A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. december 20.)
a Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt C 12/05 (ex N 611/03) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2006) 6587. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2007/656/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,
miután az érintetteket az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2003. december 15-i, 2003. december 18-án iktatott levelében Németország a Bizottságnak egy az osterweddingeni e-glass AG javára nyújtani tervezett beruházási támogatást (N 611/03) jelentett be és így teljesítette a nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjában (a továbbiakban: „MSF 1998”) egyedi nagyberuházási projektekre előírt bejelentési kötelezettséget (3). A Bizottság 2004. január 23-án és február 27-én kiegészítő információkat kért. Németország a kért információkat 2004. február 13-i, ugyanazon a napon iktatott és 2004. március 4-i, ugyanazon a napon iktatott levelében küldte meg.
(2)
2004. április 20-án a Bizottság a C (2004) 1350 végleges ügyszám alatt jóváhagyta az e-glass AG javára az MSF 1998 szerint bejelentett támogatási intenzitást.
(3)
2004. október 25-i, 2004. október 26-án iktatott levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen és a Bizottságot a 2004. április 20-i határozat módosítására kérték.
(4)
2005. február 8-i, 2005. február 9-én iktatott levelében Németország kiegészítő információkat küldött.
(5)
2005. február 24-i levelében, a D/51447 ügyszám alatt a Bizottság Németország számára alkalmat adott a véleménynyilvánításra azzal kapcsolatosan, hogy a Bizottság 2004. április 20-i határozatát vissza kívánja vonni és hivatalos vizsgálati eljárást szándékozik indítani. Németország véleményét a 2005. március 4-i levélben küldte meg, melyet 2005. március 8-án iktattak.
(6)
2005. április 20-i levelében, a C(2005)1114 végleges ügyszám alatt, a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, mely szerint az e-glass AG számára nyújtani kívánt támogatás miatt megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (4) tették közzé. A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(7)
Németország véleményét 2005. június 7-i levelében küldte meg, melyet 2005. június 9-én iktattak.
(8)
A Bizottság érintett felektől a 2005. október 3-i, 2005. október 4-én iktatott, 2005. október 7-i, 2005. október 10-én iktatott és 2005. október 10-i ugyanazon a napon iktatott levelekben kapott észrevételeket. A Bizottság az észrevételeket továbbította Németországnak és alkalmat adott számukra, hogy azokkal kapcsolatban véleményt nyilvánítsanak. Németország véleményeit 2005. november 22-i levelében küldte meg, melyet 2005. november 25-én iktattak.
2. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
(9)
Németország az e-glass AG Részvénytársaság (a továbbiakban „e-glass”) számára Szász-Anhaltban nyers úsztatott üveg gyártását szolgáló új üzem felépítéséhez regionális beruházási támogatást kíván nyújtani.
2.1. A támogatásban részesülő és a tulajdonosi szerkezet megváltozása
(10)
A e-glass fő tevékenysége az alapszabály szerint „mindenféle síküveg gyártása, nemesítése és forgalmazás”.
(11)
2003. december 15-én a következő részvényesi szerkezetet jegyezték be.
-
Luxfinpart S.A., Luxemburg, [...] (5) %-os tulajdonrésszel,
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco”), Németország, [...] %-os tulajdonrésszel,
-
Heckmann ügyvéd [...] %-os tulajdonrésszel, mint egy [...] %-os tulajdonrésszel rendelkező német vállalat („Treugeberin”) megbízott vagyonkezelője.
Az 1997-ben alapított Luxfinpart S.A. esetében egy holding-társaságról van szó, és úgy tűnt, hogy a bejelentett terv a bejelentés időpontjában számára tiszta pénzügyi beruházást jelent.
Az 1997-ben alapított Semco esetében az úsztatott üveg egyik feldolgozójáról van szó. Társasági tagok a Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG és a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, [...] %-os tulajdonhányaddal.
A Treugeberin egy [...], mely üveg és úsztatott üveg további feldolgozásával és tisztításával foglalkozik. A Treugeberin társasági tulajdonhányadai [...] valamint […] tulajdonában vannak.
(12)
2004. október 25-i levelében Németország arra hívta fel a Bizottság figyelmét, hogy a bejelentés az e-glass egyik tulajdonosáról és annak az úsztatott üveg piacán folytatott tevékenységéről helytelen adatokat tartalmaz (6).
(13)
2005. február 8-i levelükben a német hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az e-glass tulajdonosi szerkezetében bekövetkezett változásról, mely 2004. december 21-én lépett érvénybe. A Bizottsággal közölték, hogy a Luxfinpart S.A. az e-glass-ban lévő tulajdonrészét eladta a Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Németország („Trösch”) vállalatnak. A Trösch ezenfelül [...] vásárolt, így a Trösch e-glass-ban lévő tulajdonrésze [...] %-ot tesz ki.
(14)
A Trösch a berni (Svájc) székhelyű Trösch-csoport német holding-társasága. A Trösch a hombourgi (Franciaország) Euroglas S.A. és a haldenslebeni (Németország) Euroglas GmbH többségi tulajdonosa. A Trösch-csoport úsztatott üveget gyárt és az úsztatott üveg feldolgozása területén is folytat tevékenységet.
(15)
Heckmann ügyvéd, aki egy német vállalat számára megbízott vagyonkezelőként működik, tulajdonhányadait 2004. december 21-i hatállyal a stuttgarti (Németország) AD Augento GmbH („AD-GmbH”) vállalatra ruházta át. [...] (7).
(16)
A 2004. december 21-i tranzakció után az e-glass tulajdonosi szerkezete most már a következőképp néz ki:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Harmadik tulajdonos (tulajdonrészek egy vagyonkezelői viszony keretében az AD-GmbH kezelésében)
[...] %
2.2. A projekt
(17)
A projektet Sülzetal-Osterweddingenben, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott térségben valósítják meg. A regionális támogatási intenzitás nagyvállalkozások számára bruttó 28 % vagy kivételes esetekben 35 % (8). A beruházási projekt kezdeteként 2003. április 15-ét, befejezési időpontjaként pedig 2005. december 31-ét tűzték ki. A támogatási kérelmet a projekt megkezdése előtt nyújtották be.
(18)
A projekt egy nyers úsztatott üveg gyártására szolgáló új üzem építését célozza. Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta; egyéb síküvegkategóriák pl. az öntött üveg, a tükörüveg és a táblaüveg („sheet glass”). Az úsztatott üveg világszerte a teljes síküveggyártás több, mint 80 %-át teszi ki (9). Az EGT-ben az úsztatott üveg részaránya egyértelműen 80 % fölött lehet. Az úsztatott üveg piaca általában két szintre oszlik: a nyers úsztatott üveg gyártása (1. szint) és az úsztatott üveg feldolgozása (2. szint).
(19)
A nyers úsztatott üveg gyártásához először egy végtelen üvegszalagot készítenek, mégpedig úgy, hogy az üvegolvadék egy folyékony ónrétegre folyik (úsztatási eljárás). Ezáltal teljesen sík üvegfelület jön létre. Lehűtés után az üveget felvágják és készen áll a forgalomba hozatalra. A nyers úsztatott üveget általában további feldolgozásnak (nemesítésnek) vetik alá, és aztán mindenütt használják, ahol síküvegre van szükség, főként az építőiparban és a járműiparban.
(20)
Az új üzem az e-glass első gyártóüzeme lesz. A gyártásnak [...] kellett volna megindulnia, és az üzemnek [...] kellett volna korlátlanul működőképesnek lennie. A [...] indulási szakasz végén az éves kapacitás előreláthatólag kb. [...] tonna (bruttó) nyers úsztatott üveg lesz.
(21)
A projekt támogatható költségeinek összege 121 millió EUR, mely a következőképp bontható fel:
Tételek
Támogatható költségek (EUR)
Telek
[...]
Épület
[...]
Külső berendezések
[...]
Berendezések és gépek
[...]
Immateriális vagyoni értékek (Software)
[...]
Összesen
121 000 000
(22)
A bejelentés szerint a projekt közvetlenül 186 munkahely, azon belül 10 gyakorlóhely létrehozásához fog hozzájárulni. Ezenkívül elvárt, hogy magán a támogatott területen és a környező támogatott területeken közvetetten 358 munkahely jöjjön létre (NUTS II szinten).
2.3. Támogatási intenzitás
(23)
Németország a 121 millió EUR összegű támogatható költségek 35 %-os bruttó intenzitású tervezett támogatásának engedélyezését kéri.
2.4. Támogatási intézkedések
(24)
Az e-glass javára nyújtani kívánt támogatás a következőket foglalja magába:
-
egy beruházási hozzájárulás a „regionális gazdasági szerkezet javítása” közösségi feladat alapján, a közösségi feladat 32. kerettervéhez kapcsolódóan. A 32. keretterv vonatkozó rendelkezései megegyeznek elődje, a 31. keretterv rendelkezéseivel, melyet a Bizottság 2006 végéig hagyott jóvá (10);
-
egy beruházási kiegészítés a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvény alapján, melyet a Bizottság gazdasági javak termeléséhez vagy szerzéséhez engedélyezett (11) - mindkét eljárás 2005. előtt lezárult és egy első beruházási tervvel áll kapcsolatban. Németország fenntartotta a jogot a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvényhez kapcsolódó esetleges további szabályozások igénybevételére;
-
egy bankkölcsönért vállalt kezesség egy 1991-ben engedélyezett támogatásszabályozás alapján (12).
(25)
Németország megerősítette, hogy a jóváhagyott regionális támogatási térkép és a fent említett engedélyezett támogatási szabályozások (13) feltételeit betartották.
3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA
3.1. A helytelen adatok
(26)
2004. október 25-i levelében Németország értesítette a Bizottságot, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen. Németország és az e-glass ügyvezetése azt állítják, hogy erről nem volt tudomásuk azelőtt, mielőtt a Bizottság határozatát meghozta.
(27)
Az új információk az e-glass egyik tulajdonosára (Luxfinpart S.A.) és annak a feldolgozói piacon (2. szint) folytatott tevékenységére vonatkoznak. Az eredeti jelentésben három tulajdonost adtak meg, melyek közül kettő már a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, míg a harmadik tulajdonost csak befektetőnek (Luxfinpart S.A.) tekintették, aki sem a nyers úsztatott üveg gyártásának piacán (1. szint), sem a feldolgozói piacon (2. szint) nem folytatott tevékenységet. A Németország által 2004. október 25-i levelében közölt helyes információk szerint az e-glass tulajdonosai a bejelentés időpontjában mindhárman a feldolgozói piacon (2. szint) folytatták tevékenységüket.
(28)
2003. márciusa óta a Luxfinpart S.A. üzleti kapcsolatban áll [...]-val/vel. A [...] úsztatott üveg feldolgozásával (2. szint) foglalkozik. A [...] viselte a Luxfinpart e-glassban lévő részesedésének gazdasági kockázatát. Ezzel egyidejűleg a [...] szerződésben vállalta, hogy az e-glass termelésének [...] %-át átveszi.
3.2. A helytelen információk értékelésre gyakorolt következményei
(29)
A 2004. április 20-i eredeti határozatban a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) tekintették érintett piacnak. Bár az e-glass három tulajdonosa közül kettő a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, a Németország olyan bizonyítékokkal szolgált, melyek a Bizottságot arra engedték következtetni, hogy az elemzés az 1. szintű piacra korlátozható.
(30)
A Bizottságnak rendelkezésére álltak az e-glass és egy független vevő közti szerződéstervezetek másolatai. A független vevővel létrejött szerződésből következik, hogy rá ugyanazok a feltételek és módozatok voltak érvényben, mint a tulajdonosi vevőre. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a tulajdonosi vevő és a mögötte lévő piacon működő többi vevő ugyanolyan elbánásban részesül, így a támogatásnak nem lenne hatása a feldolgozói piacokra, és a Bizottságnak nem kell bevonnia a feldolgozói piacot (2. szint) az érintett piac meghatározásába. Megállapította továbbá, hogy gyártó (1. szint) és a feldolgozói (2. szint) piacok ugyanazon a fejlődésen mennek át, mivel a feldolgozói piac számára a legfontosabb előzetes teljesítmény a nyers úsztatott üveg.
(31)
A Németország által 2004. október 25-én küldött információk azonban azt jelezték, hogy a bejelentésben álló adattal szemben a fent említett szerződést nem egy független vevővel kötötték, hanem az e-glass bejelentés időpontjában meglévő egyik közvetett tulajdonosával, vagyis a [...]-val/vel, amely az úsztatott üveg feldolgozói piacán (2. szint) folytatja tevékenységét.
Ezért az a következtetés, hogy a támogatás nem lenne torzító hatással a feldolgozói piacra (2. szint) és, hogy a Bizottság a feldolgozói piacon folyó fejlesztéseket ezért figyelmen kívül hagyhatja, többé már nem tartható. Az új információkból világossá válik, hogy a Bizottságnak a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésekor a feldolgozói piacot (2. szint) kell figyelembe vennie.
(32)
Mivel a helytelen információk befolyásolják az érintett piac ill. az érintett piacok meghatározásának kiindulási szempontjait, és ezért hatással lehetnek a versenytényezőre és ezzel az MSF 1998 szerint engedélyezhető bruttó támogatási intenzitásra, a helytelen információk a 659/1999/EK rendelet 9. cikke értelmében a határozat szempontjából döntő tényezőnek minősülnek.
(33)
A 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint „a Bizottság, miután lehetőséget biztosított az érintett tagállam számára észrevételeinek benyújtására, […] határozatát visszavonhatja, amennyiben ez az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában. A határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság megindítja a 4. cikk (4) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást […]”.
(34)
A határozat meghozatalában döntő fontosságú helytelen információkon alapuló eredeti határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság - a 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint - 2005. április 20-án megindította a hivatalos vizsgálati eljárást.
4. AZ ÉRINTETTEK VÉLEMÉNYEI
(35)
A Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti véleménynyilvánításra való felkérést követően a Bizottság három versenytárstól kapott véleményeket.
(36)
Az első érintett fél, a Saint-Gobain, azon a véleményen van, hogy a Bizottság olyan piaci fejlődéseket, melyek állami támogatásoknak a Szerződés 87. cikke és az MSF 1998 szerinti összeegyeztethetőségéről szóló határozat meghozatalának időpontjában ismertek voltak számára, nem hagyhat figyelmen kívül. Következésképpen a Bizottság ebben a hivatalos vizsgálati eljárásban értékelését nem alapozhatja egyszerűen a nyilvánvaló fogyasztás 1997-2002 időszakban jellemző éves átlagos növekedési ütemére. A Saint-Gobain véleménye szerint a Bizottságnak a támogatási intenzitás megállapításához mérvadó időszakként a bejelentésben álló helytelen információkra tekintettel most az 1999-2004 időszakot kell alapul vennie.
(37)
A Saint-Gobain szerint a nyers úsztatott üveg nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív volt (1999-2004: -0,62 %) és ezért a piacot az MSF 1998 7.8 pontja értelmében „abszolút csökkenő piacnak” kell minősíteni.
(38)
A Saint-Gobain továbbá azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak már a 2004. április 20-i határozat meghozatalakor figyelembe kellett volna vennie a növekedési előrejelzéseket, különösen akkor, amikor azok a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési ütemében bekövetkező jelentős változásra utalnak. A Saint-Gobain emlékeztet rá, hogy maga a Bizottság a bejelentő tagállamtól a bejelentést követő három üzleti évre becsléseket és előrejelzéseket kér az adott termék nyilvánvaló fogyasztásának alakulásáról (v.ö. az MSF 1998 melléklete 5. részének 5.4.2 pontjával).
(39)
A Saint-Gobain szerint az érintett piacnak magába kell foglalnia a feldolgozott üveg piacát (2. szint). Mindazonáltal ebben az ügyben a feldolgozott üveg teljes piacának csak egy része érintett. A Saint-Gobain mindenekelőtt különbséget tesz a járműipari üveg és az általános kereskedelmi üveg (építőipari üveg) piaca között, mert véleménye szerint a járműipari üveghez alkalmazott gyártástechnológia, a járműipari üveg vevőköre és piaci forgalmazásának módja teljesen eltér az építőiparitól. Ezután a vállalat az építőipari ágazatot négy külön piacra pontja tovább: i. termopán üveg (két- vagy többrétegű üvegezés); ii. edzett üveg (biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör). Mivel a termopán ablakokhoz (kétrétegű üvegezés) felhasznált üvegre a mennyiséget tekintve az úsztatott üveg általános kereskedelmi (nem autóipari) felhasználásának mintegy 80 %-a jut, a Saint-Gobain véleménye szerint ebben az ügyben az elsődlegesen érintett piac a termopán ablaküvegek piaca.
(40)
A fent említett piacok térbeli kiterjedését tekintve a Saint-Gobain úgy érvel, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és ragasztott üveg piacait közösségi kiterjedésűnek kell tekinteni. A többi termékpiacra, különösen az edzett üveg és a termopán ablakok piacára vonatkozóan úgy tűnik, hogy egy közösségi kiterjedésű piachoz nincsenek világos támpontok. Minden valószínűség szerint az adott piacok esetében inkább nemzeti, sőt regionális piacokról van szó, mely lényegében a magasabb szállítási költségekre vezethető vissza. A kétrétegű ablaküvegek jelenlegi árai mellett a nagy távolságok miatti magas szállítási költségek nem engedhetők meg és - amennyire a Saint-Gobain számára ismert - az összes termopán ablaküveggyártó a gyártól 250-300 km-es távolságban szállít vevőinek. A Saint-Gobain szerint ezért a termopán ablaküvegeknél nemzeti ill. akár regionális piacokból kell kiindulni.
(41)
A Saint-Gobain a beruházással teremtett új munkahelyek becsült számának értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. A Saint-Gobain arra utal, hogy az Osterweddingenben tervezett úsztatott üveggyártó üzem 40 km távolságra lesz egy már létező úsztatott üveggyártól, melyet az Euroglas üzemeltet. Az Euroglas három résztulajdonosa közül az egyik a Trösch. A két üzem közti lehetséges szinergiák miatt és azt a tényt tekintve, hogy az e-glass új üzeme a legmodernebb technológiával lesz felszerelve, az e-glass-nak a Saint-Gobain állításai szerint 120-nál kevesebb dolgozóra van szüksége (beleértve az ipari tanulókat is).
(42)
A második érintett fél, […] (14) aktuális számokat közölt az úsztatott üveg piacára vonatkozó azon információkhoz (közösségi, mennyiség és érték), melyeket a Bizottság 2004. április 20-i határozatában használt fel. Előadta továbbá, hogy a Bizottságnak a németországi piaci helyzetet kell figyelembe vennie. Ezért adatokkal szolgál a németországi nyers úsztatott üveg összfogyasztásának (2001-2004) mennyiségéről és értékéről.
(43)
A második érintett fél megjegyzi továbbá, hogy rendkívül nehéz a nyers úsztatott üveg Közösségen belüli összfogyasztásának mennyiségéről és értékéről aktuális számadatokhoz jutni, azonban ezek a számok tükrözik a nyers úsztatott üveg ágazatát jellemző trendet. Hangsúlyozza, hogy a nyers úsztatott üveg ágazatára vonatkozó adatok által tükrözött trend megfelelhet a feldolgozott üveg piacán lévőnek, mivel a nyers úsztatott üveget kivétel nélkül további feldolgozásnak vetik alá, és hogy elhanyagolható az ingadozás a feldolgozott üveg Közösségbe történő behozatala és Közösségből történő kivetele esetében.
(44)
A második érintett fél a „tőke/munkaerő” tényező Bizottság általi értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. Először is megemlíti, hogy a francia Hombourgban a Trösch egy hasonló úsztatott üveggyárának építésével 168 új munkahely jött létre. Másodszor megjegyzi, hogy a Trösch az e-glass-nak adminisztratív, műszaki, üzleti és egyéb az ügyvezetést támogató segítséget nyújthat, és oktatási intézkedésekkel szolgálhat. Ezen okból kifolyólag az e-glass projektje keretében létrejövő új munkahelyek száma akár még 168 alatt is lehet.
(45)
A harmadik érintett fél, a Pilkington, azzal a referencia-időszakkal kapcsolatban fejti ki véleményét, amelyet a versenytényező számításánál kell figyelembe venni. Véleménye szerint a Bizottság nem az eredeti vizsgálatot folytatja, hanem most egy új vizsgálatot hajt végre. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat figyelembe venni. Ezért ötéves időtartamként az 1999-2004 közötti időtartamot kell alapul venni.
(46)
A Pilkington kifejti továbbá, hogy az érintett termékpiac az általános kereskedelemben, és nem a járműiparban felhasznált feldolgozott üveg piaca. Ezen a piacon messze a legnagyobb részesedés a hőszigetelő üvegablakokra jut. A Pilkington szerint a feldolgozott üveg érintett térbeli piaca (2. szint) a jelen ügyben nem terjed ki az egész Közösségre, hanem csak Németországra (ill. legfeljebb Németországra és a vele közvetlenül határos területekre).
5. NÉMETORSZÁG VÉLEMÉNYE
(47)
Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2005. június 7-i, 2005. június 9-én iktatott levelében foglalt állást.
(48)
Az elemzéshez mérvadó időszakra vonatkozóan Németország osztja a Bizottság 2005. április 20-i határozatban képviselt véleményét, miszerint az 1997-2002 közötti adatokat kell figyelembe venni, mert ennél a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló legfrissebb adatokról van szó.
(49)
Németország a 2. szintű piac biztonsági üvegre (ESG és VSG), többrétegű üvegre és műszaki célú üvegre való különválasztását javasolja. A biztonsági üveget (ESG és VSG) a járműiparban és az építőiparban használják, a többrétegű üveget azonban főként az építőiparban. Mivel az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt építőipari biztonsági üveget (ESG és VSG) és többrétegű üveget, csak ezeket a részpiacokat kell érintettnek tekinteni. Ezenkívül e termékek kínálati oldali helyettesíthetőségéről közölnek információkat.
(50)
Németország véleménye szerint a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg 2. szintű piaca a teljes EGT-re kiterjed. Ezenkívül e piac 1997-2002 közötti pozitív fejlődéséről közöl információkat.
(51)
2005. november 22-i, 2005. november 25-én iktatott levelében Németország az e-glass versenytársainak reakciójával kapcsolatosan küldte meg véleményét. Kiemelte, hogy az 1997-2002 közötti referencia-időszakot kell alapul venni, mivel csak a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló információkat lehet figyelembe venni. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával a Bizottság egy olyan értékelést folytat, melyet 2003. decemberében a bejelentés után indított meg.
(52)
Németország a nyers úsztatott üveg piacának 2003. és 2004. évi fejlődésére vonatkozóan közöl bizonyos információkat, melyekből e piac pozitív fejlődése tűnik ki. Rámutat továbbá, hogy a legfontosabb úsztatott üveggyártók gyártási kapacitásuk növelését tervezik, mely bizonyíték a kedvező piaci kilátásokra.
(53)
A feldolgozott üveg piacára (2. szint) vonatkozóan Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy ezt a piacot nem kell bevonni az elemzésbe. Németország kifejti, hogy a nyers úsztatott üveg nagyon nagy részét közvetlenül a piacon értékesítik és az e-glass résztulajdonosai a piacon szokásos árakon fognak nyers úsztatott üveget kínálni. A támogatás ezért a 2. szintű piacra semmilyen módon nem gyakorolna hatást.
(54)
Ami az érintett piac körülhatárolását illeti, Németország kifogásolja azt a személetmódot, hogy csak a többrétegű üveg piaca érintett, és kiemeli, hogy az érintett piac az egész EGT-re kiterjed és mind a biztonsági üveg (ESG és VSG) piacát, mind a többrétegű üvegét magába kell, hogy foglalja.
(55)
Németország ezenkívül információkkal szolgál a nyers úsztatott üveg és a feldolgozott úsztatott üveg szállítási költségeiről. A nyers úsztatott üvegnél a szállítási költségek százalékos aránya magasabb, mint a feldolgozott üvegnél, mert ez utóbbi drágább. Ez egy EGT-re kiterjedő piaci definíció mellett szól. Németország ezenkívül előadja, hogy a feldolgozott üveg gyártóüzemeinek forgalmazási területei az EGT-ben keresztezik egymást, mely arra enged következtetni, hogy a piac az egész EGT-re kiterjed.
(56)
Németország állást foglal a versenytárs azon kijelentésével kapcsolatban, hogy a „tőke/munkaerő” tényezőt módosítani kell, mert a Trösch az e-glass üzeme és a vállalatcsoport régióban lévő más üzemei közti szinergiákat ki tudja használni. Németország konkrétan úgy érvel, hogy, mivel a Trösch csak egyike annak a három résztulajdonosnak, akik a feldolgozott üveg piacán mindannyian versenytársként lépnek fel, ilyen szinergiákat nem lehet kihasználni. Továbbá a dolgozói számokra vonatkozóan korrekt becsült értékeket közöl és hangsúlyozza, hogy az egyes üzemek közti összehasonlítások, mint a versenytárs általi is, nem helytállóak és helytelen következtetésekhez vezetnek.
6. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. Előzetes megjegyzések
(57)
2004. április 20-án a Bizottság engedélyezte az e-glass javára nyújtandó, Németország által 2003. december 15-én bejelentett összegű támogatást. Mivel Németország a Bizottság határozathozatala után közölte, hogy az eredeti bejelentésben bizonyos információk helytelenek voltak, és mivel ezek az információk a határozat szempontjából döntő fontosságúak voltak, a Bizottság 2005. április 20-án a 2004. április 20-i eredeti határozat visszavonásához és egy új határozat meghozatalához kapcsolódóan a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott.
(58)
A 2004. április 20-i határozat a bejelentés teljes értékelését tartalmazza. Ezt az értékelést a jelen határozatba átveszik, azon részek kivételével, melyek a Németország által 2004. október 25-én közölt információk alapján helyesbítésre szorulnak és az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozat tárgyát képezték.
(59)
Németország az e-glass javára nyújtandó támogatást 2003. december 15-én jelentette be, ezt a bejelentést 2003. december 18-án vették nyilvántartásba. A nagy beruházási projektek regionális támogatásának 2002-es Multiszektoriális Keretprogramjának (15) („MSF 2002”) 40. pontja szerint a projekteket a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok alapján kell elbírálni: „…, a multiszektoriális támogatási keretprogram 2004. január 1-től lép érvénybe. A hatályos multiszektoriális támogatási keretprogram 2003. december 31-ig alkalmazható. Azokat a bejelentéseket azonban, melyeket a Bizottság 2004. január 1. előtt vett nyilvántartásba, a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok szerint kell elbírálni.” Az e-glass számára nyújtott támogatás értékelése ezért az MSF 1998-ban rögzített kritériumok alapján történik.
(60)
Ennél az értékelésnél a bejelentés időpontjában, 2003. december 15-én fennálló tények, számok és tényállások szolgálnak alapul.
(61)
A Bizottságnak az előrejelzések és becsült piaci számok alapján ex-ante határozatot kell hoznia. A támogatásról szóló határozathoz a tagállamnak sem állnak más információk rendelkezésre, mint a bejelentés időpontjában fennálló tények, számok és tényállások. A támogatási összegeken később nem fognak igazítani, ha a pár évvel későbbi ex-post számok azt jelzik, hogy a piac pl. másként fejlődött. A jelen ügyben a Bizottságnak ugyan az eredeti jelentés után két és fél évvel kell határozatot hoznia, értékelését azonban mégis a bejelentés időpontjában fennálló tényekre és tényállásokra kell alapoznia.
(62)
A 2004. április 20-i határozatban figyelembevett referencia-időszak az 1997-2002 közötti évek voltak. Az e-glass versenytársai kifejtették, hogy az elemzéshez más referencia-időszakot kell alapul venni, hogy az időközben ismertté váló frissebb adatokat is figyelembe lehessen venni. Mivel az eredeti jelentés óta a jelenlegi határozatig eltelt egy kis idő, a tényállások megváltozhattak, a piacok fejlődhettek és a vonatkozó tények az eredetileg előreláthatótól eltérően mutatkozhatnak meg. A fent említett okokból kifolyólag a Bizottság ezt értékelésében nem tudja figyelembe venni.
6.2. Támogatás fennállása a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint
(63)
A szóban forgó intézkedés esetében a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatásról van szó (lásd a jelen határozat 2.4 szakaszát). A támogatás az e-glass-nak előnyt nyújt, mivel a vállalatnak egyébként az összes beruházást magának kellene állnia. Mivel jelentős mennyiségű úsztatott üveget szállítanak országhatárokon túlra, az úsztatott üveg piacát országokon túlnyúló kereskedelem jellemzi. Ezzel a szóban forgó vállalatnak nyújtott pénzügyi előnyök a versenyt bizonyos körülmények közt olymódon torzítják, mely a tagállamok közti kereskedelmet korlátozhatja. A Bizottság tehát ebben az értékelésben arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint egy e-glass-nak nyújtott állami támogatást jelent.
6.3. Bejelentési kötelezettség
(64)
Mivel az MSF 1998 2.1 pontja i. alpontjának halmozott feltételei teljesülnek, a támogatási terv bejelentésköteles, és a maximális engedélyezhető támogatási intenzitást az MSF 1998 szerint kell meghatározni. A Bizottság utal rá, hogy a támogatás a Bizottság által már engedélyezett három regionális támogatási szabályozáson alapul. Tehát a regionális célú állami támogatásokról szóló iránymutatások (16) 2. pontja értelmében nem úgynevezett ad hoc támogatásokról van szó, melyek Közös Piaccal való alapvető összeegyeztethetőségét külön kell vizsgálni. A Bizottság vizsgálati kötelezettsége sokkal inkább a kérvényezett 35 %-os bruttó támogatási intenzitás MSF 1998 kritériumai szerinti összeegyeztethetőségére korlátozódik.
6.4. Értékelés az MSF 1998 alapján
(65)
Az MSF 1998 szerint a projektre engedélyezhető maximális támogatási intenzitást az engedélyezhető regionális támogatásnak azon felső határa alapján kell meghatározni, amely a támogatás bejelentésének időpontjában az érintett támogatott térségben nyújtható regionális támogatásokra érvényes.
(66)
Sülzetal-Osterweddingenre, az e-glass székhelyére a regionális támogatások felső határa nagyvállalatokra bruttó 28 %. Ha azonban bizonyos feltételek halmozottan teljesülnek, a támogatás felső határa bruttó 35 %-ra emelhető. Egy szövetségi tartomány kérésére a regionális gazdasági szerkezet javítását célzó közösségi feladattal foglalkozó albizottság („KF-albizottság”) hozzájárulásával indokolt kivételes esetekben vállalati székhelyek javára strukturális szempontból különösen hatékony intézkedésekhez magasabb támogatás nyújtható. A Németország által megadott információk szerint ezek a feltételek teljesülnek, mivel az albizottság Szász-Anhalt kérvényének 2003. július 23-án helyt adott (17).
(67)
A jelen ügyben tehát a regionális támogatás felső határa bruttó 35 %. A kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához az MSF 1998-ban előírt szabályoknak megfelelően ezt a felső támogatási határértéket különböző értékekkel kell kiigazítani, melyek három értékelési tényező alkalmazásából következnek: a versenytényező (T), mely az érintett termékpiacon fennálló helyzetet veszi figyelembe, a „tőke/munkaerő” tényező (I) és a „regionális hatás” tényező (M).
6.4.1. A versenytényező
(68)
A strukturális túlkínálattal rendelkező gazdasági ágazatokban működő vállalatoknak nyújtott támogatások engedélyezése a verseny torzításának különleges veszélyeit rejti magában. Minden kapacitásbővülés, melyet nem kompenzál egy másik helyen lévő kapacitáscsökkenés, súlyosbítja a strukturális túlkínálat problémáját. A versenytényező meghatározásához a Bizottságnak ezért azt kell vizsgálnia, hogy a tervezett projektet olyan gazdasági ágazatban vagy részágazatban hajtják-e végre, melyben strukturális túlkínálat van.
(69)
Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket öleli fel, amelyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint.
(70)
Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta. Mivel az úsztatott üveg speciális gyártási eljárása és termékjellemzői miatt sem a kínálati, sem a keresleti oldalon nem helyettesíthető más síküvegfajtákkal (pl. táblaüveg, mintás üveg, tükörüveg), az úsztatott üveg piacát önálló termékpiacnak kell tekinteni (18). Ez a termékpiac további két egymástól elkülönítve elbírálandó szintre oszlik, vagyis egyrészt a nyers úsztatott üveg gyártására (1. szint), másrészt az úsztatott üveg feldolgozására (2. szint) (19).
(71)
A Bizottság 2004. április 20-i határozatában álló elemzés arra a következtetésre jutott, hogy ebben az egyedi esetben csak a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) kell értékelni (20). A tulajdonviszonyokra vonatkozó helytelen információk miatt ez a következtetés nem tartható, így az érintett piacok meghatározásába be kell vonni a feldolgozói piacot (2. szint), mert a támogatás a versenyt ezen a szinten ugyanúgy torzíthatja.
(72)
Az alábbiakban először a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint), majd a feldolgozott úsztatott üveg piacát (2. szint) vizsgáljuk.
(73)
A nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) 2004. április 20-i eredeti határozatban leírt vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.
(74)
Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető.
(75)
A nyers úsztatott üveg viszonylag magas szállítási költségei miatt (21) az egyes gyártóüzemek felvevőpiacai nem nyúlnak túl az EGT teljes területén. Ehelyett a felvevő piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, melyek sugarát a gazdaságossági szempontból még vállalható szállítási távolság határozza meg, amely általában a túlnyomórészt szárazföldön történő szállításnál nem több mint 500-1 000 km. Mivel azonban az európai úsztatott üveg gyártók időközben 50 fölé emelkedő gyártóüzemei az egész EGT-re eloszlanak és ennek következtében felvevőpiacaikat kölcsönösen átfedik, azok összességében az egész EGT-t lefedik.
(76)
Annak megállapításához, hogy az egyes piacok e földrajzi átfedése alapján az EGT különböző területein a versenyfeltételek is hasonlók-e, a Bizottság azt vizsgálta, hogy vannak-e olyan különálló piacok, melyeken a többi felvevőpiactól függetlenül egyedi árak alakulhatnak ki, vagy az árak EGT-n belüli alakulása inkább egy egységes alapminta szerint történik. Ehhez a Bizottság a rendelkezésre álló Eurostat-statisztikák segítségével a tonnánkénti ár alakulását vetette össze az úsztatott üveggyártás szempontjából legjelentősebb tagállamokban, vagyis Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Nagy-Britanniában és Spanyolországban 1997-2002 között, valamint Belgiumban - hiányzó adatok miatt - 1999-2002 között. Az adatok azt jelezték, hogy nyers úsztatott üveg értékének alakulása az egyes tagállamokban 1997-2002 között nagyfokú korrelációt mutat. Egy ilyen párhuzamos fejlődés arra enged következtetni, hogy a nyers úsztatott üveg vevői számára elég lehetőség kínálkozik, hogy más tagállamokban lévő gyártókra térjenek át - mely az egységes földrajzi piac egyértelmű ismérve.
(77)
Összegzés: A Bizottság megállapítja, hogy a nyers úsztatott üveg földrajzi piaca a teljes EGT-t magába foglalja (22).
(78)
A NACE nómenklatúra legalsó szintje, mely a nyers úsztatott üveg gyártásnak megfelel, a 26.11 „síküveggyártás” NACE-kód. Az EGT-n belüli összes síküveggyártás határozottan több mint 80 %-át a nyers úsztatott üveg teszi ki, így ez a termék a 26.11 NACE-kódhoz reprezentatívnak tekinthető. A síküvegágazatban azonban a kapacitást a hasznosítható (eladható) kapacitásokon mérik (23). Ez a mérési módszer nem összehasonlítható a teljes feldolgozóipar kapacitásának mérésével.
(79)
A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy a nyers úsztatott üveg piacán lévő kapacitási helyzetet a versenytényező értékelésébe nem lehet bevonni (24).
(80)
Mivel a kapacitáskihasználtsággal kapcsolatosan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSR 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív.
(81)
A nyers úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére:
Nyers úsztatott üveg piaca a Közösségben
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Éves átlagos növekedési ütem
Összfogyasztás (millió tonna) a Közösségben (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Tonnánkénti átlagár (EUR) a Közösségben (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Az összfogyasztás értéke (millió EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Az 1997-2002 közötti évekre az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar érték szerinti éves átlagos növekedési üteme 4,8 % volt. A küszöbérték, mely alatt az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenő piacot lehetne feltételezni, eszerint 4,4 %-ot tesz ki. Az európai nyers úsztatott üveg piaca ugyanezen időszakban 5,28 %-os érték szerinti éves átlagos növekedési ütemet ért el, tehát jóval az EGT-átlag felett van (27). A Bizottság a Közösségen belüli kereskedelemről rendelkezésre álló Eurostat-/COMEXT-adatok alapján azt is megvizsgálta, hogy a nyilvánvaló fogyasztás érték szerinti alakulása az egyes tagállamokban igazolja-e ezt az eredményt, és erre a válasz: igen.
(83)
A nyers úsztatott üveg piacának pozitív fejlődése a gyártók magatartásában is visszatükröződik, mert az európai piacon, mely kevés nagy úsztatott üveg gyártóra (28) koncentrálódik, az utóbbi években Franciaországban (2001 - Pilkington/Interpane), Belgiumban (2001 - Glaverbel/Scheuten) és Olaszországban (2002 - Sangalli) új gyártó létesítményekben ruháztak be (29).
(84)
Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a nyers úsztatott üveg piaca esetében nincs szó csökkenő piacról, és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv. alpontja szerint 1,0-re tehető.
(85)
Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és adott esetben azokat a termékeket öleli fel, melyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint.
(86)
A jelen ügyben mindazonáltal az érintett termékek beazonosításához és az érintett piac meghatározásához a feldolgozott üveg piacát (2. szint) tovább kell bontani. Egyértelműen két általános kategória különböztethető meg, melyek sem fogyasztói, sem gyártói szempontból nem felcserélhetők: járműipari üveg és építőipari üveg (30). E két termék két külön termékpiacot képez, mivel a gyártástechnológia, a vevőkör és a piaci forgalmazás módja nagyon eltér egymástól. Az építőipari üveg piaca az alábbi részpiacokra osztható tovább: i. többrétegű üveg (termopán ablakok); ii. edzett üveg (ESG-biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (VSG-biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör).
(87)
A biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg gyártói szempontból felcserélhető, mivel a gyártók a gyártást rövid időre és említésre méltó többletköltség nélkül átállíthatják a különböző termékekre. Németország szerint az építőipari ágazat számára a feldolgozott üveg mindegy 70-80 %-át olyan gyártók állítják elő, akiknek a kínálatában biztonsági üveggel és többrétegű üveggel mindkét termék egyidejűleg szerepel. Utal továbbá arra, hogy a biztonsági üveget mind késztermékként, mind a többrétegű üveg gyártásának előtermékeként lehet értékesíteni. Ezenfelül a biztonsági- és többrétegű üveg eladása és forgalmazása az építőipari ágazat számára gyakran egyidejűleg történik.
(88)
Emiatt tévedés lenne feltételezni, hogy az érintett termékpiac kizárólag termopán ablakokra korlátozható, ahogy az a versenytársak észrevételeiben követekeztetésként szerepel.
(89)
A Bizottság utal rá, hogy az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt biztonsági üveget (VSG és ESG) és többrétegű üveget az építőipari ágazat számára, technikai üveget vagy járműipari üveget azonban nem.
(90)
Összegzés: A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termékpiacra vonatkozóan a 2. szintű piac egy részpiacáról van szó, mégpedig az építőipari biztonsági üveg (VSG és ESG) és többrétegű üveg piacáról, melyek PRODCOM-kódja a következő: 26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók), 26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók) és 26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések).
(91)
Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető.
(92)
Németország szerint, a nyers úsztatott üveg piacához hasonlóan (1. szint), abból kell kiindulni, hogy a feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) az egész EGT-re kiterjed.
(93)
Az e-glass versenytársai véleményükben kifejtették, hogy a feldolgozott üvegnél (2. szint) nemzeti ill. sőt csak regionális piacokból kell kiindulni, mivel a magas szállítási költségek egy térben kiterjedtebb forgalmazást lehetetlenné tesznek.
(94)
A Németország által megküldött bizonyítékok alapján az e-glass résztulajdonosainak vevőköre a 85-90. pontokban meghatározott érintett piacon a nemzetinél vagy regionálisnál nagyobb és az EGT különböző területeit fedi le (31).
(95)
Az értékesítési piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, és a viszonylag magas szállítási költségek ellenére feldolgozott üveget nagy távolságokra szállítanak (32). Ezek a koncentrikus körök átfedik egymást és a teljes EGT-re kiterjednek. Ezenkívül a feldolgozott üvegre (2. szint) az EGT-területen nincsenek eltérő műszaki szabályozások vagy jogi kereskedelmi akadályok és a német gyártás mintegy 20 %-át importálják.
(96)
Mint a korábbi, vállalkozások összefonódását vizsgáló és támogatási határozatokban is a Bizottság abból indul ki, hogy a feldolgozott üveg piaca (2. szint) a nyers úsztatott üveg piacához (1. szint) hasonlóan EGT-kiterjedésű piacnak tekinthető.
(97)
A 2000. augusztus 17-i Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 támogatási ügyben a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a VSG és a réteges üveg piaca, beleértve a hőszigetelő üvegét is, a teljes EGT-re kiterjed.
(98)
A Glaverbel/PPG IV/M/1230 sz. vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban hozott határozat (16) preambulumbekezdése így szól: „a Pilkington-Techint/SIV ügyben az általános kereskedelemre vonatkozóan a Bizottság a földrajzi piac pontos meghatározását nyitva hagyja. A Bizottság utal rá, hogy a nagy gyártók különösen az ezüstözött üveget és a többrétegű ragasztott üveget nagy távolságokra szállítják. Ezért a felek véleménye szerint mindenképpen képviselhető, hogy ezeket a piacokat szintén EU-kiterjedésűnek definiálják. A felek kifejtik, hogy ez a következtetés az edzett üvegre és termopán ablakokra is helytálló, mivel az összes nagyobb gyártó legalább az EU-ra kiterjedően folytatja tevékenységét és a piaci feltételek a különböző tagállamokban elég egyöntetűek. A Bizottság ebben az ügyben kapott vizsgálati eredményei megerősítették, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és a ragasztott üveg piacai a teljes EU-ra kiterjednek. Az általános kereskedelem szegmensében lévő többi termékpiacra az eredmények nem ilyen egyértelműek”.
(99)
A 2. szinthez a földrajzi piac nemzeti szintű körülhatárolása ezért, ahogy a Pilkington véleményében javasolta, ellentmondásban állna azzal a nyilatkozattal, melyet a vállalat a vállalatok összefonódását vizsgáló eljárásban folyó vizsgálat keretében tett.
(100)
Összegzés: A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg (2. szint) földrajzi piaca a teljes EGT-re kiterjed. A Bizottságnak nincs oka olyan következtetést levonni, hogy a feldolgozott üveg piacát földrajzilag a nyers úsztatott üveg piacától eltérően határolja körül.
(101)
A Bizottság utal rá, hogy a 2. szintű piacon lévő kapacitáskihasználtságról nem állnak rendelkezésre ill. nincsenek adatok. A nyers úsztatott üveget építőipari felhasználású biztonsági üveggé vagy többrétegű üveggé alakító EGT-n belüli üzemek (évi) gyártási mennyiségére és (évi) maximális gyártókapacitására vonatkozóan a szükséges információk sem az Eurostatnál vagy kutatóintézeteknél, sem az ágazati szövetségeknél nem állnak rendelkezésre.
(102)
A Bizottság véleménye szerint következésképpen az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg gyártókapacitására vonatkozó tényállás nem vehető figyelembe.
(103)
A 80. pontban említettek szerint, mivel a kapacitáskihasználtságra vonatkozóan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSF 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív.
(104)
A feldolgozott úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztásának értékére vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére: (Forrás: COMEXT/Eurostat):
A feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) EUR
PRODCOM
1997
2002
Éves átlagos növekedési ütem (1997 - 2002)
26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Németország megküldte a CPIV (34) iparszövetség mennyiségi adatait, melyek alapján a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg piaca az 1997-2002 közötti referencia-időszakban 5,54 %-os növekedési ütemet ért el. Ezeket a mennyiségi adatokat a vevőtől kapott áradatokat és árbecsléseket alapul véve forgalmi adatokká számolták át. A kiszámított, érték szerinti éves átlagos növekedési ütem az 1997-2002 referencia-időszakra 7,6 %. Ez a szám összhangban áll a fenti COMEXT/Eurostat-adatokkal.
(106)
Minden egyes országban és az összes országban egybevetve az összes érintett termék (VSG és ESG formájában megjelenő biztonsági üveg valamint többrétegű üveg) nyilvánvaló fogyasztásának mindenkori érték szerinti éves átlagos növekedési üteme (lásd a fenti táblázatot) meghaladja (35) az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar ugyanabban az időszakban figyelembevett éves átlagos növekedési ütemét, mely 4,8 % volt.
(107)
Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a feldolgozott üveg piaca esetében a fenti definíció értelmében nincs szó csökkenő piacról és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv) alpontja szerint 1,0-re tehető.
(108)
Összességében a feldolgozói piac (2. szint) értékelése és a nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) elemzése azt jelzi, hogy ezek a piacok az 1997-2002 közötti referencia-időszakban ugyanabba az irányba fejlődtek, mégpedig olyan fejlődési ütemben, mely a feldolgozó ipar átlagos növekedési üteme felett van. A Bizottság utal rá, hogy a versenytényező mindkét piac esetében (1. szint és 2. szint) 1,0-re tehető, ami azt jelenti, hogy a versenytényező a teljes projektre 1,0-vel határozható meg (36).
6.4.2. „Tőke/munkaerő” tényező
(109)
A „tőke/munkaerő” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.
(110)
Az MSF 1998 szerint a „tőke/munkaerő” tényezővel a cél az engedélyezhető maximális támogatási intenzitás kiigazítása olyan projektek javára, melyek ténylegesen vagy jobban hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkanélküliség viszonylag nagy számú új munkahelyek létrehozásával, ill. meglévő munkahelyek megtartásával csökkenjen.
(111)
Németország adatai szerint a projekt 186 új tartós munkahely létrehozását teszi lehetővé, melyek a következőképp oszthatók fel:
Tevékenységi terület
Közvetlen munkahelyek
Igazgatás
3
Értékesítés
4
Termelés - vezetés
8
Termelés - keverék/darabok
11
Termelés - hőkezelés (Hot end)
27
Termelés - fürdő/hűtőkamra/hideg vég
31
Termelés - vágás
1
Termelés - raktározás/szállítás
44
Termelés - minőség/labor
9
Műszaki szolgáltatások
38
Gyakorlóhelyek
10
Összesen
186
(112)
Ezek a becslések egy másik, a bejelentés időpontjában már legalább hat éve meglévő szász-anhalti létesítménnyel való összehasonlításon alapulnak, melynek úsztatott üveggyártó területén napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítmény mellett 187 személyt (ipari tanulók nélkül) foglalkoztatnak. Az e-glass napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítménynél valamivel kisebb számú munkahellyel fog rendelkezni, mint a referenciaüzem, mivel az e-glassnál bizonyos területeket (gyári őrzés) külső cégeknek fognak kiadni, s ezenkívül a legkorszerűbb technológiákat fogják alkalmazni. A Bizottság ezeket az adatokat elfogadhatónak tartja.
(113)
A 121 millió EUR összegű támogatható beruházási költség és a 186 munkahely létrehozása munkahelyenként 650 538 EUR értéknek felel meg. Az MSF 1998 3.10.2. pontja szerint a „tőke/munkaerő” tényezőt eszerint 0,8 értékkel lehet meghatározni.
6.4.3. „Regionális hatás” tényező
(114)
A „regionális hatás” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.
(115)
A „regionális hatás” tényezővel egy új beruházás támogatott térség számára nyújtott gazdasági haszna kerül figyelembevételre. A munkahelyteremtés a Bizottság véleménye szerint jelzőként szolgálhat egy beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulásához. Tőkeintenzív beruházások közvetetten hozzájárulhatnak az érintett vagy egy szomszédos támogatott térségben lévő munkahelyteremtéshez, s ezalatt minden olyan munkahely értendő, mely közvetlenül a projekt révén vagy közvetlen beszállítóknál és vevőknél létrejön.
(116)
A projekt közvetetten az alábbi tevékenységi területeken járulhat hozzá a munkahelyteremtéshez:
Tevékenységi terület
Állítólagosan közvetetten létrehozott munkahelyek
Szándék (37)
Elismerhető
Nyersanyagelőállítás - Szóda
24
24
24
Nyersanyagelőállítás - Homok
10
8
8
Nyersanyagelőállítás - Dolomit
2
2
2
Nyersanyagelőállítás - Mész
2
2
2
Nyersanyagelőállítás - Üvegdarabok
20
15
15
Nyersanyagszállítás - Homok, mész és szóda
29
29
29
Nyersanyagszállítás - maradék
8
8
8
Úsztatott üveg szállítás
81
81
81
További feldolgozás (kisvállalkozások)
30
6
6
Az ellátóberendezések üzemeltetése és karbantartása - nitrogén, hidrogén
5
-
5
Az energiaellátó berendezések üzemeltetése és karbantartása - áram, földgáz (közüzemek)
3
-
3
Hulladékelszállítás
12
12
12
Csomagolóeszköz-gyártók
28
28
28
Szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás (gépek, gyártóberendezések, daruk, szivattyúk, fűtő-, szellőztető, egészségügyi berendezések, elektronika, klímatechnika, szállítóállványok, járművek)
60
60
60
Folyamatos festési munkák
1
-
1
A számítógépek, kommunikációs és ipari televíziós technika karbantartása / szervizelése
8
8
8
Takarítószolgálat
5
-
5
A külső berendezések takarítása/ápolása, téli üzem
6
5
5
Őrző-védő szolgálat / gyári őrzés
12
7
7
Étkezde
2
2
2
Tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók
10
-
0
Összesen
358
297
311
(117)
Azokra a területekre, melyekre a megkérdezett cégek szándéknyilatkozatokat nyújtottak be, a Bizottság elfogadja az ezekben a nyilatkozatokban megadott számokat (összesen 297 munkahely).
(118)
További 24 munkahelyre nem állnak szándéknyilatkozatok rendelkezésre. A Németország által ezekhez a munkahelyekhez adott magyarázatok és számadatok mindazonáltal messzemenően megalapozottnak tűnnek. Csak a „tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók” területtel kapcsolatban vannak kétségek: az itt számításba vett 10 munkahely a Bizottság véleménye szerint túlságosan sok, mert a tartalékalkatrész-szállítást a „szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás...” területen lévő 60 munkahely már jórészt felölelni látszik. A Bizottság ezért az összesen 24, szándéknyilatkozatokkal nem alátámasztott munkahelyből csak 14-et vesz figyelembe, mely összesen 311 elismerhető közvetetett munkahelyet eredményez.
(119)
Ennek figyelembevételével a Bizottság arra az eredményre jut, hogy a 186 közvetlenül létrehozott munkahellyel összehasonlítva, a közvetetten létrejövő munkahelyek jelentős mértékű (több mint 100 %-os) növekedése állapítható meg. Az MSF 1998 3.10.3. pontjának i) alpontja szerint a „regionális hatás” tényező eszerint 1,5.
6.4.4. Maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitás
(120)
A fenti fejtegetések figyelembevételével és a Németország által megküldött adatok alapján e projekthez a maximális támogatási intenzitás kiszámításához az MSF 1998 szerinti képlet a következő: bruttó 35 % x 1,0 x 0,8 x 1,5 = bruttó 42 %, a regionális támogatás bruttó 35 %-os felső határáig.
(121)
A támogatható beruházási költségek Németország által az e-glass számára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os támogatási intenzitása tehát összeegyeztethető azzal a maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitással, melyet az MSF 1998 alapján számítottak ki.
7. KÖVETKEZTETÉS
(122)
A Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os bejelentett támogatási intenzitás teljesíti a feltételeket, hogy azt a nagy beruházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjával összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni.
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az N 611/03 sz. ügyben 2004. április 20-án hozott határozatot visszavonja.
2. cikk
Az e-glass javára nyújtandó, Németország által a Bizottságnál 2003. december 15-én bejelentett, a támogatható költségek maximálisan bruttó 35 %-ának megfelelő állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Közös Piaccal összeegyeztethető.
3. cikk
Ennek a határozatnak a címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.