Az Európai Parlament és a Tanács 1692/96/EK határozata
(1996. július 23.)
a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Serződésre, és különösen annak 129d. cikke első bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],
a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárással összhangban [4],
(1) mivel a transzeurópai hálózatok létrehozásának és fejlesztésének nagy szerepe van a fő közösségi célkitűzések megvalósulásában, azaz a belső piac zökkenőmentes működésében, és a gazdasági és társadalmi kohézió erősítésében;
(2) mivel a Közösség területét behálózó transzeurópai közlekedési hálózatok létrehozásának és fejlesztésének az is konkrét célja, hogy biztosítsa a személyek és áruk lehető legjobb társadalmi, környezeti és biztonsági feltételek között történő fenntartható mobilitását, és komparatív előnyeiket figyelembe véve integráljon minden közlekedési módot; mivel a munkahelyteremtés a transzeurópai hálózat egyik lehetséges hasznos velejárója;
(3) mivel a Bizottság Fehér Könyve a közös közlekedéspolitika fejlesztéséről a meglévő kapacitások optimális kihasználására, valamint a különböző közlekedési módokhoz kapcsolódó valamennyi hálózatnak az utasok és áruk közúti, vasúti, belvízi, tengeri és légi szállítása és a kombinált árufuvarozása tekintetében egy transzeurópai hálózatba történő integrálására szólít fel;
(4) Mivel a közeli rendeletetésű vízi fuvarozás, többek között, elősegítheti a szárazföldi közlekedési útvonalak tehermentesítését;
(5) Mivel az európai szintű hálózati integráció csak fokozatosan, a különböző közlekedési módok összekapcsolásával fejleszthető, tekintettel a valamennyiükben rejlő előnyök jobb kihasználására;
(6) Mivel e célkitűzések megvalósításához az irányvonalak meghatározására a szubszidiaritás elvével összhangban közösségi fellépés szükséges; mivel a transzeurópai közlekedési hálózatok terén javasolt közösségi fellépés kereteit és prioritásait meg kell határozni;
(7) Mivel meg kell jelölni azokat a közös érdekű projekteket, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések megvalósulásához, és amelyek megfelelnek az így meghatározott fellépés prioritásainak; mivel csak azokat a projekteket lehet figyelembe venni, amelyek gazdaságilag potenciálisan életképesek;
(8) Mivel a közös érdekű projektek megvalósítása során a tagállamoknak a Tanács az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK [5] tanácsi irányelv értelmében, és a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi [6] irányelvet alkalmazva a környezeti hatástanulmányok elvégzésekor tekintettel kell lenniük a környezet védelmére;
(9) Mivel a vélhetően jelentős környezeti hatásokkal járó köz- és magánprojektekre csak ezeknek a potenciális hatásoknak az érvényes közösségi szabályoknak megfelelő előzetes felmérése után szabad engedélyt adni;
(10) Mivel meg kell jelölni azokat a közös érdekű projekteket, amelyek nemcsak a multimodális megközelítés szerinti különböző közlekedési módokat, hanem a forgalomirányítási és felhasználói információs rendszereket, és a helymeghatározási és navigációs rendszereket is érintik;
(11) Mivel e határozat egyik célja az, hogy megjelölje az ilyen közös érdekű projekteket; mivel ezek a projektek az I. és II. mellékletben, és e határozat rendelkező részében vannak megnevezve; mivel az esseni Európai Tanács e projektek közül tizennégynek különös jelentőséget tulajdonított;
(12) Mivel a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról kétévente jelentést, ötévente pedig olyan jelentést kell beterjesztenie, amelyből kiderül, hogy az irányelveket felül kell-e vizsgálni;
(13) Mivel a Bizottságnál egy bizottságot kell létrehozni olyan feladatokkal, amelyek között a Bizottság támogatása is szerepel, amikor az ezeknek az irányelveknek a megvalósulását és alakulását vizsgálja,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS ELVEK
1. cikk
Cél
(1) E határozat célja, hogy meghatározza azokat az iránymutatásokat, amelyek a transzeurópai közlekedési hálózat terén előirányzott intézkedések célkitűzéseire, prioritásaira és kereteire vonatkoznak; ezek az irányelvek olyan közös érdekű projekteket jelölnek meg, amelyek megvalósítása Közösség-szerte hozzájárul a hálózat fejlődéséhez.
(2) Az 1. bekezdésben említett iránymutatások egy olyan általános keretet jelentenek, amelynek célja, hogy olyan közös érdekű projektek végrehajtására ösztönözze a tagállamokat, és - adott esetben - a Közösséget, amelyek célja a transzeurópai közlekedési hálózat kohéziójának, összekapcsolásának és interoperabilitásának, illetve a hálózat elérhetőségének biztosítása. Ezek a projektek olyan közös célkitűzést jelentenek, amelynek végrehajtása kidolgozottsági fokuktól és a rendelkezésre álló pénzügyi forrásoktól függ, a tagállamok vagy a Közösség anyagi kötelezettségvállalásának előzetes megítélése nélkül. Ezen irányelveknek célja az is, hogy előmozdítsák a magánszektor részvételét.
(3) A legfontosabb követelményeket:
- a transzeurópai közlekedési hálózat interoperabilitására,
- a közlekedési telematikára és a járulékos szolgáltatásokra
vonatkozóan a Szerződésnek megfelelően, és e határozattól különállóan határozzák meg.
2. cikk
Célkitűzések
(1) A transzeurópai közlekedési hálózat 2010-ig fokozatosan, a Közösséget behálózó szárazföldi, tengeri és légiközlekedési infrastruktúrális hálózatok integrálásával, az I. mellékletben található térképeken jelzett terveknek, és/vagy a II. mellékletben szereplő előírásoknak megfelelően jön létre.
(2) A hálózatnak:
a) a belső határok nélküli területen, a lehető legjobb társadalmi és biztonsági feltételek között biztosítania kell a személyek és áruk fenntartható mobilitását, miközben elő kell segítenie a közösségi célkitűzések elérését, különösen a környezet és a verseny tekintetében, és hozzá kell járulnia a gazdasági és társadalmi kohézió erősítéséhez;
b) elfogadható gazdasági feltételek mellett kiváló minőségű infrastruktúrát kell kínálnia a felhasználók számára;
c) magában kell foglalnia valamennyi közlekedési módot, figyelembe véve azok komparatív előnyeit;
d) lehetővé kell tennie a meglévő kapacitások optimális kihasználását;
e) a lehetőségekhez mérten képesnek kell lennie a közlekedési módokon belüli interoperabilitásra, és ösztönöznie kell a különböző közlekedési módok közötti intermodalitást;
f) a lehetőségekhez mérten gazdaságilag életképesnek kell lennie;
g) a Közösség valamennyi tagállamának területére ki kell terjednie, hogy megkönnyítse általában a hozzáférést, a szigeteket, a körülzárt és periférikus régiókat összekapcsolja a központi régiókkal, és torlódások nélküli összeköttetést teremtsen a Közösség nagyobb agglomerációi és régiói között;
h) összekapcsolhatónak kell lennie az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA), Közép- és Kelet-Európa, és a Földközi-tengeri országok hálózataival, miközben, ugyanakkor, elősegíti az interoperabilitást és ezeknek a hálózatoknak az elérését, amennyiben az közösségi érdeknek bizonyul.
3. cikk
A hálózat terjedelme
(1) A transzeurópai hálózat közlekedési infrastruktúrából, forgalomirányítási rendszerekből, illetve helymeghatározási és navigációs rendszerekből áll.
(2) A közlekedési infrastruktúra közúti, vasúti, és belvízi hálózatokból, tengeri kikötőkből és belvízi hajóutak mellett fekvő kikötőkből, illetve más összekapcsolási pontokból áll.
(3) A forgalomirányítási rendszerek, és a helymeghatározási és navigációs rendszerek a hálózat összehangolt működésének és a hatékony forgalomirányítási biztosításának céljából magukban foglalják a szükséges műszaki berendezéseket, valamint az információs és távközlési rendszereket.
4. cikk
Intézkedési keretek
A közösségi intézkedések keretei a következőket érintik:
a) a hálózati tervek összeállítása és felülvizsgálata;
b) közös érdekű projektek megjelölése;
c) a meglévő hálózat adaptálása;
d) a hálózati interoperabilitás ösztönzése;
e) a közlekedési módok optimális párosítása, többek között olyan összekapcsolási köpontok kialakításával, amelyeknek áruk fuvarozása esetén, az intermodalitás hatékony kihasználhatósága érdekében, a lehetőségekhez mérten, a városközpontoktól távol kell elhelyezkedniük;
f) törekvés a pénzügyi támogatás egységességére és komplementaritására az egyes pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályoknak megfelelően;
g) kutatás és fejlesztés;
h) együttműködés, és megfelelő megállapodások megkötése a hálózatfejlesztésben érdekelt harmadik országokkal;
i) ösztönzők a tagállamok és nemzetközi szervezetek számára, a Közösség által követett célkitűzések előmozdítása céljából;
j) az érdekelt felek közötti folyamatos együttműködés elősegítése;
k) minden más olyan intézkedés, amely szükségesnek bizonyul a 2. cikkben említett célkitűzések megvalósításához.
5. cikk
Prioritások
A 2. cikkben rögzített célkitűzéseket figyelembe véve a prioritások a következők:
a) a torlódások megszüntetéséhez, a hiányzó szakaszok pótlásához és a fontosabb útvonalak befejezéséhez szükséges csatlakozások, fő kapcsolatok és összeköttetések kialakítása és fejlesztése;
b) a hálózathoz való eljutást biztosító infrastruktúra létrehozása és fejlesztése, lehetővé téve a szigetek, a körülzárt és periférikus régiók összekapcsolását a Közösség központi régióival;
c) a különböző közlekedési módok optimális kombinálása és integrálása;
d) a környezeti megfontolások beépítése a hálózat megtervezésébe és fejlesztésébe;
e) a hálózati elemek interoperabilitásának fokozatos elérése;
f) a meglévő infrastruktúra kapacitásának és hatékonyságának optimalizálása;
g) az összekapcsolási pontok és intermodális platformok létrehozása és korszerűsítése;
h) nagyobb biztonság és hálózati megbízhatóság;
i) a hálózati forgalomirányítási és -ellenőrzési, és a felhasználói információs rendszerek fejlesztése és létrehozása, tekintettel az infrastruktúra-kihasználás optimalizálására;
j) a transzeurópai közlekedési hálózat korszerűbb megtervezéséhez és jobb megvalósításához hozzájáruló tanulmányok.
6. cikk
Harmadik országok hálózatai
A Közösség eseti alapon, a Szerződés megfelelő eljárásai alapján dönt a közös érdekű projektek támogatásáról, és a hálózatok összekapcsolásának és interoperabilitásának fejlesztéséről annak érdekében, hogy biztosítsa harmadik országok hálózatainak a transzeurópai közlekedési hálózattal való kompatibilitását.
7. cikk
Közös érdekű projektek
(1) A Szerződés szabályaival, különösen a verseny kérdéseire vonatkozókkal összhangban közös érdekűnek tekintendő minden olyan projekt, amely:
- a 2. cikkben rögzített célkitűzéseket követi,
- a 3. cikkben ismertetett hálózattal kapcsolatos,
- az 5. cikkben rögzített egy, vagy több prioritásnak megfelel, és
- a társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján gazdaságilag potenciálisan életképes.
(2) A projekteknek a 9-17. cikkben ismertetett hálózat valamely elemével kapcsolatban kell lenniük, és különösen:
- kapcsolódniuk kell az I. mellékletben található térképeken megjelölt útvonalakhoz, és/vagy
- meg kell felelniük a II. melléklet előírásainak vagy szempontjainak.
(3) A tagállamok az 1. cikk (2) bekezdésben megállapított elvek keretein belül megteszik mindazokat a lépéseket, amelyeket szükségesnek tartanak.
8. cikk
Környezetvédelen
(1) A tagállamoknak, amikor projekteket fejlesztenek és hajtanak végre, a közös érdekű projektek környezeti hatásfelmérésének elvégzése révén, amelyet a 85/337/EGK irányelv alapján, és a 92/43/EGK irányelv alkalmazásával kell végrehajtani, tekintettel kell lenniük a környezetvédelemre.
(2) A Bizottság:
a) kidolgozza a megfelelő elemző módszereket a teljes hálózat környezeti hatásának stratégiai értékeléséhez;
b) kidolgozza a korridorelemzés megfelelő módszereit, amelyek minden lényeges közlekedési módra vonatkoznak maguknak a korridorok meghatározásának sérelme nélkül. A korridor-koncepció kidolgozásában figyelemmel kell lenni arra, hogy minden tagállamot és régiót be kell kapcsolni a transzeurópai közlekedési hálózatba, és különösen arra, hogy a szigeteket, körülzárt és periférikus régiókat össze kell kapcsolni az Unió központi régióival.
A Bizottság, ahogyan és amennyiben szükséges, a 2. cikkben rögzített célkitűzések megvalósítása céljából e munka eredményét a 21. cikkben előírt iránymutatásokról szóló jelentésében figyelembe veszi.
2. SZAKASZ
KÖZÚTHÁLÓZAT
9. cikk
Jellemzők
(1) A transzeurópai közúthálózat magában foglalja azokat az akár meglévő, akár új, vagy átalakítandó olyan autópályákat és jó minőségű közutakat, amelyek:
- fontos szerepet jÁtszanak a távolsági forgalomban, vagy
- a hálózat által megjelölt útvonalakon elkerülik a fontosabb városközpontokat, vagy
- összeköttetést biztosítanak más közlekedési módokkal, vagy
- a körülzárt és periférikus régiókat összekapcsolják a Közösség központi régióival.
(2) A hálózat a felhasználók számára magas, egységes és folyamatos színvonalú szolgáltatásokat, kényelmet és biztonságot garantál.
(3) A forgalomirányítási rendszerek közti európai, nemzeti és regionális szintű aktív együttműködés alapján, a forgalomirányítási és felhasználói tájékoztató infrastruktúra a hálózat részét képezi.
3. SZAKASZ
VASÚTHÁLÓZAT
10. cikk
Jellemzők
(1) A vasúthálózat nagysebességű vasúthálózatból és hagyományos vasúthálózatból áll.
(2) A nagysebességű vasúthálózat a következőkből áll:
- különlegesen megépített, általában 250 km/h, vagy - a jelenlegi vagy új technológia alkalmazásával - annál nagyobb sebességre alkalmassá tett nagysebességű vonalak,
- 200 km/h sebességre alkalmassá tett, különlegesen korszerűsített nagysebességű vonalak,
- különlegesen korszerűsített nagysebességű vonalak, amelyek helyrajzi, domborzati, vagy várostervezési korlátozások eredményeként különleges tulajdonságokkal rendelkeznek, és amelyeken a sebességet eseti jelleggel kell alakítani.
Ezt a hálózatot az I. mellékletben jelzett vonalak nagysebességű vonalakként vagy nagy sebességhez átalakított vonalakként jelölik.
(3) A hagyományos vasúthálózat hagyományos vasúti közlekedésre szolgáló vonalakból áll, beleértve a 14. cikkben említett kombinált árufuvarozás vasúti szakaszait.
(4) A hálózat:
- fontos szerepet jÁtszik a távolsági áru- és személyforgalomban,
- fontos szerepet játszik a távolsági kombinált árufuvarozás üzemeltetésében,
- lehetővé teszi az összeköttetést más közlekedési módok hálózataival, illetve a regionális és helyi vasúthálózatok elérését.
(5) A hálózat a felhasználók számára, folytonosságának és interoperabilitásának fokozatos megvalósításának köszönhetően magas minőségi és biztonsági színvonalat kínál, amelyet különösen a műszaki harmonizáció és az összehangolt szervezési és ellenőrző rendszer teremt meg.
4. SZAKASZ
BELVÍZI HAJÓÚT-HÁLÓZAT ÉS BELVÍZI HAJÓUTAK MELLETT FEKVŐ KIKÖTŐK
11. cikk
Jellemzők
(1) A transzeurópai belvízi hajóút-hálózat folyókból és csatornákból, illetve különböző mellékfolyókból, és az azokat összekötő csatlakozásokból áll. Lehetővé teszi, különösen az ipari térségek és a főbb peremtelepülések közti összeköttetés megteremtését, és ezeknek a kikötőkkel történő összekapcsolását.
(2) A hálózat részét képező vízi utak minimális műszaki jellemzői azok, amelyeket a IV. osztályú vízi utakra állapítottak meg, amelyek 80-85 m hosszú, és 9,50 m széles hajók vagy tolatmányok áthaladását teszik lehetővé. Ha a hálózat részét képező vízi utat korszerűsítenek, vagy építenek, a műszaki előírásnak meg kell felelnie legalább a IV. osztálynak, lehetővé kell tegye egy későbbi időpontban az Va./Vb. osztály elérését, és megfelelő módon lehetőséget kell biztosítania a kombinált árufuvarozásra használt hajók áthaladására. Az Va. osztály 110 m hosszú, és 11,40 m széles hajók vagy tolatmányok, az Vb. osztály pedig 172-185 m hosszú, és 11,40 m széles hajók vagy tolatmányok áthaladását teszi lehetővé.
(3) A belvízi hajóút mellett fekvő kikötők a hálózat részét képezik, különösen, mint a 2. bekezdésben említett vízi utak és más közlekedési módok közötti összekapcsolódási pontok.
(4) A forgalomirányítási infrastruktúra a hálózat részét képezi.
5. SZAKASZ
TENGERI KIKÖTŐK
12. cikk
Jellemzők
A tengeri kikötők lehetővé teszik a tengeri közlekedés fejlesztését, és a szigetek számára hajózási csatlakozást, illetve a tengeri közlekedés és más közlekedési módok között összekapcsolási pontokat jelentenek. A fuvarozók számára berendezéseket és szolgáltatásokat biztosítanak. Infrastruktúrájuk többféle szolgáltatást biztosít a személyszállítás és árufuvarozás számára, beleértve a kompjáratokat és a közeli- és távoli-rendeltetésű hajózási szolgáltatásokat, beleértve a part menti hajózást a Közösségen belül, illetve a Közösség és harmadik országok között.
6. SZAKASZ
REPÜLŐTEREK
13. cikk
Jellemzők
(1) A transzeurópai repülőterek hálózata a Közösség területén belül található repülőterekből áll, amelyek a kereskedelmi légi forgalom számára nyitva állnak, és amelyek megfelelnek a II. mellékletben rögzített szempontoknak. Ezeket a repülőtereket az általuk bonyolított forgalom volumenének és típusának, illetve hálózaton belüli funkciójuknak megfelelően különböző kategóriákba sorolják. Ezek lehetővé teszik a légi csatlakozások fejlesztését, és a légi közlekedés, illetve más közlekedési módok közti kapcsolat megteremtését.
(2) A transzeurópai repülőtér-hálózat bázisát a nemzetközi összekapcsolási pontok és a közösségi összekapcsolási pontok képezik. A Közösség és a világ többi része közti kapcsolatok elsősorban a nemzetközi összekapcsolási pontokon keresztül valósulnak meg. A kapcsolatot a Közösségen belül lényegében a közösségi összekapcsolási pontok biztosítják, míg a Közösségen kívüli szolgáltatások továbbra is az ágazatnak csak egy kis részét teszik ki. A regionális összekapcsolási pontok és hozzáférési pontok megkönnyítik a hálózat bázisához való hozzáférést, vagy segítik a periférikus és elszigetelt régiók megnyitását.
7. SZAKASZ
KOMBINÁLT ÁRUFUVAROZÁSI HÁLÓZAT
14. cikk
Jellemzők
(1) A kombinált transzeurópai árufuvarozási hálózat a következőkből áll:
- a kombinÁlt árufuvarozásra és hajózásra alkalmas vasutak és belvízi hajóutak, amelyek - adott esetben - közúti elő és/vagy utánfuvarozással, lehetővé teszik az áruk nagy távolságra történő fuvarozását;
- vasutak, belvízi hajóutak, hajózási útvonalak és közutak közti átrakást lehetővé tevő berendezések;
- alkalmas gördülőállomány, ideiglenes jelleggel, ha a még átalakítatlan infrastruktúra miatt erre szükség van.
8. SZAKASZ
HAJÓZÁSIRÁNYÍTÁSI ÉS INFORMÁCIÓS HÁLÓZAT
15. cikk
Jellemzők
A transzeurópai hajózásirányítási és információs hálózat magában foglalja:
- a part menti és kikötői hajózásirányítási-rendszereket,
- a hajózási helymeghatározási rendszereket,
- a veszélyes, vagy szennyező árukat szállító hajók adatszolgáltatási rendszereit,
- tengeri vészjelző- és biztonsági rendszereket,
annak érdekében, hogy garantálják a hajózás és a környezetvédelem magas fokú biztonságát és hatékonyságát a Közösség tagállamaihoz tartozó hajózási övezetekben.
9. SZAKASZ
LÉGI FORGALOMIRÁNYÍTÁSI HÁLÓZAT
16. cikk
Jellemzők
A transzeurópai légi forgalomirányítási hálózat az általános repülésre fenntartott légtérből, légi útvonalakból, földi navigációs berendezésekből, forgalomtervező és -irányítási rendszerekből és olyan légi forgalomirányítási rendszerekből (irányító központok, légtérfelügyeleti és légiforgalmi távközlő berendezésekből) áll, amelyek az európai légtérben a biztonságos és hatékony repüléshez szükségesek.
10. SZAKASZ
HELYMEGHATÁROZÁSI ÉS NAVIGÁCIÓS HÁLÓZAT
17. cikk
Jellemzők
A transzeurópai helymeghatározási és navigációs rendszerek hálózata műholdas helymeghatározási és navigációs rendszerekből és azokból a rendszerekből áll, amelyeket a jövőbeli Európai Rádiónavigációs Terv fog meghatározni. Ezek a rendszerek olyan megbízható és hatékony helymeghatározási és navigációs szolgáltatást biztosítanak, amelyet minden közlekedési mód igénybe vehet.
11. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
18. cikk
Bizottság az információcsere és a jelentéstétel biztosítására
(1) A tagállamok rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot azokról a nemzeti tervekről és programokról, amelyeket a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére állítottak össze, különösen ami az e határozat által meghatározott közös érdekű projekteket illeti.
(2) A Bizottság megalakítja a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Bizottságát, a továbbiakban "a bizottság", amely a tagállamok képviselőiből áll, elnöke pedig a Bizottság egyik képviselője. A bizottság információt cserél a tagállamok által bejelentett tervekről és programokról, és a transzeurópai hálózat fejlesztésére vonatkozó minden kérdést megvizsgálhat.
(3) A Bizottság kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, és a Régiók Bizottságának az e határozatban ismertetett irányelvek megvalósításáról.
A jelentés elkészítésében a Bizottságot a 2. bekezdésben említett bizottság fogja segíteni.
19. cikk
Konkrét projektek
A III. melléklet, jelzésképpen, tartalmazza azokat az I. és II. mellékletben, valamint az e határozat egyéb rendelkezéseiben meghatározott projekteket, amelyeknek az esseni Európa Tanács különös jelentőséget tulajdonított.
20. cikk
Multimodális közlekedés és forgalomirányítás
Az I. és II. mellékletben felsorolt egyéb közös érdekű projektek közül, a hálózat kiegészítésére tekintettel, különös figyelmet kapnak azok, amelyek a multimodális közlekedéssel és az új forgalomirányítási módszerekkel kapcsolatosak.
21. cikk
Az iránymutatások felülvizsgálata
(1) E határozat hatályba lépése után ötévente, először pedig 1999. július 1-jéig, a Bizottság egy jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amelyben jelzi, hogy a közlekedés terén, különösen pedig a vasúti közlekedésben lezajlott gazdasági fejleményeket és a technológia fejlődését figyelembe véve ki kell-e igazítani az irányelveket.
A jelentés összeállításánál a Bizottságot a 18. cikkben említett bizottság segíti.
(2) Az 1. bekezdésben említett jelentést követően a Bizottság - ha szükséges - megfelelő javaslatokat terjeszt elő.
22. cikk
Hatályon kívül helyezés
A közlekedési infrastruktúra terén konzultációs szabályok megállapításáról és egy bizottság létrehozásáról szóló, 1978. február 20-i 78/174/EGK [7] tanácsi határozat hatályát veszti.
23. cikk
Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése utáni napon lép hatályba.
24. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 1996. július 23-án.