A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2009. november 18.)
a Belgium által a KBC-nek nyújtott C 18/09 (ex N 360/09) állami támogatásról
(az értesítés a C(2009) 8980. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/396/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1)
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság 2008. december 18-i határozatában (2) (a továbbiakban: „a feltőkésítésről szóló határozat”) megállapította, hogy a belga szövetségi kormány (3) által a KBC részére biztosított 3,5 milliárd EUR összegű feltőkésítés (a továbbiakban: „az első feltőkésítés”) az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján - hat hónapra szóló megmentési támogatásként - összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság határozatában azt is előírta, hogy a belga hatóságok hat hónapon belül nyújtsanak be egy tervet.
(2)
2009. január 22-én a flamand kormány és a KBC bejelentette a KBC tőkealapjának a flamand kormány által nyújtott 2 milliárd EUR összegű feltőkésítéssel történő további megerősítését. A flamand kormány (4) ezenfelül kötelezettséget vállalt arra, hogy egy további 1,5 milliárd EUR készenléti keretet bocsát rendelkezésre (a továbbiakban együttesen: „a második feltőkésítés”).
(3)
2009. május 14-én a belga szövetségi kormány (5) és a KBC közzétette, hogy eszközátvételi intézkedésről (a továbbiakban: „az állami védőintézkedés”) állapodtak meg a KBC adósságfedezetű kötelezettségeinek (a továbbiakban: „CDO-k”) kifizetésére. A Bizottság 2009. május 18-án, június 8-án és június 12-én tájékoztatást kapott a második feltőkésítésről és az állami védőintézkedésről.
(4)
A belga hatóságok az első feltőkésítés tekintetében 2009. június 18-án a KBC-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be.
(5)
A belga hatóságok a második feltőkésítést és az állami védőintézkedést 2009. június 19-én jelentették be.
(6)
2009. június 30-án, a Bizottság a második feltőkésítést - szerkezetátalakítási terv benyújtásának feltétele mellett - egy hathónapos időszakra vonatkozóan jóváhagyta, és ideiglenesen jóváhagyta az állami védőintézkedést. Ugyanakkor, az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindította az állami védőintézkedés értékelését és egyéb vonatkozásait érintő eljárást (a továbbiakban: „az eljárás megindításáról szóló határozat”) (6).
(7)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették (7), és felkérték az érdekelteket, hogy a támogatással kapcsolatban tegyék meg az észrevételeiket. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság felkérte a belga hatóságokat, hogy 2009. szeptember 30-ig nyújtsanak be a második feltőkésítést és az állami védőintézkedést is figyelembe vevő, módosított szerkezetátalakítási tervet. A Bizottság az érdekeltektől semmilyen észrevételt nem kapott.
(8)
Az állami védőintézkedésre vonatkozóan a belga hatóságok még további tájékoztatást nyújtottak be 2009. július 3-án, augusztus 21-én, szeptember 2-án, 4-én, 22-én, 25-én és 30-án, valamint október 13-án, 16-án és 20-án.
(9)
A szerkezetátalakítási tervet a belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai számos megbeszélésen megvitatták 2009. július 23-án, augusztus 6-án, 18-án és 27-én, valamint szeptember 9-én, 10-én, 14-én, 15-én és 23-án.
(10)
A belga hatóságok tájékoztatást nyújtottak be a szerkezetátalakítási tervre vonatkozóan 2009. szeptember 2-án, 4-én, 10-én, 11-én, 16-án, 17-én, 22-én, 24-én, 25-én, 28-án és 30-án, október 1-jén, 16-án, 19-én és 21-én, valamint november 3-án, 4-én és 6-án.
(11)
2009. november 4-én a belga hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy sürgősségi okokból kivételesen tudomásul veszik, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT LEÍRÁSA
(12)
A KBC Group NV (a továbbiakban: „KBC”) a KBC Bank NV, a KBC Verzekeringen NV és a KBL European Private Bankers (a továbbiakban: „KBL EPB”) holdingtársasága. A KBC egy integrált bankbiztosítási csoport, amelynek ügyfélköre főként lakossági ügyfelekből, kis- és középvállalkozásokból (a továbbiakban: „kkv-k”), valamint magánbanki ügyfelekből áll. A KBC az egyik legfőbb pénzintézet Belgiumban. A Belgiumban, valamint Közép- és Kelet-Európában folytatott tevékenységei mellett, a KBC jelen van Oroszországban, Romániában, Szerbiában, számos nyugat-európai országban - ideértve Írországot is -, továbbá kisebb mértékben az Amerikai Egyesült Államokban és Délkelet-Ázsiában is.
(13)
2008-ra a KBC mérlegének teljes eszközállománya 355,6 milliárd EUR volt és a kockázattal súlyozott eszközök (a továbbiakban: „RWA”) 178,3 milliárd EUR-t tettek ki (8). 2008-ban 2,5 milliárd EUR veszteséget könyvelt el. A KBC piaci értéke jelentősen csökkent, a 2008. augusztus 1-jei 23 milliárd EUR-ról 2009. október 23-i 11,8 milliárd EUR-ra. A KBC világszerte 56 716 alkalmazottat foglalkoztat, akik közül 19 196 Belgiumban, 31 947 pedig Közép- és Kelet-Európában, illetve Oroszországban található. A KBC-nek 8,2 millió ügyfele van Közép- és Kelet Európában, valamint Oroszországban (2007-es becslések). A KBC-ről még részletesebb információt nyújt az eljárás megindításáról szóló határozat 2.1. szakasza.
(14)
A 2008. harmadik negyedévi 906 millió EUR veszteséget követően - amely elsősorban a bank CDO-ival, izlandi bankokkal, a Lehman Brothers-zel és a Washington Mutuallel kapcsolatos kockázatvállalásából eredt - a KBC-nek meg kellett erősítenie a tőkealapját. Ez vezetett a belga hatóságok által nyújtott 3,5 milliárd EUR összegű első feltőkésítéshez 2008 decemberében, amelyet a 2008. december 18-i első feltőkésítési határozat 3. szakasza (9) részletesebben ismertet.
(15)
2009. január 15-én a Moody’s hitelminősítő bejelentette, hogy felülvizsgált néhány alapvető feltételt a vállalati szintetikus CDO-k minősítésénél. Ennek eredményeképpen a CDO-k néhány kategóriájának leminősítése mellett döntött, habár nem határozta meg, hogy mely CDO-k voltak érintettek. A bejelentést követően a KBC részvényárfolyama jelentős nyomás alá került. Ennek következtében a KBC úgy döntött, hogy teljesen lecsökkenti az összes nem szuper szenior CDO értékpapírt (10) a KBC kizárólagos leányvállalatának a KBC Financial Products (a továbbiakban: „KBC FP”) által létrehozott saját portfóliójában, és megerősíti tőkealapját a teljes egészében a belga hatóságok által jegyzett második feltőkésítési intézkedés révén. Az eljárás megindításáról szóló határozat 2.2. szakasza (11) leírja a belga hatóságok által történő feltőkésítéshez vezető körülményeket, és ugyanazon határozat 2.3.1. szakasza még részletesebben ismerteti a megállapodás részleteit.
(16)
A Municipal Bond Insurance Association (a továbbiakban: „MBIA”) szakosodott biztosító - amely a KBC CDO-portfóliója jelentős részének (14,4 milliárd EUR) viszontbiztosítója - 2009. márciusi szerkezetátalakítása megnövelte a KBC MBIA-val szembeni partnerkockázatát és kitettségét. Továbbá a CDO-k piaci értéken történő értékelésére közvetlen negatív hatást gyakorló hitelkockázati felár növekvő volatilitása a KBC 2009. első negyedévi mérlegében 3,8 milliárd EUR értékcsökkenést eredményezett. A KBC eredménykimutatásában a CDO-portfólió által okozott további, jövőbeni negatív hatás elkerülése érdekében 2009. május 14-én a KBC megállapodásra jutott a belga hatóságokkal a szuper-szenior CDO-portfóliója számára nyújtandó állami védőintézkedés vonatkozásában. Az eljárás megindításáról szóló határozat (12) 2.2. szakasza leírja azokat a körülményeket, amelyek az állami védőintézkedésnek a belga hatóságok által történő bevezetéséhez vezettek, és ugyanazon határozat 2.3.2. szakasza ismerteti a belga hatóságok és a KBC közötti megállapodás részleteit.
3. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(17)
A belga hatóságok három támogatási intézkedést hoztak a KBC javára: két feltőkésítési intézkedést és az állami védőintézkedést.
3.1. AZ ELSŐ ÉS A MÁSODIK FELTŐKÉSÍTÉS
(18)
Az első feltőkésítés összesen 3,5 milliárd EUR elsődlegestőke-injekció formájában valósult meg, a KBC által kibocsátott és teljes mértékben a belga hatóságok által jegyzett Yield Enhanced értékpapírokon keresztül. Egy értékpapír kibocsátási ára 29,50 EUR.
(19)
Ezek a nem határidős értékpapírok az alábbiak közül a magasabb értékkel megegyező, évente fizetendő kamatszelvényeket hoznak létre:
-
2,51 EUR értékpapíronként (8,5 %-os kamatszelvénynek megfelelő érték), nem halmozódó, évente utólag fizetendő;
-
a 2008-as pénzügyi évben a törzsrészvények után fizetett osztalék 110 %-a;
-
a 2009-es pénzügyi évben a törzsrészvények után fizetett osztalék 120 %-a;
-
a 2010-es pénzügyi évben és azt követően a törzsrészvények után fizetett osztalék 125 %-a.
(20)
A kamatszelvényt csak akkor fizetik ki, ha a törzsrészvényekre osztalékot fizetnek, feltéve, hogy a belga Banki, Pénzügyi és Biztosítási Bizottság (a továbbiakban: „CBFA”) (13) véleménye szerint a KBC tőkemegfelelési helyzete kielégítő, és az is marad mind a kifizetés előtt, mind pedig utána. Az értékpapírok mélyen alárendeltek, a törzsrészvényekkel egyenrangúnak minősülnek.
(21)
Két visszavásárlási forgatókönyv létezik, amelyek közül mindkettőt a KBC kezdeményezheti. Az első esetben a KBC-nek a kibocsátás időpontjától kezdődően bármikor jogában áll visszavásárolni az összes vagy néhány kibocsátott értékpapírt, értékpapíronként 44,25 EUR áron (ami a kibocsátási ár 150 %-a), a felhalmozott kamattal megnövelve. A második esetben a KBC három év elteltével bármikor kérheti a belga hatóságoktól a részesedése egy az egyben történő, törzsrészvénnyé való átváltását. Ha a KBC az átváltási opciót választja, a belga hatóságoknak lehetőségük van az értékpapírok felhalmozott kamattal megnövelt visszavásárlása mellett dönteni. A feltőkésítési határozat 3. szakasza további információt tartalmaz az első feltőkésítésre vonatkozóan.
(22)
A belga hatóságok által értékpapírok formájában nyújtott második feltőkésítés elsődleges tőkével történő tőkeinjekció formájában valósult meg. A megállapodás feltételei gyakorlatilag azonosak az első feltőkésítésével kivéve, hogy az értékpapírokat nem lehet törzsrészvénnyé átváltani, és csakis a kibocsátási ár 150 %-áért lehet visszavásárolni (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 2.3.1. szakaszát).
3.2. AZ ÁLLAMI VÉDŐINTÉZKEDÉS
(23)
A belga hatóságok védelmet biztosítanak a KBC CDO-portfóliójában megvalósult hitelveszteségek ellen, az egyes CDO-k lejáratáig tartó időszakra vonatkozóan (14). A portfólió teljes névértéke […] (15) milliárd EUR. Az állami védőintézkedés csak 15 egyedi CDO szuper-szenior részletet érint, amelyek összesen 20 milliárd EUR-t tesznek ki (16). Ez a kockázat 14,4 milliárd EUR értékű szuper-szenior és A kategóriájú értékpapírokból (amelyek vonatkozásában az MBIA fedezeti ügyleteket kötött), valamint 5,5 milliárd EUR a KBC által megtartott szuper-szenior, szuper-mezzanine és A kategóriájú értékpapírokból áll (17).
(24)
Az állami védettség nem vonatkozik a CDO-k részvény, junior és a mezzanine legtöbb részletére. Az állami védőintézkedés hatálya alá nem tartozó részletek 3,9 milliárd EUR-t tesznek ki. Az ezekben a részletekben felmerülő veszteségeket - amelyeket teljes mértékben a KBC-nek kell viselnie - még azelőtt realizálni kell, mielőtt még több szenior garantált részlet is érintetté válik és állami védintézkedést tesz szükségessé.
(25)
Emellett a KBC már felkészült a piaci értéken történő értékelésből eredő jelentős veszteségekre. Az állami védőintézkedéssel egyidőben közzétett, 2009 első negyedévére vonatkozó mérlegében a KBC 23,9 milliárd EUR-ról 14,7 milliárd EUR-ra csökkentette az állami védőintézkedés által fedezett CDO-k értékét (18). A KBC úgy jutott erre az eredményre, hogy a CDO-k majdnem minden tőke, junior és mezzanine finanszírozású értékpapírját nullára csökkentette, és a CDO-portfólióban néhány értékkiigazítást végzett a szuper-szenior értékpapírok esetében. Összességében ezek a csökkentések megközelítőleg […] EUR-t tettek ki.
(26)
A 20 milliárd EUR értékű, szuper-szenior értékpapírokra vonatkozó állami védőintézkedés három részletre osztható fel (az intézkedés szerkezetére vonatkozóan lásd a (31) preambulumbekezdésben szereplő 1. ábrát). Az első részletet a 3,2 milliárd EUR összegű első veszteség adja, amelyet teljes mértékben a KBC visel. Ez a veszteség nem foglalja magában a (24) preambulumbekezdésben említett tőke, junior és mezzanine finanszírozású részletekre vonatkozó veszteségeket. Ha azokat a veszteségeket is hozzászámolnánk, akkor az első veszteség megközelítőleg 7,1 milliárd EUR lenne.
(27)
Az ügylet második részlete 16,8 milliárd EUR összegnél kezdődik és a következő 2 milliárd EUR veszteséget tartalmazza. Az ebben a pakettben (a továbbiakban: „részvénypakett”) keletkezett veszteségek esetében a belga hatóságok vállalják, hogy tőkét biztosítanak a KBC számára új KBC-részvények piaci értéken történő jegyzése (19) vagy hibrid értékpapírok formájában. A belga hatóságok által biztosított tőke a részvénypakettben (1,8 milliárd EUR) keletkezett veszteségek 90 %-át fedezi. Más szóval, a belga hatóságok vállalták, hogy készenléti részvényalapot biztosítanak a KBC számára, amelyet a KBC CDO-portfóliójának egyedi veszteségei indíthatnak be. A kiváltó eseményeket minden egyes CDO esetében külön meghatározták, azaz, a részvényinjekció opció ügyleti alapon alkalmazandó (20).
(28)
A 16,8 milliárd EUR küszöbérték (azaz a kiinduló érték) olyan mutatókon alapul, amelyek lehetővé tennék a KBC Bank számára az elsődleges tőke arányának 8 % felett, és a KBC Biztosító számára a szolvenciamutató 150 % felett tartását. Ennélfogva a mutatók kezdetben nem a portfólió értékelésén alapultak.
(29)
A részvénypakett számos feltételtől függ. Először is a KBC fenntartja a lehetőséget, hogy ne folyamodjon tőkeinjekcióért és így kimaradjon a belga hatóságok részére történő részvénykibocsátásból. Másodszor, ha a KBC a részvénypakettjében felmerülő veszteségeinek a fedezésére a belga hatóságokhoz fordul tőkéért, és ennek eredményeképpen a belga hatóságok több mint 30 %-os szavazati jogot szereznek, amely kötelezheti őket egy kötelező felvásárlási ajánlat megtételére, a belga hatóságoknak lehetőségük nyílik ehelyett hibrid tőkét jegyezni. Ezt a hibrid tőkét a belga hatóságok számára már kibocsátott értékpapírokhoz megközelítőleg azonos módon ellentételeznék, és - a belga hatóságok választása szerint - a kibocsátásuk időpontjában érvényes piaci áron törzsrészvényekké válthatnák (21). Harmadsorban abban az esetben, ha a belga hatóságok úgy döntenek, hogy a részvényeiket harmadik félnek adják el, a KBC-nek jogában áll az eladás elsődleges elutasítása, és az eladásra kínált részvényeket piaci áron megvásárolhatja.
(30)
A harmadik részlet 14,8 milliárd EUR-nál kezdődik (a továbbiakban: „készpénzpakett”). A készpénzpakett valójában az ebben a részletben bekövetkező veszteségek egy részéért a belga hatóságok által nyújtott garancia a KBC készpénzben való kompenzálására. Ennek megfelelően a CDO-portfólióban a 9,1 milliárd EUR-t (3,9 milliárd EUR veszteség a tőke, a junior és a mezzanine finanszírozású részletekben, 3,2 milliárd EUR első veszteség, és 2 milliárd EUR részvénypakett a szuper-szenior részletben) meghaladó bármilyen veszteség felosztásra kerül a belga hatóságok és a KBC között. Ebben az esetben a belga hatóságok a veszteségek 90 %-át (13,3 milliárd EUR), a KBC pedig a 10 %-át (1,5 milliárd EUR) viseli.
(31)
A tőkeinjekció lehetőségéhez hasonlóan a garancia is ügyleti alapon kerül alkalmazásra. Mivel 15 CDO-hoz fedezett eszközök (mindegyik önálló ügylet) is kapcsolódnak, így lényegében 15 garancia létezik (22). Ennek eredményeképpen a 15 szintetikus CDO mindegyikének különböző küszöbértéke, és ebből következően különböző várható vesztesége van. Következésképpen a CDO-kat külön-külön szükséges megvizsgálni és a biztosított garancia minden egyes CDO esetében egyedi (azaz nem lesz egy egységes garancia az összesített portfólióra vonatkozóan) lesz. Erre a sajátos struktúrára a garantált hozamú portfólió piaci alapú értéke és a garancia piaci alapú értéke közötti tökéletes illeszkedés elérésének érdekében volt szükség, a CDO-k értékének ingadozásából adódó nyereség és veszteség volatilitása megszüntetésének céljából, amely egyben az intézkedés végső célja is.
1. ábra
Az állami védőintézkedés szerkezete
(32)
A részvénypakett vonatkozásában a KBC fizet a tőkeinjekció jogáért (a továbbiakban: „jegyzési díj”). A jegyzési díj évente 650 bázispont (a továbbiakban: „bp”). Ennélfogva, mivel a részvénypakett 1,8 milliárd EUR, a KBC által fizetendő díj megközelítőleg 120 millió EUR a felhasználás minden éve után, illetve összesen 718 millió EUR.
(33)
A készpénzpakett tekintetében a készpénzgarancia összesített költsége megközelítőleg 1,33 milliárd EUR, amelyet 12 félévre lebontott részletfizetéssel kell kifizetni (a továbbiakban: „garanciadíj”). Ez a díj megegyezik a harmadik részlet várható veszteségével (23), abban az esetben, ha a portfólió eredménye megfelel az alap- és a stressz-forgatókönyv közötti átlagnak (24) és az MBIA által meghatározott 67,5 %-os hitel értékvesztésnek.
(34)
Összességében a KBC a jegyzési díjból (718 millió EUR (25)) és a készpénzgaranciából (1,33 milliárd EUR (26)) eredően megközelítőleg 2,04 millió EUR díjat fizet a belga hatóságoknak. Mindkét díjat egyenlő arányban elosztott, tizenkét féléves részletben kell kifizetni 2009 decemberétől kezdődően 2015 júniusáig.
4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
4.1. A KEZDETI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(35)
2009. június 18-án, a belga hatóságok a KBC-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be, a Bizottság által 2008. december 18-án hat hónapos időszakra jóváhagyott első feltőkésítés nyomon követéseként. A terv a KBC üzleteinek, a KBC jövőbeni stratégiájának, az életképesség helyreállításához és az állami intézkedések visszafizetéséhez szükséges intézkedéseknek az előzetes elemzését tartalmazta.
(36)
A szerkezetátalakítási terv ugyanakkor nem felelt meg a szerkezetátalakításról szóló közleményben (27) meghatározott kritériumoknak, mivel nem vette figyelembe a második feltőkésítést és az állami védőintézkedést. Továbbá a terv nem tartalmazott részletes üzleti tervet és nem foglalt magában versenytorzulást korlátozó intézkedéseket.
4.2. A VÉGLEGES SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(37)
2009. június 30-án a Bizottság hat hónapos időszakra jóváhagyta a második feltőkésítést, és átmenetileg jóváhagyta az állami védőintézkedést. Ugyanakkor a Bizottság három hónapot adott a belga hatóságoknak (2009. szeptember 30-ig), hogy elkészítsék a KBC-nek nyújtott valamennyi állami intézkedést figyelembe vevő, megalapozott szerkezetátalakítási tervet.
(38)
A belga hatóságok az előírt napon benyújtották a végleges szerkezetátalakítási tervet. A terv az életképesség, a tehermegosztás és a versenytorzulás korlátozásának alapvető kérdéseivel foglalkozik. Mivel a KBC 5 külön üzleti egységbe szerveződik, Belgium (Lakossági), Közép- és Kelet-Európa és Oroszország (a továbbiakban: „KKE-O”), kereskedelmi banki, európai magánbanki és szolgáltatási üzletág, így a szerkezetátalakítási terv ezen vonalak mentén épül fel.
(39)
A szerkezetátalakítási terv alapján a KBC egy kisebb, összefogottabb csoporttá alakul, visszavonul a kockázatos tevékenységektől és azokból az országokból, ahol korlátozott a piaci jelenléte. A KBC csak azokat a tevékenységeket őrzi meg, amelyek önálló működés mellett is fenntartható eredményeket hoznak. Megtartja a bankbiztosítási modelljét is. A bankbiztosítási modellen belül a KBC a lakossági és a magánügyfelekre, a kkv-kre és a közepes méretű vállalkozásokra összpontosít, és elsősorban hat országra koncentrál (28). A KBC továbbra is KKE-O-ra összpontosít, valamint csökkenti a teljes kockázati profilját, volatilitását és tőkeáttételét is.
(40)
A belga hatóságok által benyújtott szerkezetátalakítási terv szerint a KBC mérlege pro forma (29) alapon 20 %-kal csökken az RWA-érték tekintetében és 17 %-kal összvagyon alapon. A KBC FP portfóliójának a csökkentését jelentő, életképességgel kapcsolatos intézkedések, a mérlegfőösszeg […] %-át, míg a leválasztások a mérlegfőösszeg […] %-át teszik ki.
(41)
A szerkezetátalakítási terv alapján a KBC több szervezeti egységet leválaszt. Az ezekre a leválasztásokra vonatkozó üzleti tervében a KBC […] értékesítési árat feltételezett. Minden értékesítés várhatóan […] belül megtörténik.
4.2.1. AZ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSÁNAK KÉPESSÉGE AZ ALAP- ÉS A STRESSZHELYZETBEN
(42)
A belga hatóságok egy alap- és egy stressz-forgatókönyvet nyújtottak be annak bizonyítására, hogy a KBC képes a hosszú távú életképesség elérésére.
(43)
Az alaphelyzet feltételezi, hogy a GDP a 2009-2010-es időszakban a főbb piacain összezsugorodik, amelyet 2011-ben egy viszonylag gyors kilábalás követ. 2009-ben vagy 2010-ben - a helyi piaci feltételektől függően - a részvényárak várhatóan fellendülnek.
(44)
[…]
(45)
A KBC az alaphelyzetben várhatóan teljesíteni fogja a belső tőkére irányuló célkitűzéseit - 2009-ben 8,8 % elsődleges tőkével, azt követően pedig 10 % felett - az előrejelzési időszak (2009-2013) alatt. A KBC szavatoló tőkéjének összetételében a leválasztások folyamatának eredményeképpen egyre inkább a saját forrás dominál, ami javítja a KBC szavatoló tőkéjének a minőségét. Alaphelyzetben a KBC először tőketartalékot hoz létre (amikor a tényleges tőke meghaladja a 10 %-os elsődleges tőkehányad belső tőkéjének a célkitűzését) 2011-ben. Ezért az állami tőke fő részét 2012-től kezdődően kezdi el visszafizetni.
(46)
A belga hatóságok stresszforgatókönyvet is benyújtottak. Az alaphelyzethez hasonlóan, a GDP a 2009-2010-es időszakban zsugorodik, azt követően pedig emelkedik. Azonban az ezt követő gazdasági fellendülés nagyon gyenge lesz. Például ez a forgatókönyv azt jósolja, hogy a belga reál GDP összesített visszaesése 2008 és 2011 között […] %-os lesz, és 2013 végéig nem éri el a 2008-as szintet.
(47)
[…]
(48)
A stresszforgatókönyv szerint a KBC az előrejelzési időszak folyamán várhatóan teljesíti a stresszhelyzetben a belső tőkére meghatározott céljait. 2009-ben az elsődleges tőke hányada […] % lesz, és 2010-től kezdődően […] % felett marad. A tőkehányadok ezen szerencsés alakulása annak a ténynek köszönhető, hogy a stresszforgatókönyv szerint a KBC mérlegének jelentős zsugorodása várható, mivel a gazdasági tevékenység, és így a hitelek iránti kereslet nagyon lecsökken. Ez […]-tól korlátozott mennyiségű tőketartalékot kezd generálni, főként az RWA-érték tekintetében bekövetkező hirtelen csökkenésnek, és nem a profitnövekedésnek köszönhetően […].
(49)
A szerkezetátalakítási tervben a belga hatóságok a KBC likviditási helyzetét is meghatározták. 2008 végére a KBC hitel/betét aránya 88 %-os volt. A jelenlegi válságban nem voltak likviditási problémái, és nem kellett igénybe vennie semmilyen állami finanszírozású garanciaprogramot. Viszonylag korlátozott a tőkepiacok finanszírozásától való függése. A finanszírozási struktúráját illetően a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjai 64 %-ának futamideje 1 évnél hosszabb volt. Ez a finanszírozási struktúra a következő néhány év folyamán - a nagykereskedelmi finanszírozástól való függőség mérsékelt csökkenése mellett - előreláthatóan állandó marad. Némelyik egység […] leválasztása tovább erősíti a KBC likviditási helyzetét.
4.2.2. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK ÜZLETÁGANKÉNTI BONTÁSBAN
(…)
(50)
A KBC Belgium 3 vezető bankjának egyike, és a legtöbb banki tevékenység vonatkozásában piaci részesedését illetően általában a második vagy a harmadik helyet foglalja el. A betétek […] %-át birtokolja, a hitelek […] %-át adja, a befektetésialap-üzletág […] %-áért, az életbiztosítások […] %-áért és a nem életbiztosítások […] %-áért felel.
(51)
A belga hatóságok azt javasolják, hogy a KBC tartsa meg a tevékenységeinek többségét Belgiumban, és maradjon integrált bankbiztosítási szolgáltató. A belga hatóságok szerint ezek a tevékenységek szorosan hozzátartoznak a KBC márkanévhez, és a KBC alapvető üzleti modelljének részét képezik.
(52)
Ugyanakkor a szerkezetátalakítási terv értelmében a KBC értékesíti a Centea (ügynökalapú bank) és a Fidea (ügynökalapú biztosító) egységeket. A belga piac legtöbb termékszegmensében a Centea részesedése […]-[…] %, míg a Fidea részesedése körülbelül 2 % a belga biztosítási piacon. Ezek az értékesítések 16 %-kal (3,8 milliárd EUR) csökkentik a belga banki üzletág RWA-értékét.
(53)
A szerkezetátalakítási terv szerint a KBC továbbra is jelen lesz 5 olyan országban (a 9-ből), ahol már jó alapokkal rendelkezik. Ezen országok a hagyományos banki tevékenységek (hitelnyújtás és betétek) piaci részesedésének sorrendjében a következők: Cseh Köztársaság (22 %), Szlovákia (10 %), Magyarország (9 %), Lengyelország (4 %) és Bulgária (3 %). A KBC a bankbiztosítási modellel összhangban ezen országok mindegyikében folytat biztosítási tevékenységet is.
(54)
A KBC megszünteti a tevékenységeit Szerbiában (a KBC piaci részesedése 1 %), Oroszországban (1 %), Romániában ([…] %, kizárólag biztosítási és lízing tevékenységek) és Szlovéniában ([…] % - a KBC-nek az érintett üzletágban kisebbségi részesedése van). A KBC értékesíti a többi olyan országban meglévő tevékenységeit, ahol a piaci részesedése viszonylag kicsi, vagy ha az ott végzett tevékenységek nincsenek összhangban a bankbiztosítási modellel. Értékesíti a fogyasztói pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó lengyel leányvállalatát (Zagiel) is, amely nem illeszkedett teljes mértékben a lengyelországi tevékenységeibe. Ezek az értékesítések […] alatt történnek majd meg, kivéve az oroszországi tevékenységet, amelyet előreláthatóan […]-ig nem terveznek. A KKE-O bankegység RWA-értéke 11 %-kal csökken (4,4 milliárd EUR).
(55)
Továbbá a KBC tervezi a Cseh Köztársaságban (ČSOB) és Magyarországon található bankjai (K&H) 40 %-ának a tőzsdén való bejegyzését, amelyek jelenleg a KBC 100 %-os tulajdonrészesedéssel birtokolt leányvállalatai. Ezeket a helyi értéktőzsdéken fogják jegyezni.
(56)
A kereskedelmi banki szolgáltatást illetően a szerkezetátalakítási terv előírja a KBC kereskedelmi banki üzletága jelentős részeinek az értékesítését vagy leépítését. Ennek eredményeképpen az RWA-érték ebben az üzletágban […] %-kal ([…] milliárd EUR) csökken. Az összes CDO-t generáló KBC FP idővel kifut. A KBC értékesíti az Egyesült Királyságban folytatott tevékenységeit, […], valamint az Antwerp Diamond Bankot, a […], a […], a […], a […] és a KBC Private Equity-t is.
(57)
A KBC meghagyja azon, főként belga tevékenységeit, amelyek a stabil kkv és vállalati ügyfeleinek a kiszolgálásához szükségesek. Ezen tevékenységek közé tartozik a tőkeszerzés és a deviza-műveletek. A KBC megtartja a vállalati banki üzletágát, a külföldön is tevékenykedő helyi vállalati ügyfelek kiszolgálásához szükséges a külföldi fiókokat, a KBC Securitiest, Marketet és Assurisket (viszontbiztosítás).
(58)
A szerkezetátalakítási tervnek megfelelően a KBC értékesíti az európai magánbanki egységén belüli összes üzletét. A KBC ezen tevékenységeinek az értékesítését […]-ban tervezi. Ez az RWA értékét 5,7 milliárd EUR-val csökkenti.
(59)
Ezen üzletág jellegére tekintettel, a szerkezetátalakítási terv alapján a KBC a legtöbb tevékenységet megtartja. A KBC az alábbi tevékenységeket tartja meg: vagyonkezelés, kereskedelemfinanszírozás, lízing és fogyasztói pénzügyi szolgáltatás. A KBC több tevékenységet leválaszt, mint például a […], és többek között a […]. A leválasztások eredményeképpen, az RWA értéke megközelítőleg […] milliárd EUR-val csökken.
4.2.3. PÉNZÜGYI SZERKEZETÁTALAKÍTÁS
(60)
Az állami tőke visszafizetésére és a 10 % elsődleges tőke fenntartására a szerkezetátalakítási terv a következő pénzügyi szerkezetátalakítási intézkedéseket tartalmazza:
i.
A Cseh Köztársaságban a ČSOB bank részvényei 40 %-ának jegyzése (a jegyzett részesedés becsült értéke: […] milliárd EUR);
ii.
Magyarországon a K&H Bank részvényei 40 %-ának jegyzése (a jegyzett részesedés becsült értéke: […] millió EUR);
iii.
A hibridek visszavásárlása, amelynek a KBC alaptőkéjére gyakorolt, becsült pozitív hatása […] millió EUR. A KBC - az elmúlt hónapokhoz hasonlóan - névérték alatt kívánja megvásárolni, ezeket a hibrideket, ezzel az alaptőkét fellendítő nyereséget termel.
iv.
A székhelyek értékesítése és visszabérlése előzetes becslések szerint […] millió EUR hozamot jelent.
v.
Az Államkincstár részvényeinek értékesítése (a KBC a saját részvényeit birtokolja) becslések szerint […] millió EUR hozamot jelent.
A fenti intézkedések eredményeképpen - nagyrészt […]-ig - előteremtett tőke teljes mennyisége előreláthatóan körülbelül […] milliárd EUR.
4.2.4. VISSZAFIZETÉS AZ ÁLLAMNAK
(61)
A belga hatóságoknak való visszafizetésre vonatkozóan a szerkezetátalakítási terv előírja, hogy a KBC, alaphelyzetben 2011-től kezdődően kezdi meg a kamatok fizetését, ami azt jelenti, hogy a belga hatóságok 600 millió EUR-t kapnak. A feltőkésítések tőkeösszegének visszatérítése akkor kezdődik, amikor a KBC a leválasztásokon és pénzügyi szerkezetátalakításon keresztül megerősítette a tőkehelyzetét (2012-től kezdődően). A feltőkésítés nominális összege visszafizetésének előrehaladtával csökken a belga hatóságoknak a kamatszelvény-kifizetésekkel történő ellentételezése. A KBC úgy tervezi, hogy 2012-ben kezdi meg a törlesztést ([…] milliárd EUR) és az alaphelyzetben becslései szerint a tőkeinjekciókat teljesen visszafizeti […].
4.2.5. A BELGA HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
4.2.5.1. Magatartásbeli kötelezettségvállalások
(62)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a saját hatáskörükön belül biztosítják a KBC-nek a (63)-(77) preambulumbekezdésekben felsorolt kötelezettségvállalásoknak való megfelelését.
(63)
E magatartásbeli kötelezettségvállalások időtartama tekintetében a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Bizottság mentesítés megadására vonatkozó lehetőségének sérelme nélkül, különösen a belga hatóságoktól származó, kellően indokolt kérelem alapján a (63)-(77) preambulumbekezdésekben felsorolt magatartásbeli kötelezettségvállalások a bizottsági határozat meghozatalától számítva […] évig vagy addig alkalmazandók, amíg a belga hatóságok által 2008. december 19-én és 2009. július 20-án jegyzett nominális összeget visszafizették, attól függően, hogy melyik következik be korábban (30).
(64)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC törekedni fog a reálgazdaságnak történő hitelnyújtási politikájának fenntartására azokban az országokban, ahol lakossági tevékenységeket folytat. A KBC kereskedelmi feltételek mellett nyújt hitelt.
(65)
Továbbá kötelezettséget vállalnak arra vonatkozóan, hogy a KBC az elsődleges tőkére vonatkozó szolvenciamutatóját minimum […] % és az alapvetően saját eszközeit […] % értéken tartja (31).
(66)
A felvásárlási tilalom tekintetében a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzésről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (32) alapján tartózkodik a pénzügyi intézetek feletti irányítás megszerzésétől. Továbbá a KBC tartózkodik a pénzintézeteken kívüli egyéb üzletágak feletti irányítás megszerzésétől, amennyiben egy ilyen felvásárlás lelassítaná a belga hatóságok számára a szerkezetátalakítási tervben foglalt 7 milliárd EUR értékű elsődleges tőke Yield Enhanced értékpapírok visszafizetését, amelyről 2009. szeptember 30-án értesítette a Bizottságot, és amelyet e határozat jóváhagyott. A tilalom ellenére a KBC a Bizottság jóváhagyásával felvásárolhat üzletágakat, különösen ha az a pénzügyi stabilitás, vagy az érintett piacokon a versenyhelyzet megőrzése szempontjából lényegesnek tekinthető.
(67)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC csatlakozik az alábbi árvezetési tilalomhoz:
i.
Azokon a közösségi piacokon, ahol a KBC piaci részesedése több mint [0-10] % az alábbi (ii.) pontban meghatározott termékpiacokon a KBC nem ajánl kedvezőbb árakat a szabványtermékekre, mint az ezen a földrajzi és termékpiacon való piaci részesedése alapján a tíz legjobb versenytársa közül a legjobb árat kínáló;
ii.
Azok a termékpiacok, amelyekre az (i.) pontban megállapított feltétel alkalmazandó, az alábbiakra korlátozódnak: a KBC szabványtermékei a lakossági betéti piacon, a kkv-k (a kkv KBC által használt meghatározása szerint) betétei és a lakossági jelzálog piac;
iii.
Amint a KBC tudomására jut, hogy a legjobb ár kínálójánál kedvezőbb árat ajánl a termékeiért, a KBC e kötelezettségvállalásának megfelelően amilyen gyorsan csak lehet - bármely indokolatlan késedelem nélkül - hozzáigazítja az árát;
iv.
Ez a feltétel nem vonatkozik a belgiumi piacra, ahol az árvezetési tilalom nem alkalmazandó.
(68)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra vonatkozóan is, hogy a KBC tartózkodik az intézkedéseket versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól.
(69)
A KBC vezetői juttatásai korlátozásának tekintetében a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy:
i.
A KBC kötelezettséget vállal a Vezetői Bizottság és a felső vezetők számára megállapított, fenntartható díjazási politika kialakítására. A KBC Vezetői Bizottságra és felső vezetésre vonatkozó ösztönzőrendszereit hosszú távú értékteremtéshez fogják kapcsolni, a kockázatok figyelembevételével és a „teljesítmény-elmaradás jutalmazása” lehetőségének korlátozásával. A kilépési rendszerek vagy az elbocsátásért járó törvényes kompenzáció a KBC Vezetői Bizottsági tagjainál tizenkét hónap rögzített fizetésre korlátozódik;
ii.
Továbbá a KBC, a KBC Bank NV és a KBC Verzekeringen NV Vezetői Bizottságai lemondanak minden jutalomról (készpénz, valamint opciók és részvény jutalmak) a 2008-as évben.
(70)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC a belga hatóságok érdekében törekedni fog az általuk jegyzett értékpapírok összes hozamának minimum 10 %/év szinten történő biztosítására.
(71)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy ismételten bejelentik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti első feltőkésítést, ha a 10 %/év feletti összes hozam megvalósulásának valószínűségét csökkentő, alábbi helyzetek valamelyike felmerül:
i.
Ha 2010. január 1-jétől a KBC egy ötéves időszakon belül nem fizet osztalékot egymást követő két évig, vagy 2009. január 1-jétől nem fizet osztalékot egymást követő három évig; vagy
ii.
Ha, egy év után, amikor a részvényár átlagosan az értékpapírok kibocsátási árának 150 %-a felett marad, a KBC nem vásárolta vissza az állam eredeti befektetésének legalább 20 %-át, vagy három hónapon belül nem vállalt erre kötelezettséget.
(72)
Ugyanezen az alapon a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak, hogy ismételten bejelentik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti második feltőkésítést, ha a 10 %/év feletti összes hozam megvalósulásának valószínűségét csökkentő, alábbi helyzetek valamelyike felmerül:
i.
Ha 2010. január 1-jétől a KBC egy ötéves időszakon belül nem fizet osztalékot egymást követő két évig, vagy 2009. január 1-jétől nem fizet osztalékot egymást követő három évig.
(73)
Amennyiben a (71) és a (72) preambulumbekezdésben leírt forgatókönyvek egyikében sem bizonyítható, hogy az osztalékfizetés elmaradását rendes piaci események okozzák, vagy az osztalékfizetés ellenére az összes hozam mégis évi 10 % felett lesz, a Bizottság - a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított tőkeinjekció kétségbe vonása nélkül - az ismételt bejelentéssel összefüggésben különösen további magatartásbeli korlátozásokat írhat elő.
(74)
Az állami védőintézkedés hatálya alatt álló alternatív értékpapírok ellentételezését illetően a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC által kibocsátott alaptőke-értékpapírok alternatív osztályára fizetendő kamatszelvények értéke - abban az esetben ha a belga hatóságok az állami védőintézkedés részvénypakettjével több mint 30 %-os szavazati jogot szereznének - […]-vel egyenlő lesz.
(75)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra vonatkozóan is, hogy a KBC vagy bármely leányvállalata nem vesz részt fedezett adósságjellegű kötelezettségek (Collateralized Debt Obligations, „CDO-k”) létrehozásában (33). A felek tudomásul veszik, hogy a CDO-k meghatározásába nem tartozó értékpapírosítási ügyletek ezen kötelezettségvállalás hatályán kívül esnek. Ez a helyzet például a szavatoló tőke vagy hitelkockázat vagy likviditás-növelés kezelése céljából történő értékpapírosítási tranzakciók esetében.
(76)
A kamatszelvény-kifizetések és a hibrid tőke vételi opciói tekintetében - amennyiben a Bizottság nem egyezik bele a mentességbe - a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy:
i.
[…];
ii.
[…].
(77)
Végezetül, a belga hatóságok kötelezettséget vállaltak arra vonatkozóan, hogy a KBC megszervezi a belga hatóságok kezelési jogait az állami védőintézkedés által garantált portfólió tekintetében oly módon, hogy a belga hatóságok - mint kezes - érdekeit teljes mértékben garantálja, miközben a KBC számára megfelelő szintű rugalmasságot őriz meg a változó piaci körülményekre való könnyű reagálás, valamint a megfelelő kiigazítások és választások megtétele érdekében. A garantált portfólió jogi dokumentációja biztosítékokat garantál a harmadik fél befektetők, szuper-szenior ügyfelek védelmére és így, tágabb értelemben, a belga hatóságok részére a garantált portfólió kezelésénél lehetséges összeférhetetlenségekkel szemben. Az eredeti jogi dokumentáció értelmében nyújtott biztosítékok mellett a belga hatóságokkal az állami védőintézkedés vonatkozásában kötött megállapodás biztosítja a belga hatóságoknak a garantált portfólió kezelésének nyomon követésére irányuló jogot. Adott esetben a belga hatóságoknak beleegyezési jogokat biztosítanak az érdekei fokozottabb védelmére.
4.2.5.2. Üzleti portfóliók leválasztása és leépítése
(78)
A belga hatóságok ezen kívül kötelezettséget vállaltak arra, hogy saját hatáskörükön belül, legjobb szándékuk szerint biztosítják, hogy a KBC megfeleljen a (79)-(97) preambulumbekezdésekben felsorolt kötelezettségvállalásoknak.
(79)
A KBC megteszi a szükséges lépéseket arra vonatkozóan, hogy a (80) preambulumbekezdésben felsorolt egységek vagy eszközök leválasztását (a továbbiakban: „leválasztandó üzlet(ek)”) az említett időpontig megvalósítsa. A leválasztás végrehajtottnak tekinthető, ha a KBC kötőerővel rendelkező megállapodást köt az érintett egység vagy eszköz […] értékesítésére vonatkozóan. A jogi kötőerővel bíró megállapodás egy olyan megállapodás, amelyet a KBC egyoldalúan nem vonhat vissza, és amely egy olyan jogi kapcsolat kialakítására törekszik, amelyre mindegyik fél támaszkodhat, és amely abban az esetben ha a KBC felbontja a megállapodást, a KBC másik féllel szembeni kötelezettségéhez vezet. Ez a jogi kötőerővel rendelkező megállapodás még bizonyos szokásos előzetes feltételek tárgyát képezheti, mint például az illetékes felügyelő hatóságok jóváhagyása.
(80)
Az üzleti tevékenységek leválasztására vonatkozóan a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC a következő egységeket […] leválasztja:
i.
[…] […]
ii.
KPL EPB […]
iii.
[…] […]
iv.
Centea […]
v.
Fidea […]
vi.
Antwerp Diamond Bank […]
vii.
NLB leválasztásainak végrehajtása […] Zagiel […] […]
viii.
Absolut bank (Oroszország) […]
(81)
A leválasztott üzleti tevékenységek értékének megőrzésére vonatkozóan a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC biztosítja az alábbiakat:
i.
a leválasztott üzleti tevékenység megtartja azokat az általa birtokolt tárgyi és immateriális javakat, amelyek hozzájárulnak a jelenlegi működéséhez, vagy szükségesek az életképessége és a versenyképessége biztosításához;
ii.
a leválasztott üzleti tevékenység megtartja az összes a) az üzletágnak valamely hatóság által kiadott licenceket, engedélyeket és felhatalmazásokat; b) szerződését, lízingjét, kötelezettségvállalását és ügyféllel kötött megbízását; és c) a jelenlegi működéséhez hozzájáruló, vagy az életképességének és a versenyképességének a biztosításához szükséges, vonatkozó nyilvántartásait;
iii.
a leválasztott üzleti tevékenység az életképességének és versenyképességének a biztosítása céljából megfelelő létszámú, a szükséges képességekkel rendelkező alkalmazottat foglalkoztat; a KBC megtesz minden ésszerűen elvárható lépést annak ösztönzésére - ideértve az iparági gyakorlatot figyelembe vevő ösztönzőket is -, hogy a kulcsfontosságú alkalmazottak (34) a leválasztott üzleti tevékenység területén maradjanak. Nem kérheti a kulcsfontosságú személyzetnek a leválasztott üzleti tevékenységgel együtt történő áthelyezését. […].
(82)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC minden tőle telhetőt megtesz a leválasztott üzleti tevékenységek felvásárlóinak támogatására, a leválasztott üzleti tevékenységek folyamatos működéséhez szükséges megfelelő infrastruktúra átengedésével. […].
(83)
E határozat elfogadásának időpontjától a leválasztás végrehajtásáig a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC a bevált üzleti gyakorlatnak megfelelően megőrzi a leválasztott üzleti tevékenységek gazdasági életképességét, piacképességét és versenyképességét, és amennyire lehetséges, a minimálisra csökkenti a versenyképességük elvesztésének kockázatát. A KBC a leválasztandó üzleti tevékenységeket folyamatosan működő vállalkozásokként, az e határozat meghozatalát megelőző rendes és szokásos üzletmenetében folytatja.
(84)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC nem folytat olyan tevékenységet, amely jelentős káros hatással járna a leválasztásra kerülő üzleti tevékenységekre. […].
(85)
A Centea és a Fidea leendő vevőit illetően a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC biztosítja, hogy:
i.
a Centea vevőjének Belgiumban folyószámlák, megtakarítások vagy jelzálog formájában nincs […]-nál nagyobb akvizíció utáni piaci részesedése.
ii.
a Fidea vevőjének Belgiumban az életbiztosítási vagy nem-életbiztosítási piacokon nincs […]-nál nagyobb akvizíció utáni piaci részesedése.
(86)
Továbbá a belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC megteszi a Centea és a Fidea üzleti tevékenységei világos beazonosításának biztosításához szükséges intézkedéseket, és a Bizottság határozatát követően azonnal megkezdik a KBC-n belül az integrált üzleti tevékenységektől megkülönböztethető, és különállóan értékesíthető egységekké való elkülönítésük előkészítését. A (81)-(83) preambulumbekezdésekben meghatározott értékmegőrzési kötelezettségvállalások sérelme nélkül a Centeát és a Fideát a bizottsági határozat meghozatalától különálló és értékesíthető egységként kezelik. Annak biztosítására, hogy e határozat meghozatalától a leválasztás végrehajtásáig született minden irányítási döntés - a folyamatos gazdasági életképességük, értékesíthetőségük és versenyképességük biztosítása céljából - a Centea és a Fidea legjobb érdekeit szolgálja, a KBC az elkülönítésért felelős vezetőt (35) nevez ki ezen üzleti tevékenységek élére, és biztosítja az elkülönítésért felelős vezető önálló működését. Az elkülönítésért felelős vezető lehet ezeknek az üzleti tevékenységeknek a jelenlegi ügyvezető igazgatója. Az elkülönítésért felelős vezető ezeket a leválasztandó üzleti tevékenységeket (Centea és Fidea) a KBC-vel konzultálva, az érdekeik szem előtt tartásával irányítja, és ezt az ellenőrző megbízott felügyeli.
(87)
Ellenőrző megbízottat jelölnek ki, aki félévente jelentést tesz a Bizottságnak arról, hogy a belga hatóságok és a KBC megfelelnek-e a (78)-(86) preambulumbekezdésekben felsorolt kötelezettségvállalásoknak. Az ellenőrző megbízott független, rendelkezik a szükséges képesítésekkel és a megbízatásának ideje alatt nem merülhet fel összeférhetetlenség vele szemben.
(88)
A belga hatóságok e határozat elfogadását követő egy hónapon belül listát juttatnak el a Bizottsághoz jóváhagyásra, amelyen a KBC-vel való megállapodás alapján ellenőrző megbízottnak javasolt egy vagy több személy neve szerepel. A Bizottság a (87) preambulumbekezdésben megállapított kritériumok alapján mérlegelési joggal rendelkezik a javasolt megbízottak jóváhagyására vagy elutasítására. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt megbízottakat, a KBC és a belga hatóságok az elutasításról való tájékoztatást követő egy hónapon belül új jelölteket javasolnak, akiket a Bizottság jóváhagy, vagy ismét elutasít. Ha a Bizottság az összes további jelöltet elutasítja, akkor a Bizottság nevez ki egy KBC által jelölt vagy jelölni kívánt megbízottat, a Bizottság által jóváhagyott megbízotti megbízatással összhangban.
(89)
A belga hatóságok és a KBC kellően indokolt kérelme alapján, valamint az ellenőrző megbízott álláspontjának figyelembevételével a Bizottság adott esetben:
i.
meghosszabbíthatja a leválasztások végrehajtásának a tervezett határidejét:
a.
a […] végrehajtandó leválasztások tekintetében, a határidőt […], […], és azt követően […], […] meghosszabbíthatják;
b.
a […] végrehajtandó leválasztások tekintetében, a határidőt […], […] meghosszabbíthatják;
Az ilyen meghosszabbítás különösen akkor engedélyezhető, ha a leválasztások adott határidőkre történő végrehajtása nem a KBC hibájából maradt el.
A KBC nem köteles eladni a leválasztandó üzleti tevékenységet […], kivéve, ha […], amely esetben a KBC nem köteles eladni az érintett leválasztandó üzleti tevékenységet […].
ii.
módosíthat vagy helyettesíthet az e határozatban foglalt egy vagy több intézkedést, követelményt vagy feltételt, illetve eltekinthet azoktól.
(90)
Minden ilyen kérést legkésőbb két hónappal a kitűzött határidő előtt meg kell küldeni a Bizottságnak.
(91)
Ha a leválasztás a megadott határidőig nem fejeződik be - a végső, nem meghosszabbítható határidőt követő egy hónapon belül, és amennyiben a Bizottság nem hagyott jóvá alternatív intézkedéseket - a belga hatóságok listát juttatnak el a Bizottsághoz jóváhagyásra, amelyen a KBC-vel való megállapodás alapján elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek javasolt egy vagy több személy neve szerepel. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő független, rendelkezik a szükséges képesítésekkel és a megbízatásának ideje alatt nem merülhet fel összeférhetetlenség vele szemben. A Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik a javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelő(k) jóváhagyására vagy elutasítására. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt, a KBC és a belga hatóságok az elutasításról való tájékoztatást követő egy hónapon belül új jelölteket javasolnak, akiket a Bizottság jóváhagy, vagy ismét elutasít. Ha a Bizottság az összes további jelöltet elutasítja, akkor a Bizottság nevez ki egy KBC által jelölt vagy jelölni kívánt vagyonkezelőt, a Bizottság által jóváhagyott megbízotti megbízatással összhangban.
(92)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek megadja a szükséges és indokolt meghatalmazást:
i.
amely a leválasztandó üzletágak leválasztásának elvégzéséhez (ideértve a leválasztás elvégzéséhez előírt összes dokumentum megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges hatásköröket) szükséges, és
ii.
amely a leválasztás végrehajtásához szükséges vagy megfelelő, bármely intézkedés és nyilatkozat megtételéhez szükséges, ideértve a leválasztást segítő tanácsadók kinevezését.
(93)
A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben meghatározott felülvizsgálati intézkedések alapján javasolt reális alternatívákat figyelembe véve felhatalmazza az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt a szóban forgó, leválasztandó üzleti tevékenységek értékesítésére […]. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan szokásos és indokolt feltételeket és kikötéseket foglalhat az értékesítési és vételi megállapodás(ok)ba, amelyeket az előnyös értékesítéshez megfelelőnek tart. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az értékesítési folyamatot a KBC-vel konzultálva szervezi annak biztosítására, hogy a leválasztásra vonatkozó kötelezettségnek […] a körébe tartozó leválasztás a lehető legjobb feltételek mellett történjen a megbízotti leválasztási időszakban, a (91) és (92) preambulumbekezdésben meghatározott feltételek alapján.
(94)
Továbbá az ellenőrző megbízott és az elidegenítésért felelős vagyonkezelő minden díját és kiadását a KBC állja.
(95)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC megteszi az alább felsorolt egységek üzleti portfólióinak leépítéséhez szükséges lépéseket, az egyes egységek tekintetében meghatározott határidőn belül. E határozat meghozatalának időpontjától kezdődően a leépítés befejezéséig a KBC tiszteletben tartja az ezen üzleti portfóliók által képviselt RWA (36) -összegekre vonatkozó jelenlegi helyzetet. E kötelezettségvállalás vonatkozásában a „jelenlegi helyzet tiszteletben tartása” azt jelenti, hogy a KBC nem köt új üzletet ezekben az üzleti portfóliókban, és a KBC ezen üzleti portfóliókkal kapcsolatos ügyviteli döntéseinek csak semleges vagy csökkentő hatása lehet e portfólióknak az e határozat meghozatalakor érvényes RWA összegére. A KBC nem köteles leválasztani vagy más módon értékesíteni a portfólió elemeit, illetve meglévő szerződéseket felbontani olyan feltételek mellett, amelyek veszteséggel vagy kötelezettséggel járnának a KBC számára. A KBC az alábbi üzleti portfólióit építi le:
i.
[…] […]
ii.
KBC FP […]
iii.
[…] […]
tudomásul véve, hogy a fent felsorolt üzleti portfóliókhoz tartozó bizonyos szerződések lejárhatnak, ezért továbbra is a KBC könyvelésében maradnak […].
(96)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC elvégzi a ČSOB (Csehország) és a K&H Bank (Magyarország) tőzsdei bejegyzését […].
4.2.5.3. Ellenőrzés
(97)
A belga hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a KBC a belga hatóságokon keresztül félévente részletes jelentést küld a Bizottságnak. A jelentés információt tartalmaz a feltőkésítési intézkedésekről (amint azt a feltőkésítési közlemény (37) 40. pontja említi) az állami védőintézkedés működéséről (az értékvesztett eszközökről szóló közlemény, a továbbiakban: „IAC” (38) IV. melléklete szerint), és a szerkezetátalakítási tervről (a szerkezetátalakításról szóló közlemény (39) 46. pontja alapján). Az ezen információkat tartalmazó első jelentést e határozat elfogadásától számított fél éven belül benyújtják a Bizottsághoz.
5. AZ ÁLLAMI VÉDŐINTÉZKEDÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK INDOKOLÁSA
(98)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy ebben az ügyben 2009. június 30-án az állami védőintézkedésről szóló hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett az értékelési, ellentételezési, a tehermegosztást érintő, és a vagyonkezelési megállapodásokra vonatkozóan.
(99)
Az értékelés tekintetében a Bizottság kétségeit fejezte ki a szakértők által alkalmazott, alapul szolgáló feltételezések és módszertan vonatkozásában. A Bizottság különösen szükségesnek látta az eszközalapú értékpapírokra (a továbbiakban: „ABS”) és a vállalati adósságra vonatkozó korrelációs feltételezéseknek, az ingatlanár-hipotézisek nyomon követhetőségének és a csődbe menő vállalatok arányának igazolását (az eljárás megindításáról szóló határozat (83) pontja).
(100)
Mivel a KBC által kifizetett ellentételezés szintén függ a CDO-portfólió értékelésétől, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (93) pontjában arra a következtetésre jutott, hogy az ügy további értékelésére van szükség. Ugyanezen okok miatt a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az állami védőintézkedés elegendő-e a terhek megosztása szempontjából (az eljárás megindításáról szóló határozat (88) pontja).
(101)
A vagyonkezelés vonatkozásában a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (80) pontjában arra a következtetésre jutott, hogy nem áll rendelkezésére elegendő információ annak eldöntésére, hogy a belga hatóságok által tervezett intézkedések megfelelnek-e az IAC-ben megállapított követelményeknek.
6. AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(102)
A Bizottság megállapítja, hogy érintett harmadik felek nem tettek észrevételeket az állami védőintézkedéssel kapcsolatos eljárás megindításáról szóló határozat vonatkozásában.
7. BELGIUM ÉSZREVÉTELEI
7.1. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT
(103)
A belga hatóságok jelzik, hogy megvizsgálták a 2009. június 30-i bizottsági határozatot, amelyben a Bizottság az IAC-nek az intézkedés értékelésre (ideértve az értékelési módszertant), terhek megosztására, ellentételezésre és vagyonkezelésre vonatkozó megállapodásainak az ellenőrzése céljából a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás megindítása mellett határozott.
(104)
A belga állam úgy véli, hogy ezen elemek mindegyike megfelelő figyelmet kap a KBC szerkezetátalakításával kapcsolatban 2009. szeptember 30-án benyújtott tervben, és a szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódóan felajánlott különböző kötelezettségvállalásokban.
7.2. BELGIUM SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVVEL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONTJA
(105)
A belga hatóságok kijelentik, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelel „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatások alapján” című 2009. július 23-i bizottsági közleményben (40) meghatározott összes feltételnek.
(106)
A belga hatóságok különösen azon a véleményen vannak, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja a KBC hosszú távú életképességének a helyreállítását, a KBC jelentős saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítási költségekhez, és a versenytorzulásokat alapvető szerkezeti és magatartásbeli intézkedések korlátozzák.
8. ÉRTÉKELÉS
8.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(107)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az érintett intézkedések valóban állami támogatásnak minősülnek-e. A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.
(108)
A Bizottság megjegyzi, hogy az első és a második feltőkésítés, valamint az állami védőintézkedés tekintetében már megállapította, hogy azok az intézkedések állami támogatásnak minősülnek. Az első feltőkésítésre vonatkozóan ezt az első feltőkésítésről szóló 2008. december 18-i bizottsági határozat állapította meg (a feltőkésítési határozat (39)-(53) preambulumbekezdései). A második feltőkésítés és az állami védőintézkedés vonatkozásában ezt az eljárás megindításáról szóló 2009. június 30-i bizottsági határozat állapította meg (az eljárás megindításáról szóló határozat 4.1. szakasza). A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a KBC a szerkezetátalakítási tervvel összefüggésben nem kap semmilyen további intézkedést, a megmentési támogatási intézkedéseket pedig szerkezetátalakítási támogatássá alakítják át.
(109)
A Bizottságnak ezért nincs oka változtatni a korábbi értékelésén. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a KBC számára nyújtott első és második feltőkésítés és állami védőintézkedés állami támogatásnak minősül.
8.2. A TÁMOGATÁS ÖSSZEGE
(110)
A támogatás összege tekintetében a feltőkésítési intézkedések az injektált tőke összegéig - azaz 7 milliárd EUR összegig - állami támogatásnak minősülnek.
(111)
Az állami védőintézkedés támogatási összegét illetően a Bizottság úgy véli, hogy különbséget kell tenni az állami védőintézkedés részvénypakettje és készpénzpakettje között.
(112)
A készpénzpakettet a Bizottság az eszközátvételi intézkedések megfelelőjének tekinti. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény megállapítja, hogy egy eszközátvételi intézkedés támogatási összege az eszközök átvételi értéke és a piaci ár közötti különbségnek felel meg. Eszközgarancia-intézkedés esetén a Bizottság úgy véli, hogy az átvételi érték az a pont, ahol az állam készpénz formájában kompenzálja a bankot a veszteségei miatt. Ezért, ebben az esetben, az eszközök átvételi értéke 14,8 milliárd EUR (41), mivel a portfólió 9,1 milliárd EUR tényleges veszteséget fog elszenvedni (3,9 milliárd EUR veszteség a nem szuper szenior részletben, a szuper-szenior részlet 3,2 milliárd EUR összegű első vesztesége és a részvénypakett 2 milliárd EUR összegű vesztesége), amelyet a CDO-portfólió […] milliárd EUR névleges értékéből kell levonni. A CDO-portfólió piaci értéke a tranzakció időpontjában […] milliárd EUR (42) volt. A átvételi érték és a piaci érték közötti különbség […] milliárd EUR, amelyből 10 %-ot le kell vonni, mivel a veszteségek 10 %-át a KBC megtartja. Ez […] milliárd EUR.
(113)
Ezenkívül a Bizottság úgy véli, hogy figyelembe kell venni a KBC által a készpénzpakettért fizetett túlzott mértékű garanciadíjat. A teljes névleges garanciadíj 1,33 milliárd EUR, amelyből azonban megközelítőleg 1 milliárd EUR (becsült garanciadíj (43)) a Bizottság által az IAC-ben előírt minimum díj felett van. Az 1 milliárd EUR összeget ezért le kell vonni a (112) preambulumbekezdésben kiszámított összegből. Ez megközelítőleg 260 milliárd EUR teljes támogatási összeget jelent az eszközátvételi intézkedés javára.
(114)
Ennélfogva a két tőkeinjekció és az állami védőintézkedés részét képező eszközátvétel együttesen megközelítőleg 7,26 milliárd EUR összegű támogatást eredményez, amely a KBC RWA-értékének 4,1 %-a.
(115)
Végül az értékelés kiterjed az állami védőintézkedés részvénypakettjére is. A Bizottság megjegyzi, hogy ez egy tőkeinjekcióval egyenértékűnek tekinthető, mivel a CBFA szavatoló tőkeként fogadja el, ami javítja a bank tőkehelyzetét. Habár az intézkedés nem nyújt likviditást és ezért nem lehet egyértelműen közvetlen tőkeinjekciónak tekinteni, a Bizottság úgy véli, hogy 1,8 milliárd EUR névértékig kiegészítő támogatásként lehet kezelni. Ha 100 %-ban támogatásként kezelik, akkor az összes intézkedés (a két feltőkésítés és az állami védőintézkedés) teljes támogatási eleme 9,06 milliárd EUR összeget tesz ki, vagy a KBC RWA-jának 5,1 %-át.
8.3. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
8.3.1. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(116)
A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot, hogy a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták. A pénzügyi piacok jelenlegi körülményeire tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedéseket közvetlenül a Szerződés szabályai és különösen a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint lehet vizsgálni.
(117)
A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt a bankokról szóló (44), a feltőkésítésről szóló, az értékvesztett eszközökről szóló és a szerkezetátalakításról szóló bizottsági közlemény megerősítette. A belga gazdaság tekintetében ezt a belga hatóságok által a pénzügyi válság elleni küzdelemben hozott intézkedéseknek a Bizottság által történő jóváhagyásai erősítették meg (45). Ezért a feltőkésítési határozatban és az eljárás megindításáról szóló határozatban leírtak szerint a támogatási intézkedések értékelésének a jogalapja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja.
8.3.2. AZ ÁLLAMI VÉDŐINTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(118)
A 8.2. szakaszban említettek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az állami védőintézkedés tekintetében különbséget kell tenni az intézkedés részvénypakettje és készpénzpakettje között.
(119)
A Bizottság úgy véli, hogy a részvénypakettel kapcsolatos tőkeinjektálásra vonatkozó kötelezettségvállalást - amely a CDO-portfólióban bekövetkezett egyedi, realizált veszteség kiváltó eseményének függvénye - tőkeinjekcióval (46) egyenértékűnek kell tekinteni. Ennélfogva az összeegyeztethetőségének vizsgálata a feltőkésítésről szóló közlemény alapján történik.
(120)
A Bizottság úgy véli, hogy a készpénzpakettet - amelynél az állam kötelezettséget vállal a KBC veszteségeinek készpénzzel való kompenzálására - eszközátvételi intézkedésnek kell tekinteni. Ennélfogva ezen intézkedés összeegyeztethetőségének vizsgálata az IAC alapján történik.
(121)
Az eszközátvételi intézkedésekre vonatkozó különleges feltételeket az IAC írja elő. Az IAC 5.2. szakaszával összhangban az eszközátvételi intézkedésnek teljes körű előzetes átláthatóságot, a támogatható eszközök helyes értékelése által követett megfelelő tehermegosztást kell nyújtania, az államnak az eszközátvételi intézkedésért megfelelő ellentételezését kell biztosítania, a részvényesek felelősségvállalásának és tehermegosztásának a biztosítása érdekében.
(122)
A Bizottság már korábban megállapította, hogy a KBC érdekében tett állami védőintézkedés megfelel az IAC-nek a teljes körű előzetes átláthatóság, valamint az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő eszközök nyilvánosságra hozatala és támogathatósága tekintetében. A Bizottság ennélfogva az értékeléshez, az ellentételezéshez, valamint a tehermegosztásra és az eszközkezelésre vonatkozó intézkedésekhez kapcsolódó feltételek vizsgálatára összpontosít, mivel ezek voltak az állami védőintézkedés azon szempontjai, amelyek alapján a vizsgálatot megindította.
(123)
Az értékelés tekintetében az IAC az 5.5. szakaszában megállapítja, hogy az értékelés helyes és következetes megközelítése kulcsfontosságú az indokolatlan versenytorzulások megelőzése érdekében. Ennek megfelelően a Bizottság gondosan megvizsgálta az értékelést, és különösképpen az alapjául szolgáló általános módszertant annak érdekében, hogy közösségi szintű, egységes megközelítést biztosítson. E célból a Bizottság egy értékelő szakértői testülettől kért technikai segítségnyújtást. Az intézkedés értékelésénél a Bizottság olyan eszközértékelési módszereket alkalmazott, amelyekhez az EKB szakértői nyújtottak technikai segítséget.
(124)
Az IAC 40. és 41. bekezdésével összhangban az értékvesztett eszközök átvételi értékének összhangban kell lennie a tényleges gazdasági értékükkel (a továbbiakban: „REV”) Eszközgarancia-intézkedés esetén a Bizottság úgy véli, hogy az átvételi érték az a pont, amelynél az állam készpénz formájában kompenzálja a bankot a veszteségei miatt. Ebben az esetben az átvételi érték 14,8 milliárd EUR, miközben a KBC azt állítja, hogy a portfólió esetében a REV […] milliárd EUR. Ebből következik, hogy ha a REV valóban […] milliárd EUR, akkor az intézkedés az értékelést illetően megfelel az IAC követelményeinek, mivel az átvételi érték alacsonyabb lenne, mint a REV.
(125)
A CDO-portfólió REV-jét illetően a Bizottság kétségei eloszlottak. Az óvatos feltételezések (úgy mint a korreláció, a veszteségek súlyossága és ingatlanár-értéknövekedés, a teljesítésbeli mulasztás valószínűsége) és az ésszerűen tekintetbe vett mulasztás valószínűségének együttes figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy a REV körültekintő kiszámításának az eredménye […] milliárd EUR (a névérték […] %-a).
(126)
Továbbá a portfólió REV-jének becslése a stressz-forgatókönyvben megközelítőleg […] milliárd EUR (a névérték […] %-a), ami még mindig magasabb, mint az átvételi érték. A Bizottság úgy véli, hogy a REV-nek a stressz-forgatókönyvbeli értékelését a felhasznált feltételezések és módszertan alapján elfogadhatónak lehet tekinteni.
(127)
A Bizottságnak eloszlottak a kételyei a KBC által fizetett ellentételezést illetően. A Bizottság megjegyzi, hogy az állami védőintézkedésnek tőkeátvételi hatása 504 millió EUR. Az IAC 21. pontjának és az ahhoz kapcsolódó 11. lábjegyzetnek megfelelően az eszközátvételi mechanizmust ugyanúgy kell ellentételezni, mint a tőkeinjekciót. Rendes körülmények között egy ilyen tőkeinjekció évente 35 millió EUR-s nagyságrendű költséget jelentene (47). Ez jelentősen kevesebb, mint a KBC által fizetett 221 millió EUR éves garanciadíj (hat év alatt összesen 1,33 milliárd EUR). Valójában a KBC 1 milliárd EUR-val többet fizet az IAC által előírt minimális ellentételezéshez képest.
(128)
A tehermegosztás tekintetében az IAC 5.2. szakasza megállapítja azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük. Ez először is azt jelenti, hogy az értékvesztett eszközök névértéke és REV-je közötti különbséget a bankoknak maguknak kell viselniük. Ebben az esetben teljesül a kritérium, mivel a portfólió REV-je […] milliárd EUR-nak (a névérték […] %-a) és az átvételi érték 14,8 milliárd EUR-nak (a névérték 62 %-a) felel meg. Így az átvételi érték a REV alatt marad. A REV adatát a Bizottság szakértői ellenőrizték és méltányosnak találták. A KBC a REV-en kívül is viseli a veszteségei terhét. A Bizottság kétségei a tehermegosztást illetően így eloszlottak.
(129)
Az eszközkezelést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok és a KBC közötti intézkedések megfelelnek az IAC által meghatározott követelményeknek. A belga hatóságok megszerezték a (62) preambulumbekezdésben leírt, az érdekeik védelme céljából szokásos és szükséges jogokat. Ennek megfelelően ezek a jogok biztosítékokat nyújtanak a harmadik fél befektetők, szuper-szenior ügyfelek, és így tágabb értelemben a belga hatóságok védelmére a garantált portfólió kezelésénél lehetséges összeférhetetlenségekkel szemben. Továbbá a belga hatóságok jogosultak a garantált portfólió kezelésének ellenőrzésére, és az érdekeik további védelme céljából szükséges, megfelelő jogokra.
(130)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az eszközátvételi intézkedést illetően eloszlottak a kételyei, és az intézkedés összhangban van az IAC-vel.
(131)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a részvénypakettben bekövetkezett veszteségek esetében a belga hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy tőkét nyújtanak, ha a KBC kéri. A KBC-nek ez a feltőkésítése a részvénypakettben úgy történhet meg, ha a KBC a belga hatóságok számára piaci áron törzsrészvényeket bocsát ki. Ha egy ilyen kibocsátás eredményeképpen a belga hatóságok részvénytulajdona meghaladná a 30 %-ot, akkor hibrid értékpapírokat kapnak. Ennélfogva az intézkedés összeegyeztethetősége érdekében a vállalt tőkeinjekciónak a szükséges minimumra kell korlátozódnia, és a feltőkésítésről szóló közleménnyel összhangban ellentételezni kell.
(132)
A részvénypakett ellentételezését illetően az ellentételezés összeegyeztethetőségét kétféleképpen kell felmérni. Egyrészt az államot a tőkegarancia nyújtásért cserébe ellentételezés illeti meg. Másrészt abban az esetben, ha valóban történik tőkeinjekció, azt megfelelően ellentételezni kell.
(133)
A tőkegarancia vonatkozásában a KBC-nek fizetnie kell a készenléti tőkeinjekcióhoz való jogért. A jegyzési díjat a befektetési bankok által a készenléti tőkejegyzésekért felszámított díjszintekre történő hivatkozás alapján számítják ki. Az ilyen típusú jegyzési kötelezettségvállalás szokásos díja a belga hatóságok szerint heti 10-15 bp. A KBC esetében ennek a tartománynak a középpontját (12,5 bp) alkalmazzák. Ennek összege az 1,8 milliárd EUR főösszegre számítva évente 650 bp. A Bizottság emlékeztet a feltőkésítésről szóló közlemény 26. pontjára, amely megállapítja, hogy a feltőkésítések költségének összhangban kell lennie az eurorendszer 2008. november 20-i ajánlásaival. Ennek fejében ezek kijelentik, hogy a törzsrészvények előírt megtérülési rátája az évente 500 bp részvénykockázati prémium legyen. (48) Ebben az esetben a jegyzési díjat az eurorendszer ajánlásaiban leírt részvénykockázati prémiumnak lehet tekinteni. Mivel a jegyzési díj ezt a küszöbértéket meghaladja, így az ellentételezés elegendőnek tekintendő.
(134)
Továbbá amennyiben a KBC tőkeinjekciót kér a belga hatóságoktól, ez utóbbiak az újonnan kibocsátott részvényeket piaci feltételek mellett fogják jegyezni. Ebben az esetben a belga hatóságok törzsrészvényeket szereznek és ennek megfelelően kapnak ellentételezést. Ez összhangban áll a feltőkésítésről szóló közlemény mellékletével. A jelenlegi válság miatt a Bizottság korábban elfogadott olyan tőkeinjekciókat, ahol a kibocsátási árat olyan piacorientált értékelésre alapozták, mint például a részvényár (49).
(135)
Ha a belga hatóságok, KBC részvény vásárlásakor több mint 30 %-os szavazati jogot szereznének - amely kötelezően előírhatja számukra vételi ajánlat tételét - akkor lehetőségük van helyette hibrid tőke jegyzésére. A KBC által fizetendő kamatszelvény hasonló a már jóváhagyott, két feltőkésítési intézkedés után fizetendő kamatszelvényhez. Ezenkívül a belga hatóságoknak lehetőségük van e hibridek piaci feltételek mellett történő törzsrészvényekké váltására, amely összhangban van a fentebb leírt, újonnan kibocsátott részvények jegyzésére vonatkozó feltételekkel. Ennélfogva a hibrid értékpapírok ellentételezése összhangban van a feltőkésítésről szóló közleménnyel.
(136)
A támogatás szükséges minimumra való korlátozását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy tőkeinjekcióra csak akkor kerül sor ha az érintett CDO-portfólió 7,1 milliárd EUR összeget meghaladó tényleges hitelveszteséget szenved. Ha ez a helyzet alakul ki, a KBC - bár már gondoskodott az ekkora összeget meghaladó veszteségekről - valószínűleg jelentős nehézségekkel és bizonytalanságokkal fog szembenézni a pénzügyi helyzetét illetően. Az első és második feltőkésítéssel kapcsolatos indoklással összhangban - amely megállapította, hogy egy rendszerszinten olyan fontos bank esetében, mint a KBC, a bizalom helyreállításának helyes módja a megfelelően ellentételezett tőkeinjekció - a Bizottság úgy véli, hogy ésszerű az a megállapítás, amely szerint a CDO-portfólió jelentős veszteségei esetében tőke rendelkezésre bocsátására irányuló kötelezettségvállalás helyénvaló és a szükséges minimumra kell korlátozni.
(137)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a feltőkésítésről szóló közlemény feltételei teljesülnek.
(138)
Mivel az állami védőintézkedés eszközátvételi részének feltételei összhangban vannak az IAC-vel, és a részvénypakett feltételei összhangban vannak a feltőkésítésről szóló közleménnyel, ezért a Bizottság úgy véli, hogy az állami védőintézkedésen keresztül nyújtott támogatás összeegyeztethető a közös piaccal.
8.3.3. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(139)
A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakításról szóló közlemény nem állapít meg követelményeket azon feltételek vonatkozásában, amelyek alapján a banknak el kell készítenie a szerkezetátalakítási tervet, hanem az a feltőkésítésről szóló közleményben és az IAC-ben meghatározott kritériumokra épít.
(140)
A Bizottság megjegyzi, hogy a KBC a bank teljes RWA-értékének 2 %-át meghaladó összegű állami támogatást kapott. A KBC-nek ennélfogva a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. pontjával és az IAC 55. pontjával, valamint az eljárás megindításáról szóló határozatban említett korábbi kötelezettségvállalásaival összhangban mélyreható szerkezetátalakításon kell keresztülmennie.
(141)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakításánál alkalmazandó állami támogatási szabályokat állapítja meg. A szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint annak érdekében, hogy a közlemény a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyezethető legyen egy pénzintézet szerkezetátalakításnak a jelenlegi pénzügyi válság összefüggésében:
i.
Elő kell segítenie a bank életképességének a helyreállítását;
ii.
A kedvezményezett elegendő saját hozzájárulását kell tartalmaznia (tehermegosztás);
iii.
Elegendő versenytorzulást korlátozó intézkedést kell tartalmaznia.
i. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(142)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény a 9.-11. pontjaiban meghatározza, hogy a tagállamoknak az üzleti modellről teljes körű tájékoztatást nyújtó, átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtaniuk. A tervnek be kell mutatnia a pénzintézet nehézségeit okozó tényezőket és a javasolt szerkezetátalakítási terv alternatíváit. A belga hatóságok által benyújtott információk megfelelnek ezeknek a követelményeknek.
(143)
A szerkezetátalakítási terv értékelésénél a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a bank állami támogatás nélkül képes lenne-e a hosszú távú életképességének helyreállítására. A KBC esetében bármely szerkezetátalakítási tervnek bizonyítania kell, hogy a nehézségek forrásával foglalkozó intézkedéseket hozott, az üzleti modellje életképes és képes ellenállni egy valós stressz-forgatókönyvnek. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 14. pontjának megfelelően azt is jeleznie kell, hogy az állami támogatást a rendes piaci feltételek alapján hogyan fizeti vissza vagy ellentételezi.
(144)
A szerkezetátalakítási terv megnevezi a bank nehéz helyzetét okozó tényezőket, amelyek főként a KBC szintetikus CDO-portfólióját érintő piaci leértékelésnek voltak betudhatók. Ezeket az eszközöket piaci áron kell értékelni úgy, hogy a piaci értékben bekövetkező bármely változást haladéktalan át kell vezetni a jövedelem-kimutatásba. A KBC-nek két tőkeinjekcióra és egy eszközgaranciára volt szüksége a veszteségeknek és azoknak a tőkehelyzetre gyakorolt további hatásainak a kezeléséhez.
(145)
A KBC életképességének értékeléséhez a Bizottságnak fel kell mérnie, hogy a terv foglalkozik-e a CDO-portfólió e kérdéseivel. Erre vonatkozóan a Bizottság megjegyzi, hogy a KBC abbahagyta a CDO-eszközök kibocsátását. A maradék CDO-portfólió vonatkozásában a KBC további veszteségeknek való kitettsége jelentős mértékben korlátozott. Mivel a portfólió veszteségeiből 14,8 milliárd EUR-t (90 %) az állam garantált, így a portfóliót már nem kell piaci értéken értékelni, így csökken a KBC mérlegében a volatilitás. Az egyetlen megmaradó kockázata a CDO-portfólió egy kis részét érinti, amelyet az állami védőintézkedés átvételi értékének és a készpénzgarancia 10 %-os veszteségkockázatának összege felett értékelnek. Ennélfogva a Bizottság megállapíthatja, hogy a KBC megtette a megfelelő lépéseket a problémái okának a kezelésére, és hogy a CDO-portfóliójában fellépő bármely további negatív fejlemény nem veszélyezteti az életképességét.
(146)
A KBC rendelkezik továbbá a belga hatóságoktól kapott védelemmel nem fedezett ABS-portfólióval is. A Bizottság figyelembe veszi, hogy a KBC tájékoztatást adott a fennmaradó kockázatra vonatkozóan ([…]) is. A KBC vállalja a veszteségeket abban a portfólióban (számítások szerint […] millió EUR évente), amely a KBC szerint a konzervatívabb kockázati és lejárati profiljának (50) köszönhetően nem veszélyezteti az életképességét. Az ABS-portfólió veszteségeit a szerkezetátalakítási terv pénzügyi előirányzatánál figyelembe vették.
(147)
A KBC az üzleti modelljét illetően már egy kisebb és koncentráltabb csoporton belül kívánja folytatni a bankbiztosítási stratégiáját. A banki és biztosítási termékek teljes körét nyújtja majd a törzs ügyfeleinek, a lakossági, magán kkv és közepes méretű ügyfeleinek. Azokra a piacokra összpontosít - például a KKE-O-ra - ahol már működőképes franchise részlegei vannak, mialatt azokról a piacokról kivonul, amelyeket nagy kockázatúnak ítél meg, vagy ahol olyan franchise részleggel rendelkezik, amely nem fenntartható vagy nem lehet fenntarthatóvá tenni. A KBC erős likviditási pozícióval rendelkezik. Korlátozottan támaszkodik a nagykereskedelmi, különösen a rövid távú finanszírozásra, és a hitel/betét aránya kevesebb mint […] %. Az erős likviditási pozícióját mutatja az a tény is, hogy még az évek óta tartó, legjelentősebb pénzügyi piaci zavarok közepette sem volt szüksége a belga államtól származó likviditási segítséget igénybe vennie.
(148)
A Bizottság úgy véli, hogy a KBC üzleti stratégiája - a lakossági piacokon végzett tevékenységek és a KBC stabil piacain biztosítási termékek keresztértékesítése - életképes üzleti modell. A Bizottság úgy véli, hogy a KBC működésének a fejlődő piacnak tekinthető KKE-O-n belül történő folytatása elfogadható stratégia, mivel lehetővé teszi a KBC számára, hogy a sikeres üzleti modelljét egy gyorsan fejlődő régióba helyezze át, lehetőséget biztosítva a növekedés folytatására és a profittermelésre. Ez a pénzügyi stabilitás szempontjából is fontos, mivel a KBC fontos szereplő e régió pénzügyi piacain, és a visszalépésnek destabilizáló hatásai lehetnek. Ez a pénzügyi stabilitásra vonatkozó elemzés a KBC írországi jelenlétére is vonatkozik.
(149)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9. és 12.-15. pontjai alapján a szerkezetátalakítási tervnek azt is be kell mutatnia, hogy a bank állami támogatás nélkül hogyan állítja helyre minél hamarabb a hosszú távú életképességét. A banknak különösen képesnek kell lennie megfelelő, sajáttőke-arányos nyereség termelésére, miközben valamennyi rendes működési költségét fedezi és megfelel a vonatkozó szabályozó követelményeknek.
(150)
A Bizottság úgy véli, hogy a KBC által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelel ezeknek a követelményeknek, mivel a KBC a 2008-2013-as időszakra vonatkozó finanszírozási előrejelzést nyújtott be, ezzel minden egyes üzleti egység tekintetében információkat szolgáltatott a bevételekről, költségekről, értékvesztésekről, nyereségekről és tőkehelyzetről. A Bizottság megjegyzi, hogy az említett előrejelzések megalapozott és elfogadható makrogazdasági feltételezéseken alapulnak.
(151)
A szerkezetátalakítási tervben a KBC azt feltételezi, hogy a bevételek és nyereségek az alaphelyzetben a válság előtti szintjükre térnek vissza, a bevételek a 2009-es […] milliárd EUR értékről 2013-ra […] milliárd EUR értékre nőnek, és a 2009-re előre jelzett […] milliárd EUR nettó nyereség (veszteség) 2013-ra […] milliárd EUR összegre nő. Az értékvesztések nagy részét 2008-ban ([…] milliárd EUR) és 2009-ben ([…] milliárd EUR) veszik alapul. A KBC elsődleges tőkehányada a 2009-es […] %-ról 2013-ra […] %-ra nő. Tekintettel arra, hogy a KBC alapját képező üzlet (kivéve a KBC Financial Products részleg által a CDO-kban és ABS-ben előállított veszteségeket) 2008-ban és 2009-ben mindvégig nyereséges volt, a Bizottság az előrejelzéseket megvalósíthatónak tekinti.
(152)
A KBC stressz-forgatókönyvnek való ellenálló képességét illetően a (42)-(49) preambulumbekezdésekben írták le. A Bizottság a forgatókönyvet megalapozottnak tekinti. Mivel a stressz-forgatókönyv azt mutatja, hogy a KBC meghaladja a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeit, ezért úgy tekinthető, hogy a KBC megfelel a szerkezetátalakításról szóló közlemény 13. bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(153)
Továbbá a Bizottság kedvezőnek tekinti, hogy az előre jelzett nyereségek lehetővé teszik a bankok számára az állami tőke megfelelő ellentételezését és hosszú távú visszafizetését. Az állami tőke visszafizetését az intézmény tőkealapjának a kimerítése nélkül kell megoldani, mivel a KBC elsődleges tőkehányada az előrejelzések szerint eléri a […] és azt követően - a szerkezetátalakítási tervben szereplő mindegyik forgatókönyv szerint - meg is haladja azt.
(154)
Végül a terv egy meggyőző stratégiát is felvázol a belga hatóságoknak való visszafizetésre vonatkozóan. Az állami védőintézkedés esetében a díjat készpénzben, 12 féléves részletekben kell fizetni. A tőkeinjekciót illetően a KBC 2011-től kezdi meg a kamatszelvények fizetését, és a tőkeösszeg visszafizetése akkor kezdődik meg, ha többlettőkét kezd termelni, ami alapesetben 2012-től kezdődik. Az 50 %-os bírság figyelembevételével a KBC előreláthatóan körülbelül 7 milliárd EUR-t fizet vissza […]-ben, amely megegyezik a kapott állami tőke tőkerészével. A KBC teljes mértékben vissza akar fizetni az államnak […]. Az állam tervezett belső megtérülési rátája 13,9 % (51).
(155)
Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a KBC által benyújtott szerkezetátalakítási terv a hosszú távú életképesség helyreállítása tekintetében megfelel a szerkezetátalakításról szóló közlemény követelményeinek.
ii. Saját hozzájárulás/tehermegosztás
(156)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény jelzi, hogy a támogatás szükséges minimumra korlátozása, valamint a versenytorzulás mértékének és az erkölcsi kockázatnak a kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett megfelelő mértékű hozzájárulására van szükség. E célból egyrészről korlátozni kell a szerkezetátalakítási költségeket, miközben másrészről szükség van a támogatási összeg korlátozására és egy jelentős mértékű saját hozzájárulásra.
(157)
A szerkezetátalakítási költségek korlátozását illetően a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja jelzi, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak az életképesség helyreállításához szükséges költségekre kell korlátozódnia. Továbbá a támogatási összeg szükséges mértékre történő korlátozása érdekében a bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást. Ennek megfelelően a szerkezetátalakítás költségeit az államnak és a banki befektetőknek közösen kell viselniük; utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével átvállalják a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozásokat.
1. A szerkezetátalakítási költségek korlátozása
(158)
A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási költségeknek az életképesség helyreállításához szükséges költségekre kell korlátozódnia.
(159)
A Bizottság figyelembe veszi, hogy az első és a második feltőkésítést a KBC az elsődleges tőkehányadának a feljavítására és a biztosítási üzletága szolvenciájának növelésére használta. Ezek az intézkedések a KBC tőkehelyzetének a javítása révén növelték a képességét a veszteségek átvállalására. A KBC az állami védőintézkedést a CDO-portfóliókat érintő további leírásoktól való védelmére, illetve a tőkehányadának a növelésére használta fel. Ez az intézkedés ezenkívül eltávolította a mérlegéből a volatilitás forrását.
(160)
Következésképpen ezek az intézkedések hozzájárultak a KBC életképességének helyreállításhoz, mivel a KBC nehéz helyzetének okát kezelték, vagyis a CDO-portfólióját érintő lényeges leírásokat, és ezeknek a leírásoknak a KBC tőkehelyzetére ható következményeit. Továbbá a KBC nem tudja a kapott támogatást az üzleti tevékenységeinek felvásárlásokon keresztül történő bővítésére felhasználni, mivel ezt a belga hatóságok által meghatározott kötelezettségvállalások korlátozzák a felvásárlási tilalomra tekintettel (lásd a (66) preambulumbekezdést).
2. A támogatási összeg korlátozása, jelentős saját hozzájárulás
(161)
A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás összege a minimális szintre korlátozódik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a feltőkésítési határozatban ((65) preambulumbekezdés, és az eljárás megindításáról szóló határozatban ((71) pont) már meghatározta, hogy a KBC életképességének biztosításához a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
(162)
Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a KBC megfelelően ellentételezi a belga hatóságokat a kapott támogatási intézkedésekért. Ez szükségszerűen korlátozza a KBC részére nyújtott támogatás összegét. A feltőkésítések tekintetében, osztalékfizetés esetén a KBC értékpapíronként 8,5 %-os kamatszelvényt fizet az államnak. A KBC-t az értékpapírok 150 %-os áron történő visszavásárlására kötelezik. Ahogyan azt a feltőkésítési határozatban és a nyitóhatározatban megállapították a belső megtérülési ráta az állam vonatkozásában 13,9 %, amely meghaladja a Bizottság által a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott szintet (52). Az állami védőintézkedés tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a KBC az IAC által előírtnál (lásd a (127) preambulumbekezdést) megközelítőleg […]-szor magasabb díjat fog fizetni.
(163)
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a KBC szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulása jelentős. A KBC a pénzügyi szerkezetátalakításának részeként a cseh leányvállalatának (ČSOB) 40 %-át és a magyar leányvállalatának (K&H) 40 %-át jegyeztetni fogja a helyi tőzsdéken. Ez jelentősen gyengíti a KBC tulajdoni részesedését - mivel jelenleg ezek a leányvállalatok 100 %-ban a tulajdonát képezik - és meghatározza a KBC és a befektetőinek a hozzájárulását. A ČSOB és a K&H tőzsdei jegyzéséből származó összeg a KBC saját alapjait növeli, és az állam visszafizetésére használják fel.
(164)
Továbbá a KBC tervei között szerepel a teljes európai magánbanki üzletág eladása a Vitisszel (életbiztosítás) együtt, amellyel így teljesen megszüntetné a tevékenységeit ebben a piaci szegmensben. Az eladásból származó összeget szintén a KBC saját alapjainak a felépítésére használják, az államnak való visszafizetés érdekében.
(165)
A tehermegosztás tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a 23,9 milliárd EUR névértékű CDO-portfólióra vonatkozó állami védőintézkedéssel összefüggésben a KBC viseli az első 9,1 milliárd EUR veszteséget. Mindennek tetejében ez a belga hatóságok által biztosított 14,8 milliárd EUR értékű szuper-szenior részletben a veszteségek megosztásának 10 %-át feltételezi.
(166)
Végül a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok kötelezettséget vállaltak arra vonatkozóan, hogy a KBC nem fizet kamatszelvényt vagy nem hív le alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, kivéve ott, ahol erre jogszabály kötelezi. Ennek eredményeképpen az alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai korlátozott ellentételezésben részesülnek, és ezáltal hozzájárulnak a szerkezetátalakításhoz.
iii. A versenytorzulást korlátozó intézkedések
(167)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítási terv javasoljon versenytorzulást korlátozó és a bankszektor versenyképességét biztosító intézkedéseket. Továbbá az erkölcsi kockázat problémájával is foglalkozniuk kell, és biztosítaniuk kell, hogy az állami támogatást ne versenyellenes magatartás finanszírozására használják fel.
(168)
A versenytorzulást korlátozó intézkedések tekintetében a szerkezetátalakításról szóló közlemény jelzi, hogy a Bizottságnak az értékelésénél figyelembe kell vennie a támogatás összegét, a tehermegosztás szintjét és a pénzintézet szerkezetátalakítás utáni helyzetének a piacra gyakorolt hatásait. A vizsgálat alapján alkalmas kompenzációs intézkedéseket kell bevezetni.
(169)
A Bizottság megjegyzi, hogy a KBC jelentős összegű támogatást kapott, amely jóval a feltőkésítésről szóló közleményben és az IAC-ben meghatározott 2 %-os RWA-küszöbérték felett volt (53). Ennek tudatában a Bizottság megállapítja, hogy a KBC-nek juttatott támogatás versenytorzulást okozott azokon a piacokon, ahol kiemelkedő jelenléttel bír.
(170)
Másrészt számos olyan szempont van, amelyet a KBC részére juttatott állami támogatás által okozott versenytorzulások értékelésénél figyelembe kell venni. Egyrészt a KBC nehéz helyzetét okozó fő tényező a CDO-portfólió piaci értéken történő értékelés révén való leírásának kockázata, és nem a túlzott kockázatvállalás, illetőleg az üzleti modelljében abból származó veszteségek voltak. A KBC ezen a területen megszüntette a tevékenységeit. Másrészt a KBC a kapott állami támogatásért megfelelő ellentételezést fizet. A belga hatóságok az előrejelzések szerint az általuk nyújtott tőkeinjekciók alapján 13,9 %-os megtérüléshez jutnak. Az állami védőintézkedés tekintetében a belga hatóságok a portfólió átvételi értékét jóval a REV alatti értéken garantálják, miközben a tőketámogatásért kapott ellentételezés és a részvénygarancia nyújtása meghaladja a bizottsági iránymutatást. Harmadrészt a ČSOB és a K&H tőzsdei jegyzése a cseh és magyar piacokon jelentős tehermegosztást jelent.
(171)
A fentiektől eltérően a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy alkalmas intézkedéseket kell bevezetni a fennmaradt versenytorzulások kiküszöbölésére.
(172)
A KBC pro forma alapon a csoport RWA-érték 20 %-ával (a teljes eszközállomány 17 %-a) csökkenti a mérlegét. A csökkentést főként leválasztásokon ([…]) és a KBC FP-t érintő leépítésen ([…]) keresztül érik el. Ennek eredményeképpen a KBC több piacon csökkenti a piaci jelenlétét. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a KBC-nek pénzügyi stabilitási okok miatt - a (177) preambulumbekezdés szerint - bizonyos országokban nem kell leválasztania tevékenységeket. Ez a KBC mérlegének körülbelül […] védi a leválasztás vagy leépítés ellen.
(173)
A KBC javasolja a Centea és a Fidea eladását, amelyek ugyan külön márkát képviselnek, de Belgiumban az üzleti stratégiája fontos részét képezik. A Centea és a Fidea felismerhető márkanévvel rendelkező, nyereséges üzletágak, amelyeket viszonylag könnyű elkülöníteni a KBC belga üzleti egységétől. A belga piacon életképes és önálló társaságokat képeznek, önfinanszírozók, számos ügyfélkapcsolati ponttal rendelkeznek, és nyereségesek. […] Arra is fel van készülve, hogy háttérirodai szolgáltatásokat nyújtson ezen vállalkozások új tulajdonosokra való átruházásának megkönnyítésére.
(174)
2008-ban a Centea piaci részesedésének volumene […] jelzálogkölcsön, […] betéti kártya (kártyák száma), […] folyószámla és […] betéti/megtakarítási számla volt. Saját finanszírozási forrásai vannak, és a KBC finanszírozásában nettó hozzájáruló. A Centea országos hálózata 712 ügyfélkapcsolati ponttal rendelkezik, a portfóliója teljes banki termékskálát tükröz. A Centea saját ügyfélkapcsolati funkcióval rendelkezik. A háttérirodai szolgáltatásokat (ideértve az IT-szolgáltatásokat is) a KBC Shared Services and Operational Business Unit (megosztott szolgáltatások és műveleti üzletág) nyújtja. A Fideának […] piaci részesedése van a Class 21 életbiztosításban, […] a Class 23 életbiztosításban, […] a nem-életbiztosításban és […] % az egészségbiztosításban. A 2. táblázat tartalmazza a KBC, a Centea és a Fidea belgiumi piaci részesedését, valamint a javasolt leválasztások hatásait a KBC teljes piaci részesedésére.
(…)
(175)
A korábban koncentrált piacon segítheti a verseny ösztönzését egy jelentős strukturális intézkedés, mint például egy már piacon lévő, nagy piaci részesedéssel rendelkező szereplőből új versenytárs létrehozása. Ez vonatkozik a belga piacra is, ahol 4 nagy szereplő birtokolja a lakossági piac többségét.
(176)
A Bizottság ezeket a leválasztásokat a koncentrált belga lakossági banki piacon a versenyfokozás megfelelő módjának tekinti. A Centea és a Fidea a már bevezetett márkanevükkel és elosztási hálózatukkal vonzó célpontot jelentenek a belga piacra belépni kívánó, vagy az ottani jelenlétüket növelni szándékozó versenytársak számára. Miközben ezeknek a leválasztásoknak a piaci részesedése némelyik piaci szegmensen belül kicsi, a Bizottság úgy véli, hogy ezt ellensúlyozza az a tény, hogy ezek a vállalkozások viszonylag önellátóak, és a KBC kötelezettséget vállalt a leválasztások végrehajtására […].
(177)
Sőt, a KBC korlátozza a terjeszkedését a KKE-O területén - ahol jelenleg jelentős jelenléttel bír - amely az előzetes terjeszkedési tervének korlátozását jelzi. Ez a versenytorzulás korlátozásának tekinthető, mivel a KBC az állami támogatást nem fordítja olyan piacokon való terjeszkedésre, ahol jelenleg nincs életképes üzlete, vagy olyan tevékenységek terén való terjeszkedésre, amelyek nem képezik a megújított üzleti modelljének részét. Ugyanakkor a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy a KBC-nek nem kell kivonulnia minden KKE-O piacról, amelyeket stabilnak talál. Amint az a (12) és (13) preambulumbekezdésben szerepel, ezen országok egy részében a KBC jelentős piaci szereplő. Ezen országok pénzügyi stabilitására és a reálgazdaságnak történő hitelnyújtásra nézve káros volna, ha a KBC-t a jelenléte további csökkentésére köteleznék ebben a régióban. Ugyanez igaz a KBC írországi jelenlétére is.
(178)
Továbbá a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedéscsomag megfelelő módon kezeli az erkölcsi kockázat kérdését. A KBC javasolja egyéb alaptevékenységeinek és nem alaptevékenységeinek átfogó értékesítését (magánbanki és kereskedelmi banki szolgáltatások, KKE-O), amelyek leírását e határozat 4.2.2. szakasza tartalmazza. […] A KBC üzleti tevékenységei terén ez jelentős csökkentés.
(179)
A Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok részletes idősort készítettek a tervezett leválasztásokat illetően, amint azt a (62) preambulumbekezdés leírása tartalmazza. A Bizottság tudomásul veszi a Centea és a Fidea esetében az elkülönítésért felelős vezetők, illetve adott esetben egy ellenőrző megbízott és az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezését. Ezen kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a KBC leépítésének nagy részét alkalmas módon oldják meg. Lehetőség van a leválasztások határidejének meghosszabbítására, de ez csakis a Bizottság külön jóváhagyásával történhet.
(180)
A Bizottság elismerően figyeli a KBC és a belga hatóságok által vállalt magatartásbeli kötelezettségvállalásokat, amelyek részletes leírása a (63)-(77) preambulumbekezdésekben található. Ezen kötelezettségvállalások a reálgazdaság számára történő hitel nyújtására, az árvezetés tilalmára és az állami támogatást alkalmazó tömeges forgalmazás tilalmára vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmaznak, így megakadályozzák, hogy a KBC a támogatásból versenyellenes piaci tevékenység folytatását finanszírozza. A felvásárlási tilalom továbbá biztosítja, hogy az állami támogatást nem fordítják a versenytársak felvásárlására.
(181)
A Bizottság úgy találja, hogy az árvezetési tilalom összhangban áll a szerkezetátalakításról szóló közlemény 44. pontjával, mivel annak biztosítására szolgál, hogy az állami támogatás mellett ne lehessen olyan feltételeket ajánlani, amelyekkel az állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem tudnak versenyre kelni. A Bizottság úgy véli, hogy ez a tilalom megfelelő azokon a piacokon, ahol a KBC jelenléte megalapozott legalább [0-10] % piaci részesedéssel, és ahol semmilyen versenytámogató szerkezeti intézkedést nem hajt végre. Ebben az esetben a Bizottság indokoltnak tartja, hogy az árvezetési tilalmat ne alkalmazzák Belgiumra, mivel a Centea és a Fidea leválasztása jelentős strukturális intézkedés, amely fokozott versenyhez vezetne a belga piacon.
(182)
A tehermegosztás mértékét és a végrehajtásukhoz rendelkezésre álló, várhatóan rövid időtartamot figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy a KBC által javasolt intézkedések terjedelme és jellege elegendő és megfelelő bármely versenytorzulás kiküszöbölésére.
8.3.4. ELLENŐRZÉS
(183)
A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakításról szóló közlemény 46. pontja szerint a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtása ellenőrzésének érdekében a tagállamok részéről rendszeres, részletes jelentéstételre van szükség. Ennek megfelelően a belga hatóságok e határozat elfogadásától kezdődően félévente ilyen jelentést nyújtanak be a Bizottság részére.
(184)
A Bizottság úgy találja, hogy az e határozat 4. fejezetében szereplő szerkezetátalakítási terv összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával.
9. KÖVETKEZTETÉS
(185)
Az állami védőintézkedés és a KBC szerkezetátalakítási tervének fenti értékelése, valamint a belga hatóságok és a KBC kötelezettségvállalásai alapján a Bizottság nem emel kifogást a szerkezetátalakítási terv és a megmentési intézkedések szerkezetátalakítási támogatássá történő átminősítése ellen,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Belga Királyság által a KBC javára végrehajtott állami védőintézkedés a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, amely a mellékletben felsorolt kötelezettségvállalások betartásával a közös piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
A Belga Királyság az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében meghozott intézkedésekről. Továbbá a Belga Királyság e határozat meghozatalától számított hat hónap eltelte után hathavi rendszerességgel részletes jelentéseket nyújt be.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2009. november 18-án.