A BIZOTTSÁG 1891/2004/EK RENDELETE
(2004. október 21.)
az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági rendelkezésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló 1383/2003/EK tanácsi rendelet végrehajtási rendelkezéseinek elfogadásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági rendelkezésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1383/2003/EK rendelet közös szabályokat vezetett be a hamisított és kalóz áruk bevezetésének, szabad forgalomba bocsátásának, kivitelének, exportjának, reexportjának, felfüggesztő eljárás alá vonásának, vámszabad területre vagy vámszabad raktárba történő beléptetésének megtiltására és az ilyen áruk illegális forgalomba hozatalával való hatékony szembeszállásra, a törvényes kereskedelem szabadságának akadályozása nélkül.
(2)
Miután az 1383/2003/EK rendelet módosította és felváltotta a hamisított és kalóz áruk szabad forgalomba bocsátását, kivitelét, újrakivitelét vagy felfüggesztő eljárás alá vonását tiltó intézkedések megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3295/94/EK tanácsi rendeletet (2), helyénvaló új rendeletet hozni a 3295/94/EK tanácsi rendelet végrehajtási feltételeinek elfogadásáról szóló, 1995. június 16-i 1367/95/EK bizottsági rendelet (3) helyett.
(3)
Helyénvaló meghatározni, a szellemi tulajdonjogok különböző típusaitól függően, azokat a természetes vagy jogi személyeket, amelyek a jogtulajdonos képviseletében felléphetnek, illetve minden olyan személyről, aki ezzel a joggal élhet.
(4)
Helyénvaló meghatározni a szellemi tulajdonjogok igazolásának eszközeit, amelyeket az 1383/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének második számozatlan bekezdése követel meg.
(5)
Az intézkedést kérő nyomtatvány tartalmának és formájának, valamint az intézkedés iránti kérelemhez használt nyomtatványokban szereplő - az 1383/2003/EK rendelet 5. cikke (1) és (4) bekezdésének keretében meghatározott - információk összehangolása és egységességének biztosítása érdekében meg kell határozni azt a mintát, amelynek meg kell felelnie a nyomtatványnak. Meg kell határozni az intézkedés iránti kérelem nyelvhasználatára vonatkozó szabályokat is, amelyeket a hivatkozott rendelet 5. cikkének (4) bekezdése ír elő.
(6)
Konkretizálni kell az információknak azokat a típusait is, amelyeknek szerepelniük kell az intézkedés iránti kérelemben, hogy a vámigazgatási szervek könnyebben felismerhessék a szellemi tulajdonjogot feltehetősen sértő árukat.
(7)
Meg kell határozni a jogosult felelősségére vonatkozó nyilatkozat típusát, amelyet az intézkedési kérelemhez kötelezően csatolni kell.
(8)
A jogbiztonságra törekedve rögzíteni kell az 1383/2003/EK rendelet 13. cikkében említett időszakok kezdetét.
(9)
Annak érdekében, hogy a Bizottság egyrészt figyelemmel kísérhesse az 1383/2003/EK rendelet által előirányzott eljárás hatékony alkalmazását, a kellő időpontban elkészíthesse a hivatkozott rendelet 23. cikkében említett jelentést, megkísérelhesse számszerűsíteni és minősíteni a csalás jelenségeit, másrészt lehetővé tehesse, hogy a tagállamok a vonatkozó kockázatokat elemezhessék, meg kell határozni az információcsere részletes szabályait a tagállamok és a Bizottság között.
(10)
A jelen rendeletet ugyanattól a naptól fogva kell alkalmazni, mint az 1383/2003/EK rendeletet.
(11)
A jelen rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1383/2003/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint - a továbbiakban: az „alaprendelet ” - a jogosult, vagy bármely más, a jog használatára felhatalmazott személy képviseletét jogi és természetes személyek láthatják el.
Az első bekezdésben említett személyek közé tartoznak a közös jogkezelő szervezetek, amelyek egyetlen vagy egyik legfőbb célja a szerzői jogok vagy a szerzői jogokkal szomszédos jogok kezelése és adminisztrálása, az olyan csoportosulások vagy olyan képviselők, amelyek eredetmegjelölés vagy földrajzi megjelölés iránti bejegyzési kérelmet nyújtottak be, valamint a nemesítők.
2. cikk
(1) Amikor az alaprendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedés iránti kérelmet a jogosult saját maga nyújtja be, a hivatkozott rendelet 5. cikke (5) bekezdésének második számozatlan bekezdésében említett bizonyíték a következő:
a)
a bejegyzés vagy adott esetben bejelentés tárgyát képező jogokra az érintett hivatal által történt bejegyzésről vagy bejelentésről szóló igazolás;
b)
a szerzői jogokra, a szomszédos jogokra és a nem bejegyzett vagy nem bejelentett formatervezési mintákra vonatkozóan a szerzőséget vagy a jogosult eredeti birtokosi státusát igazoló bármilyen bizonyíték.
Igazolásnak tekinthető az első számozatlan bekezdés a) pontjának előírása szerint a nemzeti vagy nemzetközi hivatalok adatbázisában lévő bejegyzés másolata.
A védett eredetmegjelölések és védett földrajzi árujelzők vonatkozásában az első albekezdés a) pontjában előírt bizonyítékhoz annak bizonyítékát is csatolni kell, hogy a jogosult a termelő vagy termelői csoport, valamint hogy az eredetmegjelölés vagy árujelzés nyilvántartásba került. Ez az albekezdés értelemszerűen vonatkozik a borokra és szeszes italokra.
(2) Amikor az intézkedés iránti kérelmet valamely más, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogok használatára felhatalmazott személy nyújtja be, az igazoló okmány - a jelen cikk (1) bekezdésében említett igazolásokon kívül - az az igazolás, amely szerint a személy felhatalmazással rendelkezik a szóban forgó jog gyakorlására.
(3) Amikor az intézkedés iránti kérelmet a jogosult vagy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdés a) és b) pontjában említett jogok használatára felhatalmazott más személy képviselője nyújtja be, a bizonyíték - a jelen cikk (1) bekezdés a) és b) pontjában említett igazolásokon kívül - az eljárásra való jogosultságáról szóló igazolás.
Emellett be kell mutatnia az alaprendelet 6. cikkében előírt kötelezettségvállalást, amelyet a jelen cikk (1) és (2) pontjában említett jogosult írt alá, kivéve ha olyan papírt mutat be, amelynek értelmében fel van hatalmazva arra, hogy nevükben minden, az ezt követő vámintézkedések során felmerülő költséget vállalhat, az alaprendelet 6. cikkének megfelelően.
3. cikk
(1) Azoknak a dokumentumoknak, amelyek alapján az alaprendelet 5. cikke (1) és (4) bekezdéseiben említett intézkedés iránti kérelmek meghatározása történik, az ezt a kérelmet az 5. cikk (7) és (8) bekezdései szerint megalapozó döntésnek, valamint az alaprendelet 6. cikkében előírt nyilatkozatnak meg kell felelniük azoknak a nyomtatványoknak, amelyek a jelen rendelet mellékleteit képezik.
A nyomtatványokat számítógéppel, írógéppel vagy olvasható kézírással kell kitölteni. Ez utóbbi esetben tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. Bármely eljárást alkalmazzanak is, nem szabad bennük törléseknek, felülírásoknak vagy más módosításoknak lenniük. Abban az esetben, ha a nyomtatványt számítógépes eljárással töltötték ki, azt a nyomtatványt elektronikus formában rendelkezésre kell bocsátani, az informatikai eljárással közvetlenül megközelíthető egy vagy több nyilvános internetoldalon keresztül. Ezt követően saját nyomtatóeszközökön reprodukálható.
Amikor az intézkedés iránti kérelmet tartalmazó nyomtatvány 8., 9., 10. és 11. rovatában említett kiegészítő lapokat használnak az alaprendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint, vagy az intézkedés iránti kérelmet tartalmazó nyomtatvány 7., 8., 9. és 10. rovatához, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint, ezek a nyomtatvány elválaszthatatlan részének tekintendők.
(2) Az 5. cikk (4) bekezdésében említett kérelemmel kapcsolatos nyomtatványok nyomdai úton készülnek, a Közösség egyik olyan hivatalos nyelvén, amelyet erre az a tagállam kijelölt, amelyben az intézkedés iránti kérelem benyújtása történik, amihez esetleg fordítások társulnak.
(3) A nyomtatvány két példányból áll:
a)
annak a tagállamnak a példánya, amelyben a kérelmet beadták, amely az 1. sorszámot viseli;
b)
a 2. számú példány, amely a jogosulté.
A nyomtatványt megfelelően kitöltve és aláírva, annak annyi kivonatával, ahány tagállamot megjelöltek a nyomtatvány 6. rovatában, valamint azokkal az igazoló okmányokkal együtt, amelyek a 8., 9. és 10. rovatban szerepelnek, az illetékes vámhatóságnak kell benyújtani, és azt a jelzett szervnek legalább egy évvel tovább meg kell őriznie, mint a jelzett nyomtatvány érvényességi időtartama, attól számítva, hogy ez a szerv átvette azt.
Az egyetlen esetben, amikor egy intézkedés iránti kérelmet érvényesítő határozat kivonatát egy vagy több érintett tagállamnak küldik meg, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint, annak a tagállamnak, amely ezt a kivonatot megkapja, haladéktalanul ki kell töltenie az „átvételi elismervény” részt, a kézhezvétel napjának megadásával, és ennek a kivonatnak egy példányát meg kell küldenie a nyomtatvány 2. rovatában jelzett illetékes hatóságnak.
A jogosult kérheti a közösségi intézkedési kérelem érvényességi időtartamán belül, abban a tagállamban, ahol a kérelmet eredetileg benyújtotta, hogy olyan új tagállam is intézkedjen, amelyet korábban nem említett meg. Ebben az esetben az új kérelem érvényességi időtartama az az időszak, amely az eredeti kérelem szerintiből még fennmaradt, és amennyivel az meghosszabbítható az utóbbira meghatározott feltételeknek megfelelően.
4. cikk
Az alaprendelet 5. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában kérheti a gyártás vagy termelés helyét, az elosztási hálózatot vagy a jogosultak nevét és más információt az a szerv, amely az intézkedés iránti kérelmek átvételével és feldolgozásával meg van bízva, annak érdekében, hogy könnyebbé váljon a jelzett termékek technikai elemzése.
5. cikk
Amikor egy intézkedés iránti kérelmet az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint, a három munkanapos határidő lejárta előtt nyújtanak be és azt az erre kijelölt vámszerv átvette, az alaprendelet 11. és 13. cikkében említett határidőket csak az intézkedés iránti kérelem átvételét követő naptól kell számolni.
Amennyiben az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vám arról tájékoztatja a bejelentőt vagy a vámáruval rendelkező személyt, hogy a vámáru feltehetően szellemi tulajdonjogot sért és emiatt lefoglalták vagy kiadásuk nem lehetséges, a három munkanapos határidőt csak a jogosult értesítésétől kell számítani.
6. cikk
Ami a romlékony árukat illeti, a vámárukiadás eljárásának felfüggesztését kell kezdeményezni, vagy ezeknek az áruknak az előbbre sorolását, ha velük kapcsolatban intézkedés iránti kérelem érkezett.
7. cikk
(1) Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alkalmazásra kerül, a jogosultnak tájékoztatnia kell a vámhatóságot, hogy folyamatban van egy eljárás annak megállapítására, hogy a szellemi tulajdonjogot a nemzeti jog tekintetében megsértették-e. A romlékony élelmiszerek kivételével, ha a határidő nem elegendő az eljárás lefolytatására, ez a helyzet a hivatkozott rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második számozatlan bekezdése szerinti esetet jelenthet.
(2) Ha egy tíz munkanapos hosszabbításra került sor az alaprendelet 11. cikkének alapján, a hivatkozott rendelet 13. cikke alapján hosszabbítás nem adható meg.
8. cikk
(1) Minden tagállam mielőbb bejelenti a Bizottságnak a jogosult intézkedés iránti kérelmének átvételében és kezelésében illetékes, az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett vámhatóságra vonatkozó adatokat.
(2) Minden naptári év végén, minden tagállam leadja a Bizottságnak az alaprendelet 5. cikkének (1) és (4) bekezdésében említett, intézkedés iránti kérelmek teljes jegyzékét, megjelölve a jogosult nevét és elérhetőségi adatait, annak a jognak a típusát, amelyre vonatkozóan a kérelmet benyújtották, valamint a termék összefoglaló leírását. Az el nem fogadott kérelmeket is nyilvántartásba kell venni.
(3) Minden negyedév végét követő hónapban a tagállamok megadják a Bizottságnak a termékfajták szerinti listát, amely részletes információkat tartalmaz azokról az esetekről, ahol a vámárukiadás felfüggesztésre került vagy lefoglalásra került sor. Az információknak a következő elemeket kell tartalmaznia:
a)
a jogosult nevét, az áru leírását és, amennyiben ismert, az áru eredetét, származási helyét és rendeltetési helyét, a megsértett szellemi tulajdonjog megnevezését;
b)
a mennyiséget darabszámban azokra az árukra, amelyeknél a vámárukiadás felfüggesztésére vagy lefoglalásra került sor, vámügyi helyzetüket, a megsértett szellemi tulajdonjog típusát, a használt közlekedési eszközt;
c)
hogy kereskedelmi vagy utasforgalomról volt-e szó, hogy egy intézkedés iránti kérelem alapján, vagy hivatalból indított eljárásról van-e szó.
(4) A tagállamok megküldhetik a Bizottságnak azt az információt, hogy mennyi volt azoknak az áruknak a valós vagy feltételezett értéke, amelyekre a vámárukiadást felfüggesztették vagy amelyeket lefoglaltak.
(5) A Bizottság minden év végén megküldi a tagállamoknak azokat az információkat, amelyeket az (1)-(4) bekezdés alkalmazásával szerzett.
(6) A Bizottság nyilvánosságra hozza az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett vámhatóság vonatkozó vámszerveinek jegyzékét, az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a C sorozatban.
9. cikk
A 2004. július 1-je előtt beadott intézkedés iránti kérelmek elévülésükig érvényben maradnak és nem hosszabbíthatók meg. Ezeket azonban kötelezően kísérnie kell a kérelmező kötelezettségvállalásának, ahogyan azt az alaprendelet 6. cikke és a mellékletek tartalmazzák. Ez a kötelezettségvállalás kiváltja a tagállamokban esetlegesen megkövetelt garanciát.
Ha egy 2004. július 1. előtt kezdeményezett eljárás még mindig függőben van az illetékes hatóságoknál, a garancia kiváltása csak a jelzett eljárás lejárata után történhet meg.
10. cikk
Az 1367/95/EK rendelet hatályát veszti. A hatályát vesztett rendeletre történő hivatkozások úgy tekintendők, hogy a jelen rendeletre vonatkoznak.
11. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.
2004. július 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. október 21-én.