendszerek eladását és üzembe helyezését, ha az ilyen alkotórész vagy rendszer nem felel meg az e rendeletben vagy annak végrehajtási intézkedéseiben megállapított követelményeknek.
(3) Az (1) és (2) bekezdések sérelme nélkül és a 12. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási intézkedések hatálybalépését követően a gyártó kérelme esetén a nemzeti hatóságok:
a)
a hidrogénmeghajtással kapcsolatos indokok alapján nem utasítják el egy új járműtípus közösségi vagy nemzeti típusjóváhagyásának odaítélését, vagy az új típusú hidrogén-alkotórészek vagy rendszerek EK-típusjóváhagyását, ha az ilyen járművek megfelelnek az e rendeletben és annak végrehajtási intézkedéseiben megállapított követelményeknek; vagy
b)
nem tiltják meg új járművek nyilvántartásba vételét, eladását és üzembe helyezését, vagy az új hidrogén-alkotórészek vagy rendszerek eladását és üzembe helyezését, ha az ilyen alkotórész vagy rendszer megfelel az e rendeletben és annak végrehajtási intézkedéseiben megállapított követelményeknek.
12. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Bizottság elfogadja a következő végrehajtási intézkedéseket:
a)
a hidrogénmeghajtás tekintetében a járművek, valamint a hidrogénrendszerek és alkotórészeik EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezések;
b)
a gyártók által rendelkezésre bocsátandó információkra vonatkozó szabályok a típusjóváhagyás és a 4. cikk (4) és (5) bekezdésében említett ellenőrzés céljából;
c)
a II-V. mellékletben előírt tesztelési eljárások részletes szabályai;
d)
a VI. mellékletben meghatározott hidrogén-alkotórészek és rendszerek üzembe helyezésével kapcsolatos követelményekre vonatkozó részletes szabályok;
e)
az 5. cikkben meghatározott, a hidrogén-alkotórészek és rendszerek biztonságos és megbízható működésével kapcsolatos követelményekre vonatkozó részletes szabályok;
f)
a címkézés vagy a hidrogénüzemű jármű VI. melléklet 16. pontjában említett világos és gyors azonosítása egyéb módjának részletes szabályai.
Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(2) A Bizottság a következő végrehajtási intézkedéseket fogadhatja el:
a)
az előírások részletes leírása a következők bármelyikére vonatkozóan:
-
tiszta hidrogén vagy hidrogén-földgáz/biometán keverék használata,
-
a hidrogén tárolásának és felhasználásának új formái,
-
a jármű ütközésvédelme a hidrogén alkotórészek és rendszerek integritása tekintetében,
-
az integrált rendszerekre vonatkozó biztonsági előírások, amelyek kitérnek legalább a szivárgás érzékelésére és az öblítőgázzal kapcsolatos előírásokra,
-
elektromos szigetelés és elektronikus biztonság.
b)
e rendelet alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések.
Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
13. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a 2007/46/EK irányelv 40. cikke (1) bekezdése alapján létrehozott „Műszaki Bizottság - Gépjárművek” elnevezésű bizottság (TCMV) segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
14. cikk
A 2007/46/EK irányelv módosítása
A 2007/46/EK irányelv IV., VI. és XI. melléklete e rendelet VII. mellékletével összhangban módosul.
15. cikk
A megfelelés elmulasztása esetén alkalmazandó szankciók
(1) A tagállamok megállapítják az e rendelet és végrehajtási intézkedései rendelkezéseinek a gyártók általi megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseket, és meghozzák a szankciók végrehajtása érdekében szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről legkésőbb 2010. augusztus 24-ig, valamint a rendelkezéseket érintő valamennyi későbbi módosításról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(2) A szankciókkal sújtható szabálysértések közé legalább az alábbiak tartoznak:
a)
hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy a visszahíváshoz vezető eljárások során;
b)
a típusjóváhagyásra vagy a használat közbeni megfelelésre vonatkozó teszteredmények meghamisítása;
c)
olyan adatok vagy műszaki előírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás visszavonásához vezethetnek;
d)
adatokhoz való hozzáférés megtagadása;
e)
hatástalanító berendezés használata.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A rendeletet 2011. február 24-től kell alkalmazni, a 11. cikk (3) bekezdése és a 12. cikk kivételével, amelyeket az e rendelet hatálybalépésének dátumával kezdődően kell alkalmazni, és a 11. cikk (2) bekezdése kivételével, amelyet az abban meghatározott dátumtól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2009. február 14-én.