A Tanács 3287/94/EK rendelete
(1994. december 22.)
a Közösségből kivitt áru szállítás előtti vizsgálatáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA;
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],
mivel számos fejlődő ország folyamodik az úgynevezett szállítás előtti áruvizsgálati eljárások alkalmazásához annak érdekében, hogy biztosítsák az importőrök részére korlátozott mértékben rendelkezésre álló devizaforrások megfelelő elosztását, és felszámolják az olyan tisztességtelen gyakorlatokat, mint a túl-, illetve alulszámlázás és a csalás; mivel ezek a fejlődő országok magánszektorbeli vállalkozásokat bíztak meg ezzel a feladattal, amely az ilyen országokba történő kivitelre szánt áru minőségének és árának ellenőrzését is magában foglalja;
mivel a Közösség elismeri a fejlődő országok szállítás előtti áruvizsgálathoz fűződő jogát; mivel azonban a szállítás előtti áruvizsgálat a szerződő felek szabad megállapodásából eredő ár kérdésébe történő illetéktelen beavatkozásnak és egyéb szükségtelen kereskedelmi akadályt állító gyakorlatnak adhat teret; mivel ezért együttműködés és technikai segítségnyújtás útján megvalósuló erőfeszítések szükségesek a szállítás előtti áruvizsgálat iránti igény csökkentésére;
mivel az Uruguayi forduló 1994. április 15-én Marrakesh-ben (Marokkó) aláírt záróokmánya létrehozta a Kereskedelmi Világszervezet tagállamai között a szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodást (a továbbiakban: WTO-megállapodás); mivel ezt a megállapodást jóváhagyták, és hatályba kell léptetni a Közösségben;
mivel a közösségi jogalkotás további biztosítékot jelent az exportőrök számára arra nézve, hogy a szállítás előtti áruvizsgálati tevékenységek valóban a WTO-megállapodás előírásai szerint folynak, és így nem képeznek kereskedelmi akadályt;
mivel e célból meg kell határozni a szállítás előtt a Közösség területén végzett áruvizsgálati tevékenység feltételeit;
mivel a közösségi exportpolitika egységes elveinek fenntartása céljából egységes szabályozás szükséges a szállítás előtti áruvizsgálati tevékenységet végző szervezetek működése tekintetében;
mivel kellően indokolt az eljárások lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítése, különös tekintettel az árak felülvizsgálatára; mivel azonban a WTO-megállapodás nem ad lehetőséget mentességre, ilyen mentesség csak a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezetekkel kötött megállapodás alapján alkalmazható;
mivel gyors és hatékony eljárások bevezetése szükséges az exportőrök és a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezetek közötti jogviták rendezésére; mivel a WTO-megállapodás biztosítja ezt az eljárást;
mivel a vonatkozó közösségi és WTO-eljárásokkal összhangban e szervezetek útján kell a harmadik országokkal rendezni az abból eredő vitákat, hogy a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezetek nem tettek eleget a feltételeknek, illetve nem tartották be az eljárási szabályokat;
mivel a WTO-megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése technikai segítségnyújtást ír elő a harmadik országok számára,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Ezt a rendeletet az Európai Közösség vámterületén harmadik országok kormánya, illetve államigazgatási szerve megbízásából e harmadik országokba való kivitelre szánt áru minőségének, mennyiségének vagy árának szállítás előtti vizsgálatát - a devizaárfolyam és a fizetési feltételek vizsgálatát is beleértve - (a továbbiakban: a szállítás előtti áruvizsgálati eljárás) végző szervezetek működésére kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk szerinti szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet általános szabályként előzetes értesítést követő eljárás keretében, e rendelet feltételei szerint látja el feladatát.
(2) A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet értesítésében közli a Bizottsággal azon harmadik ország kormányával vagy államigazgatási szervével kötött szerződése feltételeit - a díjazás kivételével -, amelynek megbízásából a szállítás előtti áruvizsgálati eljárást végzi. Ezt követően értesíti a Bizottságot az ellenőrzési feltételekre vonatkozó valamennyi módosításról. Egyúttal közli, hogy milyen intézkedéseket tett e rendelet feltételeinek betartása érdekében.
(3) A Bizottság másolatot küld a tagállamoknak valamennyi hozzá beérkezett értesítésről.
3. cikk
A 2. cikkben említett tevékenységekről szóló értesítés a következő tevékenységekre terjed ki:
a) az áru kivitel előtti fizikai vizsgálata annak ellenőrzésére, hogy a szállítmány (minősége, mennyisége) megfelel-e a szerződés előírásainak, valamint az importáló országban hatályos, illetve a nemzetközileg elfogadott szabályoknak és szabványoknak;
b) az ár és - megfelelő esetben - a devizaárfolyam ellenőrzése az exportőr és az importőr között létrejött szerződés, a pro forma számla és, megfelelő esetben, az importengedély-kérelem alapján.
4. cikk
A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet a következő feltételek szerint végzi tevékenységét:
a) A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet az ellenőrzést megelőzően tájékoztatja az exportőrt a vizsgálat részleteiről és az alkalmazott szempontokról.
A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet olyan időtartamon belül folytatja le a megfelelő ellenőrzést, amely nem okoz indokolatlan késedelmet. A végső okmányok kézhezvételét és a vizsgálat befejezését követő öt munkanapon belül áruvizsgálati bizonylatot bocsát ki vagy részletes írásbeli magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy miért tagadta meg a bizonylat kibocsátását. Az utóbbi esetben az exportőr lehetőséget kap véleményének írásbeli előterjesztésére, és kérése esetén új áruvizsgálatra kerül sor a lehető legkorábbi, kölcsönösen elfogadott időpontban.
A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet vállalja, hogy az exportőr kérésére az áru fizikai vizsgálata előtt elvégzi az ár és - megfelelő esetben - a devizaárfolyam előzetes ellenőrzését az exportőr és az importőr közötti szerződés, a proforma-számla és, megfelelő esetben, az importengedély-kérelem alapján. Az előzetes ellenőrzést követően haladéktalanul írásban tájékoztatja az exportőrt az ár illetve a devizaárfolyam elfogadásáról, illetve az ár illetve a devizaárfolyam elutasításának részletes okairól.
A fizetési késedelem elkerülése érdekében a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet az exportőrnek vagy az általa kijelölt képviselőnek a lehető leghamarabb megküldi az áruvizsgálati bizonylatot. Amennyiben az áruvizsgálati bizonylat elírást tartalmaz, a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet kijavítja a hibát, és a kijavított információt a lehető leghamarabb továbbítja az érintett félnek.
b) A szállítás előtti áruvizsgálatot megkülönböztetéstől mentes módon kell lefolytatni, és gondoskodni kell arról, hogy ez a tevékenység tárgyilagos eljárásokra és szempontokra épüljön, amelyeket az ilyen tevékenység által érintett valamennyi exportőr esetében az egyenlőség elve alapján alkalmaznak.
c) A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet nem kérhet információt az exportőrtől a következőkről:
i. gyártási adatok szabadalmazott, licenciaszerződés útján átengedett, fel nem fedett, illetve szabadalmi bejelentés tárgyát képező eljárásokkal kapcsolatban;
ii. közzé nem tett műszaki adatok azok kivételével, amelyek a műszaki szabályok vagy szabványok betartásának igazolásához szükségesek;
iii. belső árképzés, beleértve a gyártási költségeket;
iv. haszonkulcsok;
v. az exportőr és annak szállítói közötti szerződések feltételei, kivéve, ha az áruvizsgálatot végző szervezet egyébként nem tudja elvégezni a kérdéses vizsgálatot. (Ilyen esetben a szervezet kizárólag az adott célhoz szükséges információt kérhet.)
A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet üzleti titokként kezeli az exportőrtől kapott valamennyi információt, amennyiben az ilyen információ közzétételére még nem került sor, vagy harmadik személy részére általában nem elérhető, illetve nem minősül egyéb módon közismertnek. A szervezet kizárólag olyan mértékben osztja meg a bizalmas üzleti információt a vele szerződést kötő, illetve őt megbízó kormánnyal, amennyire az ilyen információ akkreditívhez vagy egyéb fizetési formákhoz, illetve vámeljárási, importengedélyezési vagy devizaellenőrzési célra szokás szerint szükséges.
d) A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet eljárást vezet be az exportőrök panaszainak átvételére, megvizsgálására és az azokkal kapcsolatos döntéshozatalra. Ezeket az eljárásokat a következő irányelvek szerint dolgozza ki és tartja fenn:
i. a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet kijelöl egy vagy több tisztviselőt, akik rendes hivatali időben - valamennyi olyan városban vagy kikötőben, ahol az érintett szervezet szállítás előtti áruvizsgálatot végző irodát tart fenn - rendelkezésre állnak abból a célból, hogy átvegyék és megvizsgálják az exportőrök fellebbezéseit vagy panaszait és döntést hozzanak azokról;
ii. az exportőrök írásban közlik a kijelölt tisztviselővel (tisztviselőkkel) a kérdéses ügyletre vonatkozó konkrét tényeket, a panasz jellegét és a javasolt megoldást;
iii. a kijelölt tisztviselő (tisztviselők) jóindulatúan bírálják el az exportőrök panaszait, és a ii. alpontban említett okmányok kézhezvételét követő lehető legrövidebb időn belül meghozzák döntésüket.
5. cikk
A szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet a következő feltételeknek megfelelően végzi az ár ellenőrzésével kapcsolatos tevékenységét:
a) a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet csak akkor utasítja el az exportőr és az importőr között létrejött szerződésben foglalt árat, ha bizonyítani tudja, hogy a nem megfelelő árra vonatkozó tényállítása olyan ellenőrzési eljáráson alapul, amely összhangban van a b)-e) pontban foglalt szempontokkal;
b) a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet az exportár ellenőrzése céljából végzett ár-összehasonlítást ugyanazon exportáló ország által azonos vagy közel azonos időben, versenyhelyzetben és összevethető értékesítési feltételek mellett, a szokásos kereskedelmi gyakorlattal összhangban és az alkalmazandó szokásos árkedvezmények levonásával kivitelre kínált, azonos vagy hasonló termék árára alapozza: Az ilyen összehasonlításnak a következőkön kell alapulnia:
i. csak valós összehasonlítási alapot képező árak használhatók ilyen célra, figyelembe véve az importáló országra, illetve az árak összehasonlítása céljából figyelembe vett országra vagy országokra vonatkozó, lényeges gazdasági tényezőket;
ii. a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet nem támaszkodik egyéb importáló országokba való kivitelre kínált termékek árára abból a célból, hogy önkényesen a legalacsonyabb árat állapítsa meg az adott szállítmányra;
iii. a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet figyelembe veszi a c) pontban felsorolt konkrét elemeket;
iv. a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet a fent leírt folyamat bármely szakaszában alkalmat biztosít az exportőrnek az ár indoklására;
c) az árellenőrzés során a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet megfelelően figyelembe veszi az adásvételi szerződés feltételeit és az ügyletre általánosan alkalmazandó korrekciós tényezőket; ezek a tényezők magukban foglalják - a teljesség igénye nélkül - az értékesítés kereskedelmi szintjét és mennyiségét, a szállítási határidőket és feltételeket, az értékállandósági záradékokat, a minőségi előírásokat, a tervezés sajátosságait, a különleges szállítási vagy csomagolási előírásokat, a megrendelés nagyságrendjét, a készáruügylet sajátosságait, az idényszerűség hatásait, a megfelelő licencdíjakat vagy szellemi tulajdonhoz fűződő egyéb jogdíjakat, valamint a szerződés részét képező szolgáltatásokat, amennyiben szokás szerint nem állítanak ki külön számlát azokról; az ilyen tényezők magukban foglalnak az exportőr által kínált árral kapcsolatos egyéb olyan elemeket is, mint például az exportőr és az importőr közötti szerződéses viszony;
d) a szállítási költségek ellenőrzése kizárólag az adásvételi szerződésben feltüntetett fuvarparitás szerinti szállítási mód tekintetében az exportáló országban kölcsönösen kialkudott árra vonatkozhat;
e) a következő tényezők nem vehetők figyelembe az árellenőrzés során:
i. az importáló országban gyártott áru eladási ára az importáló országban;
ii. az exportáló országon kívüli országból kivitelre szánt áru ára;
iii. termelési költségek;
iv. önkényes vagy fiktív árak és értékek.
6. cikk
Amennyiben a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet a harmadik ország kormányához, vagy államigazgatási szervéhez fűződő kötelezettségeire tekintettel nem teljesíti e rendelet 4. és 5. cikkének feltételeit, nem tartja be a 7. cikk szerinti eljárásokat, vagy bármely egyéb okból feltételezhető, hogy nem tesz eleget a WTO-megállapodásnak, a sértett félnek jogában áll bármely megfelelő jogorvoslathoz folyamodni, beleértve a 2641/84/EGK rendeletben [2] megállapított eljárást, az abban foglalt feltételek szerint.
7. cikk
Ha a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet és az exportőr másképpen nem tudja megoldani a vitát, legkorábban a panasznak a 4. cikk d) bekezdésével összhangban történt beterjesztését követő második munkanapon a következő eljárást kell általános szabályként alkalmazni:
a) amennyiben az exportőr vagy a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezet jogvitát kíván kezdeményezni, kapcsolatba lép a szállítás előtti áruvizsgálatról szóló WTO-megállapodás 4. cikkében említett független testülettel, és vizsgálóbizottság felállítását kéri. A vizsgálóbizottság létrehozásáért a független szervezet felelős. A vizsgálóbizottság három tagból áll. A vizsgálóbizottság tagjait úgy választják ki, hogy elkerüljék a felesleges költségeket és késedelmeket. Az első tagot a szállítás előtti áruvizsgálatot végző érintett szervezet választja ki a WTO-megállapodásban előírt jegyzék i. pontjából azzal a feltétellel, hogy az így kiválasztott tag nem állhat üzleti kapcsolatban az adott szervezettel. A második tagot az érintett exportőr választja a WTO-megállapodásban előírt jegyzék ii. pontjából, azzal a feltétellel, hogy az így kiválasztott tag nem állhat üzleti kapcsolatban az exportőrrel. A harmadik tagot a fent említett független szervezet választja ki a WTO-megállapodásban előírt jegyzék iii. pontjából. A WTO-megállapodásban előírt jegyzék iii. pontjából kiválasztott független kereskedelmi szakértő személye ellen nem emelhető kifogás;
b) a WTO-megállapodásban előírt jegyzék iii. pontjából kiválasztott független kereskedelmi szakértő egyben a vizsgálóbizottság elnöke. A független kereskedelmi szakértő meghozza az ahhoz szükséges döntéseket, hogy a vizsgálóbizottság rövid úton rendezhesse a vitát, például abban a tekintetben, hogy az eset tényállása megkívánja-e a vizsgálóbizottság tagjainak ülésezését, és ha igen, hol tartsák meg azt, figyelembe véve a vitatott áruvizsgálat helyszínét;
c) ha a jogvitában szemben álló felek úgy egyeznek meg, az a) pontban említett független szervezet kiválaszthat egy önállóan eljáró független kereskedelmi szakértőt a WTO-megállapodásban előírt jegyzék iii. pontjából a kérdéses jogvita felülvizsgálata céljából. Ilyen esetben ez a szakértő hozza meg a jogvita rövid úton való rendezéséhez szükséges döntéseket, figyelembe véve például a vitatott áruvizsgálat helyszínét;
d) a felülvizsgálat tárgya annak megállapítása, hogy a vitatott áruvizsgálat során a jogvitában szemben álló felek betartották-e a WTO-megállapodás és így e rendelet rendelkezéseit. A jogvita rendezésére sürgős eljárással kerül sor, lehetőséget adva mindkét fél számára, hogy személyesen vagy írásban előterjessze véleményét;
e) a háromtagú vizsgálóbizottság szótöbbséggel hozza meg döntését. A jogvitát lezáró döntéshozatalra a független felülvizsgálat iránti kérelem benyújtásától számított nyolc munkanapon belül kerül sor, amelyről értesítik a jogvitában szemben álló feleket. Ez a határidő a jogvitában szemben álló felek hozzájárulásával meghosszabbítható. A vizsgálóbizottság, illetve az önállóan eljáró független kereskedelmi szakértő az ügy lényegi kérdése alapján osztja meg a költségeket a szemben álló felek között;
f) a vizsgálóbizottság döntése kötelező erejű a jogvitában szemben álló felekre, azaz a szállítás előtti áruvizsgálatot végző szervezetre és az exportőrre nézve.
8. cikk
A tagállamok:
- meghozzák az e rendelet végrehajtásához nemzeti szinten szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a 7. cikk szerinti független felülvizsgálati eljárás helyes működésének biztosítására;
- kijelölnek egy, a szállítás előtti áruvizsgálatért felelős tisztviselőt, akinek a nevét és beosztását közlik a Bizottsággal.
A Közösség és a tagállamok kérésre technikai segítséget nyújthatnak a szállítás előtti áruvizsgálattal kapcsolatban az eljárást alkalmazó országoknak; az ilyen jellegű segítségnyújtás célja általában azoknak a körülményeknek a megszüntetése, amelyek arra késztették az érintett országokat, hogy szállítás előtti áruvizsgálati eljáráshoz folyamodjanak.
9. cikk
A Bizottság tájékoztatja a WTO titkárságát e rendeletről és annak valamennyi módosításáról.
10. cikk
Ez a rendelet 1995. január 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1994. december 22-én.