A BIZOTTSÁG 355/2008/EK RENDELETE
(2008. április 21.)
az 1239/95/EK rendeletnek a Közösségi Növényfajta-hivatal előtti eljárások során az elektronikus kommunikációs eszközök használata tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 114. cikkére,
a Közösségi Növényfajta-hivatal igazgatási tanácsával folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A Közösségi Növényfajta-hivatal előtti eljárások tekintetében a 2100/94/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1995. május 31-i 1239/95/EK bizottsági rendelet (2) egyszerűsítésre szorul; amely egyszerűsítés különösen az elektronikus kommunikációs eszközök használatának engedélyezése által valósítható meg.
(2)
Helyénvaló egyszerűbbé tenni mind a bejelentések, kifogások vagy fellebbezések benyújtását, mind a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: hivatal) általi kézbesítést elektronikus eszközök használatának engedélyezésével. Ezenkívül biztosítani kell a hivatal számára azt a lehetőséget, hogy elektronikus formában adhasson ki közösségi növényfajta-oltalmi okiratokat. A közösségi növényfajta-oltalmi jogokkal kapcsolatos információ elektronikus úton történő közzétételét is lehetővé kell tenni. Végül pedig az eljárásokhoz kapcsolódó iratok elektronikus tárolását is engedélyezni kell a hatékonyság növelése érdekében.
(3)
A hivatal elnökét fel kell hatalmazni, hogy meghatározhasson minden szükséges részletes előírást a kommunikáció vagy adattárolás elektronikus eszközeinek használata tekintetében.
(4)
Az 1239/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(5)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növényfajta-oltalmi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1239/95/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 2. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A cím tartalmazza az összes idevágó adminisztratív adatot, beleértve annak az államnak a nevét, amelyben az eljárásban részt vevő fél állandó lakóhelye, székhelye vagy telephelye található. Lehetőség szerint minden eljárásban részt vevő fél mellett egy címet kell feltüntetni; több cím feltüntetése esetén csak az elsőként említett címet lehet figyelembe venni, kivéve, ha az eljárásban részt vevő fél valamely másik címét jelöli meg kézbesítési címként.
A címre vonatkozó részletes előírásokat, beleértve az egyéb adatközlési lehetőségekre vonatkozó releváns részletes előírásokat is, a hivatal elnöke határozza meg.”
2.
A 16. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A közösségi növényfajta-oltalmi bejelentést a hivatalhoz vagy az alaprendelet 30. cikkének (4) bekezdése szerint kijelölt nemzeti kirendeltséghez vagy létrehozott fiókhivatalhoz kell benyújtani.
Ha a hivatalhoz nyújtják be a bejelentést, ez történhet papírformában vagy elektronikus eszközök útján. Amennyiben a nemzeti kirendeltségekhez vagy fiókhivatalokhoz nyújtják be, két példányban, papírformában kell a bejelentést beadni.”
b)
A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A hivatal az alábbi formanyomtatványokat térítésmentesen rendelkezésre bocsájtja:
a)
a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására rendszeresített bejelentőlapot és szakmai kérdőívet;
b)
a (2) bekezdésben említett adatok továbbítására szolgáló formanyomtatványt, amelyen fel kell tüntetni a továbbítás elmulasztásának következményeit.
(4) A bejelentő kitölti és aláírja a (3) bekezdésben meghatározott formanyomtatványokat. Ha a bejelentést elektronikus úton nyújtják be, meg kell felelnie az aláírás tekintetében az 57. cikk (3) bekezdése második albekezdésének.”
3.
A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„28. cikk
A fajtanévre vonatkozó javaslat
A fajtanévre vonatkozó aláírt javaslatot a hivatalhoz kell benyújtani egy példányban; illetve, ha a javaslatot ahhoz a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentéshez mellékelik, amelyet az alaprendelet 30. cikkének (4) bekezdése szerint kijelölt nemzeti kirendeltséghez vagy létrehozott fiókhivatalhoz nyújtanak be, azt két példányban kell beadni.
A hivatal a fajtanévre vonatkozó javaslat benyújtására szolgáló formanyomtatványt térítésmentesen bocsátja rendelkezésre.
Ha a fajtanévre vonatkozó javaslatot elektronikus úton nyújtják be, meg kell felelnie az aláírás tekintetében az 57. cikk (3) bekezdése második albekezdésének.”
4.
A 36. cikkben az (1) bekezdés utolsó mondatát el kell hagyni; és a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha a fajtanév módosítására vonatkozó javaslatot elektronikus úton nyújtják be, meg kell felelnie az aláírás tekintetében az 57. cikk (3) bekezdése második albekezdésének.”
5.
Az 52. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A fellebbezés tárgyában hozott határozatot a szóbeli eljárás lezárását követő három hónapon belül írásban, a 64. cikk (3) bekezdésében meghatározott bármilyen úton, megküldik a fellebbezési eljárásban részt vevő feleknek.”
6.
Az 53. cikk (2) bekezdése második mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt követően az írott formájú határozatot a 64. cikk szerint kézbesíteni kell az eljárásban részt vevő feleknek.”
7.
Az 54. cikk (3) bekezdésében a „másolatot” kifejezés helyére a „másolatot” kifejezés lép.
8.
Az 57. és az 58. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„57. cikk
Az eljárásban részt vevő felek által benyújtott dokumentumok
(1) Az eljárásban részt vevő felek által benyújtott dokumentumokat postai úton, személyesen vagy elektronikus úton adják be.
Az elektronikus úton történő benyújtással kapcsolatos részletes előírásokat a hivatal elnöke határozza meg.
(2) Az eljárásban részt vevő felek által benyújtott dokumentum kézhezvétele napjának az a nap minősül, amikor az megérkezik a hivatal, a nemzeti kirendeltségek vagy a fiókhivatalok helyiségeibe, illetve az elektronikus úton benyújtott dokumentumok esetében, amikor a hivatal elektronikus úton megkapja a dokumentumot.
(3) Az eljárásban részt vevő feleknek vagy eljárási képviselőiknek az általuk benyújtott összes dokumentumot - a mellékletben csatolt dokumentumok kivételével - alá kell írniuk.
Ha a dokumentumot elektronikus úton nyújtják be a hivatalhoz, elektronikus aláírást kell tartalmaznia.
(4) Ha a dokumentumot nem szabályszerűen írták alá, vagy ha a kézhez vett dokumentum nem teljes vagy olvashatatlan, illetve ha a hivatalnak kétségei támadnak a dokumentum hitelességével kapcsolatban, a hivatal ennek megfelelően értesíti, valamint felszólítja a feladót a (3) bekezdés szerint aláírt eredeti dokumentum vagy az eredeti dokumentum másolatának egy hónapon belüli benyújtására.
Amennyiben a felszólításnak a megjelölt határidőn belül eleget tesznek, az aláírt dokumentum vagy az eredeti dokumentum újra benyújtott másolata kézhezvételének időpontja számít az első dokumentum kézhezvétele időpontjának. Ha a felszólításnak a megjelölt határidőn belül nem tesznek eleget, a dokumentum nem tekinthető beérkezettnek.
(5) A fenti dokumentumokat meg kell küldeni az eljárásban érintett többi félnek, valamint az érintett vizsgáló hivatalnak, illetve a két vagy több közösségi növényfajta-oltalmi joggal vagy hasznosítási joggal kapcsolatos dokumentumokat a megfelelő számú példányban kell benyújtani. A hiányzó példányokat az eljárásban érintett fél költségén bocsátják rendelkezésre.
Az első albekezdés nem alkalmazandó az elektronikus úton benyújtott dokumentumokra.
58. cikk
Okirati bizonyíték
(1) A nem a hivatal által hozott jogerős ítéletek vagy határozatok okirati bizonyítékait vagy az eljárásban érintett felek által benyújtott egyéb okirati bizonyítékokat elegendő nem hitelesített másolat formájában beadni.
(2) Ha a hivatalnak kétségei támadnak az (1) bekezdésben említett bizonyíték hitelességét illetően, az eredeti dokumentum vagy hitelesített másolatának benyújtását kérheti.”
9.
A 64. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„64. cikk
A kézbesítésre vonatkozó általános rendelkezések
(1) Ha a hivatal előtt folyó eljárásban az eljárásban részt vevő valamelyik fél részére dokumentumot küldenek meg, azt az eredeti dokumentum formájában, az eredeti dokumentum nem hitelesített másolati formájában vagy a számítógépben tárolt adatok kinyomtatott formájában kézbesítik. Az eljárásban részt vevő egyéb felektől származó dokumentumokat elegendő nem hitelesített másolat formájában kézbesíteni.
(2) Ha egy vagy több eljárásban részt vevő fél eljárási képviselőt bízott meg, a kézbesítés a képviselő részére az (1) bekezdés rendelkezései szerint történik.
(3) A kézbesítés történhet:
a)
postai úton a 65. cikk szerint;
b)
személyes kézbesítés útján a 66. cikk szerint;
c)
közzététel útján a 67. cikk szerint; vagy
d)
elektronikus úton vagy más technikai eszközök segítségével e bekezdés második albekezdése szerint.
Az elektronikus úton történő kézbesítésre vonatkozó részletes előírásokat a hivatal elnöke határozza meg.
(4) Az alaprendelet 79. cikke szerint kézbesítendő dokumentumok vagy másolataik kézbesítése postai úton történik, ajánlott, tértivevényes levélben; de történhet a hivatal elnöke által meghatározott elektronikus eszközök útján is.”
10.
A 65. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.
11.
A 67. cikkben a „65. cikk (1) bekezdése” kifejezés helyébe a „64. cikk (4) bekezdése” kifejezés lép.
12.
A 71. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Ha a határidő olyan napon jár le, amikor valamely tagállamban vagy valamely tagállam és a hivatal között a postai küldemények kézbesítése általában szünetel, vagy a szünetelést követően nem működik, a határidő a postai küldemények kézbesítésének szünetelése, illetve működésképtelensége időszakát követő első napig meghosszabbodik azoknak az eljárásban részt vevő feleknek a számára, akiknek állandó lakóhelye, székhelye vagy telephelye, valamint megbízott eljárási képviselőik székhelye az érintett állam területén található. Ha az érintett tagállam az az állam, ahol a hivatal található, e rendelkezés az összes eljárásban részt vevő félre alkalmazandó. A szünetelés, illetve működésképtelenség időtartama a hivatal elnöke által megállapított és közölt időszak.
Ha a hivatal elektronikus kommunikációs eszközökkel való összeköttetése szünetel, az elektronikus úton benyújtott dokumentumok tekintetében az első albekezdés értelemszerűen alkalmazandó.”
13.
A 78. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„A nyilvántartások formáját a hivatal elnöke határozza meg. A nyilvántartásokat elektronikus adatbázisok formájában is lehet vezetni.”
14.
A 79. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A közösségi növényfajta-oltalmi jog átruházását az átruházást tanúsító dokumentumi bizonyíték, az átruházást igazoló hivatalos dokumentum vagy ezeknek a dokumentumoknak az átruházás megállapítására alkalmas kivonata bemutatásának alapján a közösségi növényfajta-oltalmi jogok nyilvántartásába be kell jegyezni. A hivatal a fenti okirati bizonyítékok egy másolatát saját irattárában tárolja.
A hivatal elnöke határozza meg, hogy az okirati bizonyítékokat milyen formában és feltételek mellett tárolják a hivatal irattárában.”
15.
A 83. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„83. cikk
Irattárolás
(1) Az eljárással kapcsolatos, aktaszámmal ellátott dokumentumokat - eredeti vagy másolati példányok formájában - aktákban tartják, kivéve a fellebbezési tanács tagjainak, illetve a hivatal vagy a vizsgálóhivatal alkalmazottainak kizárására vagy kifogásolására vonatkozó dokumentumokat, amelyeket elkülönítve tárolnak.
(2) A hivatal az (1) bekezdésben említett aktákból egy példányt (irattári példány) megőriz, amely az akta valódi és teljes példányának tekintendő. A vizsgálóhivatal az adott eljárással kapcsolatos dokumentumok egy másolatát (vizsgálati példány) megőrizheti, de mindenkor köteles biztosítani a hivatal birtokában nem lévő eredeti példányok átadását.
(3) Az eljárásban részt vevő felek által benyújtott, az elektronikus adatbázis alapját képező eredeti dokumentumokat a hivatal a kézhezvételüket követő bizonyos határidő lejártával megsemmisítheti.
(4) A hivatal elnöke határozza meg az arra vonatkozó részletes előírásokat, hogy az aktákat milyen formában és meddig tárolják, valamint a (3) bekezdésben említett határidőt is ő állapítja meg.”
16.
A 87. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Hivatalos Közlöny közzétételének módját a hivatal elnöke határozza meg.”
17.
A 91. cikk a következőképpen módosul:
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az iratokba való betekintés az alaprendelet 91. cikkének (1) bekezdése szerint a hivatal által kizárólag e célra kiadott másolatok útján történik.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 21-én.