A Tanács 2287/2003/EK rendelete
(2003. december 19.)
a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2004. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a 2003. évi csatlakozási okmányra [1] és különösen annak 24. cikkére, VI., VIII., IX. és XII. mellékletére,
tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre [2], és különösen annak 20. cikkére,
tekintettel a Déli-sarkvidéken folytatott halászati tevékenységekre alkalmazandó egyes védelmi és ellenőrző intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 66/98/EK tanácsi rendeletre [3] és különösen annak 21. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) A 2371/2002/EK rendelet 4. cikke előírja a Tanács számára a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés és a halászati tevékenységek fenntartható folytatásának biztosításához szükséges intézkedések elfogadását, a rendelkezésre álló tudományos javaslatok, és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság által készített jelentés figyelembevételével.
(2) A 2371/2002/EK rendelet 20. cikke alapján a Tanácsra hárul a teljes kifogható mennyiségek (TAC) halászterületenkénti vagy halászterület-csoportonkénti megállapítása. A halászati lehetőségeket a tagállamok és harmadik országok számára az említett rendelet 20. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően kell elosztani.
(3) A teljes kifogható mennyiségek és a kvóták hatékony kezelésének biztosítása érdekében meg kell állapítani a halászati műveleteket szabályozó egyedi feltételeket.
(4) A halászterületek kezelésének elveit és egyes eljárásait közösségi szinten szükséges megállapítani, hogy a tagállamok biztosíthassák a lobogójuk alatt hajózó hajók irányítását.
(5) A teljes kifogható mennyiségek és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet [4] 2. cikkének megfelelően szükség van azon állományok azonosítására, amelyek az ott rögzített különféle intézkedések hatálya alá tartoznak.
(6) A halászati kapcsolatokról szóló megállapodásokban vagy jegyzőkönyvekben előírt eljárásnak megfelelően a Közösség konzultációkat folytatott a halászati jogokról Norvégiával [5], a Feröer-szigetekkel [6], Grönlanddal [7], Izlanddal [8], Lettországgal [9], Litvániával [10] és Észtországgal [11].
(7) Az 1994. évi csatlakozási okmány 124. cikke alapján a Svédország és Finnország által harmadik országokkal kötött halászati megállapodásokat a Közösség kezeli. E megállapodásoknak megfelelően a Közösség konzultációkat folytatott Lengyelországgal.
(8) A 2003. évi csatlakozási okmány alapján az Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország halászati lehetőségeire vonatkozó rendelkezéseknek a csatlakozás napjától összhangban kell lenniük a csatlakozási szerződéssel. A halászati lehetőségek elosztásának 2004. január 1-jétől a csatlakozás napjáig azonban ugyanazon az alapon kell történnie.
(9) A Közösség számos regionális halászati szervezet szerződő fele. Ezek a halászati szervezetek egyes fajok esetében fogási korlátozások megállapítását és más védelmi szabályokat ajánlottak. Ezeket az ajánlásokat ezért a Közösségnek végre kell hajtania.
(10) Az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) éves ülésén az ICCAT szerződő felei halászati lehetőségeinek alulhasznosítását és túlzott kihasználását bemutató táblázatokat fogadott el. Ebben az összefüggésben az ICCAT határozatot fogadott el, amelyben megjegyezte, hogy az Európai Közösség a 2002. év folyamán a kvótáját számos állomány tekintetében nem használta ki teljes mértékben.
(11) Az ICCAT által megállapított közösségi kvóták kiigazításának tiszteletben tartása érdekében az alulhasznosítás elosztását az egyes tagállamok az alulhasznosításhoz való saját hozzájárulását alapul véve kell elvégezni, az e rendeletben a teljes kifogható mennyiségek éves elosztására meghatározott elosztási kulcs módosítása nélkül.
(12) A halászati lehetőségek megvalósításának összhangban kell lennie az erre vonatkozó közösségi jogszabályokkal, és különösen a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1987. május 20-i 1381/87/EGK bizottsági rendelettel [12], a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1983. szeptember 22-i 2807/83/EGK tanácsi rendelettel [13], a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelettel [14], a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1626/94/EK tanácsi rendelettel [15], a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendelettel [16], a 66/98/EK rendelettel, a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 88/98/EK tanácsi rendelettel [17], a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendelettel [18], valamint a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló, 1998. június 29-i 1434/98/EK tanácsi rendelettel [19].
(13) A halállományok védelméhez való hozzájárulás érdekében 2004-ben bizonyos, a halászat ellenőrzésére és műszaki feltételeire vonatkozó kiegészítő intézkedéseket kell bevezetni.
(14) Közösségi rendelkezések elfogadására van szükség a Rigai-öbölben folytatott halászat tekintetében, a 2003. évi csatlakozási okmányban megállapított iránymutatásoknak megfelelően. Az e vizekhez való hozzáféréshez helyénvaló bevezetni a különleges halászati engedély kötelezettségét.
(15) Az Amerika-közi Trópusi Tonhal Bizottság (IATTC) 2003. októberi ülésén a teljes fogás megtartására vonatkozó technikai intézkedésekkel, a járulékos fogásra, valamint a tengeri teknősökre vonatkozó rendelkezésekkel egyetemben elfogadta a halászterületek különleges lezárását az erszényes kerítőhálós flottával szemben. Bár a Közösség ennek a szervezetnek nem tagja, e halászati erőforrások fenntartható kezelésének biztosítása érdekében be kell vezetni az említett fogási korlátozásokat.
(16) Az olyan állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeknek, amelyekre vonatkozóan már 2004-ben helyreállítási tervet lehet végrehajtani, meg kell felelniük az e tervekben megállapított helyreállítási stratégiáknak. Azon állományok esetében, amelyekre ilyen helyreállítási tervet 2004-ben nem lehet végrehajtani, korlátozóbb rövid távú gazdálkodást kell alkalmazni.
(17) A helyreállítási tervek elfogadásáig és az azokban foglalt gazdálkodási rendszerek bevezetéséig ideiglenes gazdálkodási rendszerek alkalmazására van szükség, legalább a leginkább veszélyeztetett fajok esetében, amelyekre a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) a 2004. évre nulla teljes kifogható mennyiséget ajánlott.
(18) Az ICES tanácsát követve ideiglenes rendszert kell alkalmazni a halászati erőkifejtés irányítására a homoki angolna ipari halászatában a IV. ICES-alterületen (Skagerrak és az Északi-tenger).
(19) 2003. szeptember 15-19. közötti 25. éves ülésén az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) elfogadta a grönlandi laposhal újratelepítési tervét a 2. NAFO-alterületre és a 3KLMNO körzetekre. A terv a teljes kifogható mennyiség szintjének 2007-ig tartó csökkentését irányozza elő, valamint kiegészítő intézkedéseket a csökkentés hatékonyságának biztosítására. Ezeket az intézkedéseket ezért már 2004-től be kell vezetni a grönlandi laposhal állomány újratelepítésére irányuló többéves intézkedések végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet elfogadásáig.
(20) A Közösség által az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény (CCAMLR) szerződő feleként vállalt nemzetközi kötelezettségek - beleértve a CCAMLR-bizottság által elfogadott intézkedések alkalmazásának kötelezettségét is - betartása érdekében az utóbbi által a 2003-2004. szezonra elfogadott teljes kifogható mennyiségeket és a szezont meghatározó megfelelő dátumokat kell alkalmazni.
(21) A 2003-ban rendezett XXII. éves ülésén a CCAMLR jóváhagyta a közösségi lobogó alatt hajózó hajók részvételét a Dissostichus spp. felderítő halászatában a 88.1. és 48.6. FAO-alterületen, és az érintett halászati tevékenységeket fogási és járulékos fogási korlátozásoktól, valamint bizonyos műszaki intézkedésektől tette függővé. Az említett korlátozásokat és műszaki intézkedéseket szintén alkalmazni kell.
(22) A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy ezeket a halászterületeket 2004. január 1-jén megnyissák. Az ügy sürgősségére való tekintettel, haladéktalanul kivételt kell biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában említett hathetes időszak alól,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet rögzíti a 2004. évre vonatkozó halászati lehetőségeket bizonyos halállományok és halállomány-csoportok tekintetében, valamint az ilyen halászati lehetőségek felhasználásának egyedi feltételeit.
Egyes antarktiszi állományok esetében azonban a rendelet az IF. mellékletben meghatározott időszakra vonatkozó halászati lehetőségeket és az egyedi feltételeket rögzíti.
2. cikk
Hatály
Ezt a rendeletet a következőkre kell alkalmazni:
a) a közösségi halászhajók (a továbbiakban: közösségi hajók); és
b) a harmadik országok lobogója alatt hajózó és ott lajstromozott halászhajók (a továbbiakban: harmadik országbeli hajók) a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken (a továbbiakban: közösségi vizek).
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) "halászati lehetőségek":
i. a teljes kifogható mennyiségek (TAC) vagy azon hajók száma, amelyek számára engedélyezik a halászatot és/vagy az ilyen engedélyek érvényességi ideje;
ii. a teljes kifogható mennyiségekből a Közösség rendelkezésére álló részesedés;
iii. a harmadik országok vizein a Közösségnek kiosztott kvóták;
iv. a ii. és iii. alpont szerinti közösségi halászati lehetőségek elosztása a tagállamok között, kvóták formájában;
v. a közösségi vizekből kifogható kvóták elosztása harmadik országok között.
b) "nemzetközi vizek": a bármely állam felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;
c) "NAFO szabályozási terület": a NAFO-egyezmény (Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet) területének a parti államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli része;
d) "Skagerrak": a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzott vonallal határolt terület;
e) "Kattegat": északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøre-től Gnibens Spidsig, Korshage-től Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzott vonallal határolt terület;
f) "Északi-tenger": a IV. ICES-alterület és a IIIa. ICES-körzetnek az a része, amelyet a Skagerrak c) pontban megadott meghatározása nem foglal magában;
g) "3. gazdálkodási egység": a 30. és 31. ICES-alkörzet és a 29. alkörzetnek az északi szélesség 59°30'-től északra található része.
h) "Rigai-öböl": a nyugaton az Ovisi világítótoronytól (északi szélesség 57°34,1234', keleti hosszúság 21°42,9574') Lettország nyugati partján a Saaremaa-szigeten a Loode-fok déli sziklájáig (északi szélesség 57°57,4760', keleti hosszúság 21°58,2789'), majd déli irányban a Sõrve-félsziget legdélebbi pontjáig, és ezután északkeleti irányban a Saaremaa-sziget keleti partja mentén húzott vonallal, és északon az északi szélesség 58°30,0', keleti hosszúság 23°13,2'-től az északi szélesség 58°30,0', keleti hosszúság 23°41,1'-ig húzott vonallal határolt terület.
i) "új tagállamok": a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság.
4. cikk
Halászati övezetek
E rendelet alkalmazásában:
a) az ICES övezetek (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) a 3880/91/EGK rendeletben meghatározottak;
b) a CECAF övezetek (Kelet közép atlanti területek vagy a FAO 34. fő halászati övezete) a 2597/95/EK rendeletben meghatározottak;
c) a NAFO övezetek (Északnyugat atlanti Halászati Szervezet) a 2018/93/EGK rendeletben meghatározottak;
d) a CCAMLR övezetek (egyezmény az antarktiszi tengeri élővilág védelméről) a 66/98/EK rendeletben meghatározottak.
II. FEJEZET
HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK ÉS KAPCSOLÓDÓ FELTÉTELEK A KÖZÖSSÉGI HAJÓK SZÁMÁRA
5. cikk
Halászati lehetőségek és elosztásuk
(1) A halászati lehetőségeket a közösségi hajók számára a közösségi vizeken vagy egyes nem közösségi vizeken, valamint az ilyen halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztását az I. és II. melléklet határozza meg.
(2) A közösségi hajók számára engedélyezik az Észtország, a Feröer-szigetek, Grönland, Izland, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben és az Orosz Föderáció vizein történő halfogásokat az I. mellékletben meghatározott kvóta keretein belül, a 9., 16. és 17. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel.
(3) A Bizottság a kapelánlazac tekintetében a Közösség rendelkezésére álló halászati lehetőségeket az V., XIV. (grönlandi vizek) övezetben a Grönland által kifogható teljes kapelánmennyiség részesedésének 70 %-ában rögzíti, amint a TAC-ot megállapították. Miután Izland részére 30000 tonnát, a Feröer-szigetek részére 10000 tonnát és Norvégia részére 6700 tonnát átruháztak, a fennmaradó mennyiség a tagállamok rendelkezésére áll.
(4) A kék puha tőkehal állományára az I-XIV. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) és a heringállományra az I. és II. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) vonatkozó halászati lehetőségeket a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően növelheti, amennyiben harmadik országok nem tartják tiszteletben az említett állományok felelősségteljes kezelését.
6. cikk
Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések
A halászati lehetőségeknek az I. és II. mellékletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:
a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b) a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése alapján történő újraelosztás;
c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további fogások;
d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkének megfelelően visszatartott mennyiségek;
e) a 847/96/EK rendelet 5. cikke alapján végrehajtott levonások.
7. cikk
A kvóta rugalmassága
A 2004. évre az elővigyázatossági vagy analitikai TAC alá vont állományokat - azokat az állományokat, amelyekre a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott évi rugalmassági feltételeket alkalmazzák, valamint azokat az állományokat, amelyekre az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírt szankcionáló együtthatókat kell alkalmazni - e rendelet I. melléklete határozza meg.
8. cikk
A fogás és járulékos fogás kirakodásának feltételei
(1) A rögzített halászati lehetőségek alá tartozó állományok halait nem lehet a hajón megtartani vagy kirakodni, kivéve ha a következő feltételek valamelyike teljesül:
a) a fogásokat egy kvótával rendelkező tagállam hajói hajtották végre, és az említett kvóta még nem merült ki;
b) a fogások egy olyan közösségi részesedés részét képezik, amelyet nem osztottak el a tagállamok között kvótánként, és ez a részesedés még nem merült ki;
c) a hering és a makréla kivételével minden faj esetében, amennyiben más fajokkal keverten fogják ki a halakat, a fogás - a 850/98/EK rendelet 4. cikkének megfelelően - 32 milliméternél kisebb szembőségű hálóval történik és a fogást sem a hajón, sem a kirakodáskor nem válogatják szét;
d) a hering esetében, amennyiben a fogások megfelelnek a 1434/98/EK rendelet 2. cikkének;
e) a makréla esetében, amennyiben fattyúmakrélával vagy szardíniával vegyesen fogják ki, a makréla nem haladja meg a hajón lévő makréla, fattyúmakréla és szardínia össztömegének 10 %-át, és a fogást nem válogatják szét;
f) a fogásokat a 850/98/EK rendelet szerint végrehajtott tudományos vizsgálatok folyamán végzik.
(2) Minden fogást be kell számítani a kvótába vagy - amennyiben a közösségi részesedést nem osztották fel kvótákra a tagállamok között - a közösségi részesedésbe, az (1) bekezdés c), d), e) és f) pontja szerint végrehajtott fogások kivételével.
(3) Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben a II. mellékletben feltüntetett halászati lehetőségek bármelyike kimerül, megtiltják a szétválogatás nélküli, heringet tartalmazó fogások kirakását az azokon a halászterületeken halászó hajók számára, amelyekre a vonatkozó fogási korlátozásokat alkalmazzák.
(4) A járulékos fogások százalékának és visszaengedésének meghatározása a 850/98/EK rendelet 4. cikkének megfelelően történik.
9. cikk
Hozzáférési korlátozások
(1) Közösségi hajók a Skagerrak területén Norvégia alapvonalaitól számított 12 tengeri mérföldön belül nem halászhatnak. A Dánia vagy Svédország lobogója alatt hajózó hajók számára azonban a Norvégia alapvonalaitól számított 4 mérföldig engedélyezik a halászatot.
(2) A közösségi hajók halászata az izlandi joghatóság alá tartozó vizeken a következő koordinátákat összekötő egyenes folyamatos vonallal körülhatárolt területre korlátozódik:
Délnyugati terület:
1. északi szélesség 63°12' és nyugati hosszúság 23°05', az északi szélesség 62°00' és nyugati hosszúság 26°00' pontján keresztül,
2. északi szélesség 62°58' és nyugati hosszúság 22°25',
3. északi szélesség 63°06' és nyugati hosszúság 21°30',
4. északi szélesség 63°03' és nyugati hosszúság 21°00', onnan a déli szélesség 180°00'-ig.
Délkeleti terület:
1. északi szélesség 63°14' és nyugati hosszúság 10°40',
2. északi szélesség 63°14' és nyugati hosszúság 11°23',
3. északi szélesség 63°35' és nyugati hosszúság 12°21',
4. északi szélesség 64°00' és nyugati hosszúság 12°30',
5. északi szélesség 63°53' és nyugati hosszúság 13°30',
6. északi szélesség 63°36' és nyugati hosszúság 14°30',
7. északi szélesség 63°10' és nyugati hosszúság 17°00', onnan a déli szélesség 180°00'-ig.
10. cikk
Az északi-tengeri heringre vonatkozó különleges feltételek
Az Északi-tengeren, a Skagerrak és a Kattegat területén fogott hering fogása, szétválogatása és kirakodása tekintetében a III. mellékletben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.
11. cikk
Más technikai és ellenőrző intézkedések
A 850/98/EK rendeletben, a 88/98/EK rendeletben, az 1626/94/EK rendeletben és a 973/2001/EK rendeletben meghatározottakon kívül a 2004. évben a IV. mellékletben megállapított technikai intézkedéseket is alkalmazni kell.
A IV. melléklet 11. és 12. pontjának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően lehet elfogadni.
12. cikk
Az erőkifejtés korlátozásai és az állománygazdálkodásra vonatkozó kapcsolódó feltételek
(1) A 2004. január 1-jétől 2004. január 31-ig tartó időszakban a tőkehalállomány kezelésére a Skagerrak, a Kattegat és az Északi-tenger területén, valamint a Skóciától nyugatra található területen a 2341/2002/EK rendelet [20] XVII. mellékletében megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.
(2) A 2004. február 1-jétől 2004. december 31-ig tartó időszakban a tőkehalállomány kezelésére a Skagerrak, a Kattegat, az Északi-tenger és a keleti La Manche-csatorna, valamint az Ír-tenger területén és a Skóciától nyugatra található területen az V. mellékletben megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.
(3) A homoki angolna állományainak kezelésére a IV. ICES-alterületen (Skagerrak és Északi-tenger) a VI. mellékletben megállapított erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.
(4) A VI. melléklet (6) bekezdésének részletes végrehajtási szabályait a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően lehet elfogadni.
III. FEJEZET
HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK ÉS KAPCSOLÓDÓ FELTÉTELEK A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK SZÁMÁRA
13. cikk
Engedélyezés
A Barbados, Észtország, Guyana, Japán, Dél-Korea, Lengyelország Lettország, Litvánia, Norvégia, az Orosz Föderáció, Suriname, Trinidad és Tobago, valamint Venezuela lobogója alatt hajózó hajók és a Feröer-szigeteken lajstromozott hajók számára engedélyezik a halfogást a közösségi vizeken az I. mellékletben meghatározott kvóta keretein belül, a 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. és 24. cikkben megállapított feltételekre is figyelemmel.
14. cikk
Földrajzi korlátozások
A halászat:
a) a Norvégia lobogója alatt hajózó, illetve a Feröer-szigeteken lajstromozott hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely a tagállamok alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé az Északi-tengeren, a Kattegaton, a Balti-tengeren és az Atlanti-óceánon az északi szélesség 43°00'-től északra fekszik, a 2371/2002/EK rendelet 18. cikkében említett terület kivételével; a Norvégia lobogója alatt hajózó hajók számára a Skagerrak területén a halászat Dánia és Svédország alapvonalától a tenger felé több, mint négy tengeri mérföldnyire engedélyezett;
b) az Észtország, Lettország és Litvánia lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely a tagállamok alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé a Balti-tengeren az északi szélesség 59°30'-től délre fekszik;
c) a Lengyelország és az Orosz Föderáció lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon svéd részeire korlátozódik, amely Svédország alapvonalától több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé a Balti-tengeren az északi szélesség 59°30'-től délre fekszik;
d) a Barbados, Guyana, Japán, Dél-Korea, Suriname, Trinidad és Tobago, valamint Venezuela lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely Francia Guyana alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé fekszik.
15. cikk
A fogás és járulékos fogás kirakodásának feltételei
A rögzített halászati lehetőségek alá tartozó állományok halait nem lehet a hajón megtartani, illetve partra rakni, kivéve ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója hajtotta végre, és az említett kvóta még nem merült ki.
IV. FEJEZET
A KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLYEZÉSI RENDELKEZÉSEK
16. cikk
Engedélyek és kapcsolódó feltételek
(1) A halászati engedélyekre és a különleges halászati engedélyekre az 1627/94/EK rendeletben előírt általános szabályok ellenére a harmadik országok vizein történő halászat a harmadik ország hatóságai által kibocsátott engedélyhez kötött.
Az első albekezdés azonban nem vonatkozik az Északi-tenger norvég vizein halászó hajókra a következő esetekben:
a) a 200 GT vagy annál kisebb űrtartalmú hajók;
b) a makrélától eltérő fajokra, emberi fogyasztásra szánt halászatot végző hajók;
c) a svéd hajók, a bevett gyakorlattal összhangban.
(2) Az engedélyek legnagyobb számát és a többi kapcsolódó feltételt a VII. melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően rögzítik. Az engedélykérelemben feltüntetik a halászat típusát, valamint azon hajó nevét és jellemzőit, amelyre az engedélyt kérik, és a tagállamok hatóságai továbbítják azt a Bizottság felé. A Bizottság benyújtja ezeket a kérelmeket az érintett harmadik ország hatóságaihoz.
(3) A közösségi hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetre irányadó védelmi és ellenőrző intézkedéseket és minden más rendelkezést.
17. cikk
A Feröer-szigetek
A Feröer-szigetek vizein egy faj célzott halászatára engedéllyel rendelkező közösségi hajók végezhetnek célzott halászatot egy másik fajra, amennyiben a változásról előzetesen értesítik a feröer-szigeteki hatóságokat.
V. FEJEZET
A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLYEZÉSI RENDELKEZÉSEK
18. cikk
Az engedély és különleges halászati engedély kötelezettsége
(1) A 2847/93/EK rendelet 28b. cikke ellenére a 200 GT-nál kisebb norvég hajók mentesülnek az engedély és a halászati engedély kötelezettsége alól.
(2) Az engedélyt és a különleges halászati engedélyt a hajón kell tartani. A Feröer-szigeteken vagy Norvégiában lajstromozott hajók mentesülnek az említett kötelezettség alól.
(3) A 2003. december 31-én halászati engedéllyel rendelkező, harmadik országbeli hajók a 2004. év kezdetétől folytathatják a halászatot a halászatra engedélyezett hajók listájának a Bizottsághoz történő benyújtásáig és a Bizottság általi jóváhagyásáig.
19. cikk
Engedély és különleges halászati engedély iránti kérelem
Egy harmadik ország hatósága részéről a Bizottságnak küldött, engedély és különleges halászati engedély iránti kérelemhez csatolni kell a következő információkat:
a) a hajó neve;
b) lajstromszám;
c) külső azonosító betűk és számok;
d) lajstromozás szerinti kikötő;
e) a tulajdonos vagy bérlő neve és címe;
f) bruttó űrtartalom és teljes hossz;
g) motorteljesítmény;
h) hívójel és rádiófrekvencia;
i) tervezett halászati mód;
j) tervezett halászati terület;
k) azok a fajok, amelyekre a halászat irányul;
l) az időszak, amelyre az engedélyt kérik.
20. cikk
Az engedélyek száma
Az engedélyek számát és a különleges kapcsolódó feltételeket a VII. melléklet II. részében meghatározottaknak megfelelően rögzítik.
21. cikk
Érvénytelenítés és visszavonás
(1) Az engedélyek és a különleges halászati engedélyek visszavonhatók új engedélyek és különleges halászati engedélyek kibocsátása érdekében. Az ilyen érvénytelenítés az új engedélyek és különleges halászati engedélyek Bizottság általi kibocsátását megelőző napon lép hatályba. Az új engedélyek és különleges halászati engedélyek kiállításuk napjától érvényesek.
(2) Az engedélyeket és különleges halászati engedélyeket a lejárat napja előtt részben vagy teljesen visszavonják, amennyiben a szóban forgó állományra az I. mellékletben előírt kvóta kimerült.
(3) Az engedélyeket és különleges halászati engedélyeket az e rendeletben megállapított kötelezettségek betartásának elmulasztása esetén visszavonják.
22. cikk
A vonatkozó szabályok betartásának elmulasztása
(1) Annak a hajónak a részére, amely nem teljesíti az e rendeletben megállapított kötelezettségeket, egy 12 hónapot nem meghaladó időszakra nem bocsátanak ki engedélyt és különleges halászati engedélyt.
(2) A Bizottság átadja az érintett harmadik ország hatóságainak azon hajók nevét és jellemzőit, amelyek számára a következő hónapban vagy hónapokban a vonatkozó szabályok megsértése következtében nem engedélyezik a halászatot a közösségi halászati övezetben.
23. cikk
Az engedély jogosultjának kötelezettségei
(1) A harmadik országbeli hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetben a közösségi hajók halászatát szabályozó védelmi és ellenőrző intézkedéseket és más rendelkezéseket, különösen a 2847/93/EGK, 1627/94/EK, 88/98/EK, 850/98/EK, 1434/98/EK rendeletet és az 1381/87/EGK bizottsági rendeletet.
(2) Az (1) bekezdésben említett hajókról hajónaplót vezetnek, amelybe bejegyzik a VIII. melléklet I. részében meghatározott információkat.
(3) A harmadik országbeli hajók, a IIIa. ICES-körzetben halászó norvég hajók kivételével, továbbítják a Bizottság felé a IX. mellékletben meghatározott információkat, az említett mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően.
24. cikk
Különös rendelkezések Francia Guyana tekintetében
(1) A Francia Guyana vizein történő halászatra vonatkozó engedélyeket akkor adják meg, ha az érintett hajó tulajdonosa vállalja, hogy lehetővé teszi egy megfigyelő hajóra szállását a Bizottság kérésére.
(2) Minden olyan hajó parancsnoka, amely engedéllyel rendelkezik az úszós halfajok vagy tonhal halászatára Francia Guyana vizein, az egyes utakat követően a fogás kirakásakor benyújt egy nyilatkozatot a francia hatóságok felé az utolsó nyilatkozat óta kifogott és a hajón tartott garnélarákok mennyiségéről. Ezt a nyilatkozatot a VII. melléklet III. részében megadott mintának megfelelő formanyomtatványon teszik meg. A nyilatkozat pontosságáért a hajóparancsnok felel. A francia hatóságok megteszik a megfelelő intézkedéseket a nyilatkozatok pontosságának ellenőrzésére, különösen a 23. cikk (2) bekezdésében említett hajónaplóval való összevetés segítségével. Az ellenőrzés után a nyilatkozatot az illetékes tisztviselő aláírja. Minden hónap vége előtt a francia hatóságok elküldik a Bizottságnak az előző hónapra vonatkozó valamennyi nyilatkozatot.
(3) A Francia Guyana vizein halászó hajókról a VIII. melléklet II. részében megadott mintának megfelelő hajónaplót kell vezetni. A hajónapló másolatát az egyes halászutak utolsó napjától számított 30 napon belül elküldik a Bizottságnak, a francia hatóságokon keresztül.
(4) Amennyiben a Bizottság egy egyhónapos időszakban nem kap tájékoztatást egy, Francia Guyana vizein történő halászatra engedéllyel rendelkező hajóról, az említett hajó engedélyét visszavonják.
VI. FEJEZET
A NAFO SZABÁLYOZÁSI TERÜLETEN HALÁSZATOT FOLYTATÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
1. SZAKASZ
A Közösség részvétele
25. cikk
A hajók listája
(1) Csak a lobogó szerinti tagállam által kibocsátott különleges halászati engedéllyel rendelkező, bruttó 50 tonnát meghaladó közösségi hajók számára engedélyezik - az engedélyben meghatározott feltételekkel -, hogy a NAFO szabályozási terület halászati erőforrásait halásszák, a hajón tartsák, átrakják, illetve kirakják.
(2) Mindegyik tagállam számítógéppel olvasható formában elküldi a Bizottságnak az összes olyan, a lobogója alatt hajózó, bruttó 50 tonnánál nagyobb és a Közösségben lajstromozott hajót tartalmazó listát, amely engedéllyel rendelkezik a NAFO szabályozási területen folytatott halászatra.
(3) A (2) bekezdésben említett listát e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül továbbítják a Bizottsághoz, és - a lista módosítása esetén - legalább öt nappal azt megelőzően, hogy az új hajó belép a NAFO szabályozási területre. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a NAFO titkárságának.
(4) A (2) bekezdésben említett lista a következő adatokat tartalmazza:
a) a hajó belső száma, a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 1998. szeptember 30-i 2090/98/EK bizottsági rendelet [21] I. mellékletében meghatározottak szerint;
b) nemzetközi rádióhívójel;
c) a hajó bérlője, adott esetben;
d) a hajó típusa.
(5) Az ideiglenesen egy tagállam lobogója alatt hajózó hajók (személyzet nélküli hajóbérlet) esetében a továbbított információ a következőket tartalmazza:
a) az a nap, amelytől kezdve a hajó számára engedélyezték a tagállam lobogója alatti hajózást;
b) az a nap, amelytől kezdve a hajó számára a tagállam engedélyezte a halászati tevékenységet a NAFO szabályozási területen;
c) az állam neve, ahol a hajó lajstromban van vagy korábban lajstromozták, valamint az a nap, amelytől kezdve megszűnt az említett állam lobogója alatt hajózni;
d) a hajó neve;
e) az illetékes nemzeti hatóságok által a hajóhoz rendelt hivatalos lajstromszám;
f) a hajó anyakikötője az átruházást követően;
g) a hajó tulajdonosának vagy bérlőjének neve;
h) egy nyilatkozat arról, hogy a hajóparancsnok másolatot kapott a NAFO szabályozási területen hatályban lévő rendeletekről;
i) a fő fajok, amelyeket a hajó a NAFO szabályozási területen halászhat;
j) azok az alterületek, ahol a hajó várhatóan halászni fog.
2. SZAKASZ
Technikai intézkedések
26. cikk
Hálószembőség
A X. mellékletben említett fajok célzott halászatában tilos az olyan vonóháló használata, amelynek bármelyik szakasza 130 mm-nél kisebb méretű hálószemeket tartalmaz. Ez a szembőség minimum 60 mm-re csökkenthető a sebeskalmár (Illex illecebrosus) célzott halászata esetében. A rája (Rajidae) célzott halászatában ezt a szembőséget legalább 280 mm-re kell növelni a zsákvégen, és 220 mm-re a vonóháló összes többi részén.
A garnélarákra (Pandalus borealis) halászó hajók legalább 40 mm-es szembőségű hálót használnak.
27. cikk
Hálótartozékok
(1) Tilos bármely olyan, az e cikkben leírtaktól eltérő eszköz használata, amely akadályt képez a háló szemeiben vagy csökkenti azok méretét.
(2) A sérülés csökkentése vagy megakadályozása érdekében a zsákvég alsó oldalához vásznat, léhést vagy más anyagot lehet rögzíteni.
(3) A zsákvég felső oldalához olyan eszközök kapcsolhatók, amelyek nem képeznek akadályt a zsákvég szemeiben. A felső kopásvédők használata a XI. mellékletben felsoroltakra korlátozódik.
(4) A garnélarákra (Pandalus borealis) halászó hajók használhatnak szelektáló ablakot, a rácsok között legfeljebb 22 mm távolsággal. A 3L. körzetben garnélarákra halászó hajókat legalább 72 cm-es hosszúságú kampós lánccal is felszerelik.
28. cikk
Járulékos fogások
(1) A hajó parancsnoka nem folytathatja olyan fajok célzott halászatát, amelyekre járulékos fogási korlátozások vonatkoznak. Egy faj célzott halászatáról akkor beszélünk, ha bármely fogás legnagyobb tömegszázalékát az a faj alkotja.
(2) Az ID. mellékletben felsorolt fajok esetében, amelyekre a Közösség nem rögzített kvótát a NAFO szabályozási terület egy részére, bármely faj célzott halászata során, az azon a területen fogott járulékos fogás az egyes fajokra nem haladhatja meg a 2500 kg vagy a hajón megtartott teljes fogás 10 tömegszázaléka közül a nagyobb mennyiséget. A szabályozási terület olyan részén azonban, ahol bizonyos fajok célzott halászata tiltott, az ID. mellékletben felsorolt egyes fajok esetében a járulékos fogás nem haladhatja meg az 1250 kg-ot vagy az 5 %-ot.
(3) Amennyiben a járulékos fogási korlátozások alá tartozó fajok teljes mennyisége bármely fogásban meghaladja a (2) bekezdésben megállapított értékeket, a hajóknak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól. Amennyiben a járulékos fogási korlátozások alá tartozó fajok teljes mennyisége bármely ezt követő fogásban meghaladja az említett értékeket, a hajóknak ismét haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól, és a területre legalább 48 óráig nem térhetnek vissza.
(4) A garnélarákra (Pandalus borealis) halászó hajóknál, abban az esetben, ha a járulékos fogás teljes mennyisége az ID. mellékletben felsorolt valamennyi fajra bármely fogásban meghaladja az 5 tömegszázalékot a 3M. körzetben és a 2,5 tömegszázalékot a 3L. körzetben, a hajóknak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól.
A garnélarákfogásokat nem veszik figyekembe a tengerfenéken élő halfajok járulékos fogásainak kiszámításában.
29. cikk
A halak legkisebb mérete
A XII. mellékletben előírt méreteknek nem megfelelő, a NAFO szabályozási területről származó halakat nem lehet feldolgozni, a hajón megtartani, átrakni, kirakni, szállítani, tárolni, eladni, bemutatni vagy eladásra kínálni, ehelyett haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. Ahol az előírt méretnek nem megfelelő kifogott halak mennyisége meghaladja a teljes mennyiség 10 %-át, a hajónak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodnia az előző fogási pozíciótól a halászat folytatása előtt. Minden olyan, legkisebb halméret követelmények alá tartozó feldolgozott halat, amely nem éri el a XII. melléklet szerintivel egyenértékű hosszúságot, úgy tekintenek, hogy az a halak legkisebb mérete alatti halból származik.
3. SZAKASZ
Ellenőrző intézkedések
30. cikk
Hajónapló és tárolási terv
(1) A 2847/93/EGK rendelet 6., 8., 11. és 12. cikkének betartása mellett a hajó parancsnoka az e rendelet XIII. mellékletében felsorolt információkat is bejegyzi a hajónaplóba.
(2) A tagállamok minden hónap 15. napja előtt számítógéppel olvasható formában értesítik a Bizottságot a XIV. mellékletben felsorolt állományoknak az előző hónapban kirakodott mennyiségeiről, és közlik a 2847/93/EGK rendelet 11. és 12. cikke szerint kapott információkat.
(3) A közösségi hajó parancsnoka az ID. mellékletben felsorolt fajok fogásai tekintetében vezeti:
a) a hajónaplót, amely megadja az összesített eredményt fajonként és feldolgozott termékenként; vagy
b) a feldolgozott termékek tárolási tervét, fajonként feltüntetve elhelyezésüket a rakodótérben.
(4) A hajóparancsnok biztosítja a szükséges segítséget a hajónaplóban feltünetetett mennyiségek és a hajón tárolt feldolgozott termékek ellenőrzésének lehetővé tételéhez.
31. cikk
Hálók
A X. mellékletben felsorolt egy vagy több faj célzott halászatakor a hajók nem hordozhatnak a 26. cikkben megállapítottnál kisebb szembőségű hálókat. A NAFO szabályozási területen kívüli területeken azonban ugyanazon út során a halászhajók tarthatnak a hajón ilyen hálókat, feltéve hogy ezeket a hálókat biztonságosan feltekerik és elrakják, és azok közvetlen használatra nem állnak rendelkezésre, azaz:
a) a hálókat leoldozzák a lemezeikről és a húzó- vagy vonókábeleikről vagy -köteleikről; és
b) a fedélzeten vagy fölötte szállított hálókat biztonságosan hozzáerősítik a hajó vízszint feletti részének valamely pontjához.
32. cikk
Átrakodás
A közösségi hajók nem végezhetnek átrakodási műveleteket NAFO szabályozási területen, kivéve ha illetékes hatóságaiktól erre előzetes engedélyt kaptak.
33. cikk
A halászati erőkifejtés nyomon követése
(1) Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 25. cikkben említett hajóinak halászati erőkifejtése arányban álljon a NAFO szabályozási területen az említett tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségekkel.
(2) A tagállamok továbbítják a Bizottságnak a NAFO szabályozási területen, az érintett fajokra halászó hajóik halászati tervét, legkésőbb 2004. január 31-ig, illetve azt követően az ilyen tevékenység megkezdése előtt legalább 30 nappal. A halászati terv megjelöli többek között az ezekben a halászatokban részt vevő hajót vagy hajókat. A halászati terv bemutatja a halászterület tekintetében alkalmazandó teljes halászati erőkifejtést, az értesítést küldő tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségek mértékéhez viszonyítva.
A tagállamok legkésőbb 2004. december 31-ig beszámolnak a Bizottságnak halászati terveik végrehajtásáról, az ebben a halászatban ténylegesen részt vevő hajók számát és a halászattal töltött napok teljes számát is beleértve.
4. SZAKASZ
A norvég garnélára vonatkozó különös rendelkezések
34. cikk
Az norvég garnéla halászata
Minden tagállam naponta beszámol a Bizottságnak a NAFO szabályozási terület 3L. körzetében a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott hajók által fogott norvég garnéla mennyiségeiről. Minden halászati tevékenységet 200 métert meghaladó mélységben kell végezni, és a halászat tagállamonként egy időben egy hajóra korlátozódik.
5. SZAKASZ
A grönlandi laposhalra vonatkozó különös rendelkezések
35. cikk
A grönlandi laposhalra vonatkozó különleges halászati engedély
(1) A 24 métert meghaladó teljes hosszúságú, a (2) bekezdésben említett listában nem szereplő közösségi hajók számára tilos a grönlandi laposhal halászata, a hajón való megtartása, átrakása vagy kirakodása.
(2) Mindegyik tagállam elküldi a Bizottságnak azoknak a 24 métert meghaladó teljes hosszúságú, a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott hajóknak a listáját, amelyek számára egy különleges halászati engedély kibocsátásával engedélyezi a grönlandi laposhal halászatát a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben.
(3) A (2) bekezdésben említett lista tartalmazza a 2090/98/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott belső számot.
(4) A listát számítógéppel olvasható formában e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül továbbítják a Bizottsághoz, a lista módosításai esetében pedig legalább 5 nappal azt megelőzően, hogy az új hajó belép a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe. A Bizottság késedelem nélkül továbbítja a listát a NAFO titkárságnak.
(5) Mindegyik tagállam megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a grönlandi laposhalra vonatkozó kvótáját a (2) bekezdésben említett, engedélyezett hajói között ossza fel. A tagállamok a kvóta felosztásáról szóló információt e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül továbbítják a Bizottsághoz.
36. cikk
Jelentések
(1) A 35. cikk (2) bekezdésében említett hajók parancsnokai beszámolnak a lobogó szerinti tagállamnak a következőkről:
a) A grönlandi laposhalnak a hajón tartott mennyisége a közösségi hajó a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe történő belépésekor. Ezt a jelentést a hajó ebbe az övezetbe történő valamennyi belépését legfeljebb 12 órával és legalább 6 órával megelőzően kell továbbítani.
b) A grönlandi laposhal heti fogásai. Ezt a jelentést első alkalommal legkésőbb a hajó a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe történő belépését követő hetedik nap végén kell továbbítani, vagy - ha a halászút hét napnál hosszabb ideig tart - a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben a vasárnap éjfélkor lezáruló előző hét során végrehajtott fogások tekintetében legkésőbb hétfőn.
c) A grönlandi laposhalnak a hajón tartott mennyiségei a közösségi hajó a 2. alterületről és a 3KLMNO körzetekből történő kilépésekor. Ezt a jelentést a hajó ebből az övezetből történő valamennyi kilépését legfeljebb 12 órával és legalább 6 órával megelőzően kell továbbítani, és tartalmaznia kell a halászattal töltött napok számát és a teljes fogást ebben az övezetben.
d) A grönlandi laposhal minden átrakodásakor berakott és kirakott mennyiségek a hajónak a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben való tartózkodása idején. Ezeket a jelentéseket az átrakodás elvégzése után legfeljebb 24 órával kell továbbítani.
(2) A tagállamok az (1) bekezdés a), c) és d) pontja szerinti jelentések kézhezvételekor továbbítják azokat a Bizottságnak.
(3) Ha úgy ítélik, hogy a grönlandi laposhalnak a (2) bekezdés szerinti értesítésben szereplő mennyiségei kimerítik a tagállamoknak kiosztott kvóta 70 %-át, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a fogások nyomon követésének megerősítésére, és tájékoztatják a Bizottságot ezekről az intézkedésekről.
37. cikk
Kijelölt kikötők
(1) A NAFO szerződő felei által kijelölt kikötőkön kívül tilos a grönlandi laposhal bármilyen mennyiségének kirakodása. A grönlandi laposhal kirakodása tilos a nem szerződő felek kikötőiben.
(2) A tagállamok kijelölik azokat a kikötőket, ahol a grönlandi laposhal kirakodható, és meghatározzák a kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, beleértve az egyes kirakásokon belül a grönlandi laposhal mennyiségeinek feljegyzésére és jelentésére vonatkozó feltételeket.
(3) A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül elküldik a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját és - ezt követően 15 napon belül - a (2) bekezdésben említett kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat. A Bizottság azonnal továbbítja ezt az információt a NAFO-titkárságnak.
(4) A Bizottság azonnal továbbítja a (2) bekezdésben említett kijelölt kikötők, valamint a NAFO más szerződő felei által kijelölt kikötők listáját valamennyi tagállamnak.
38. cikk
Kikötői ellenőrzés
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a kijelölt kikötőkbe grönlandi laposhal kirakása és/vagy átrakása céljából belépő hajók egy kikötői ellenőrzésen menjenek keresztül a NAFO kikötői ellenőrzési rendszerének megfelelően.
(2) Az ellenőrök megérkezéséig az (1) bekezdésben említett hajókból tilos fogásokat kirakni és/vagy átrakni.
(3) Az összes kirakott mennyiséget fajonként le kell mérni, mielőtt hűtőházba vagy más rendeltetési helyre szállítják.
(4) A tagállamok az ellenőrzés befejezésétől számított 7 munkanapon belül továbbítják a vonatkozó kikötői ellenőrzési jelentést a NAFO titkárságának, és egy másolatot a Bizottságnak.
39. cikk
A kirakodás és átrakodás tilalma a nem szerződő felek hajói számára
A tagállamok biztosítják, hogy megtiltják a nem szerződő felek hajóinak, amelyek a NAFO szabályozási területen halászati tevékenységet végeznek, a grönlandi laposhal kirakodását és átrakodását.
40. cikk
A halászati tevékenységek követése
A tagállamok legkésőbb 2004. december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a 34-39. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásáról, a halászattal töltött napok teljes számát is beleértve.
6. SZAKASZ
A vörös álsügérre vonatkozó különös rendelkezések
41. cikk
A mélyvízi vörös álsügér halászata
(1) A NAFO szabályozási terület 2. alterületén és IF., 3K. és 3M. körzetében vörös álsügérre halászó hajó parancsnoka minden második hétfőn értesíti a lobogó vagy lajstromozás szerinti tagállam illetékes hatóságait a vörös álsügér mennyiségeiről, amelyet az említett területeken és övezetekben az előző vasárnap éjfélkor véget érő kéthetes időszakban fogott. Amikor az összesített fogások elérik a teljes kifogható mennyiség 50 %-át, az értesítést minden hétfőn meg kell tenni.
(2) A tagállamok minden második kedden déli 12 óra előtt beszámolnak a Bizottságnak az előző vasárnap éjfélkor véget érő kéthetes időszakban a vörös álsügérnek a NAFO szabályozási terület 2. alterületén és IF., 3K. és 3M. körzetében a lobogójuk alatt hajózó és területükön lajstromozott hajók által fogott mennyiségeiről. Amikor az összesített fogások elérik a teljes kifogható mennyiség 50 %-át, a jelentéseket hetente kell elküldeni.
VII. FEJEZET
A CCAMLR TERÜLETÉN HALÁSZÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
1. SZAKASZ
Korlátozások
42. cikk
Tilalmak és fogási korlátozások
(1) A XV. mellékletben meghatározott fajok célzott halászata az abban a mellékletben feltüntetett övezetekben és a megadott időszakokban tilos.
(2) Az új és felderítő halászatra a XVI. mellékletben meghatározott fogási és járulékos fogási korlátozásokat kell alkalmazni az említett mellékletben feltüntetett alterületeken/körzetekben.
2. SZAKASZ
Felderítő halászat
43. cikk
Részvétel felderítő halászatban
(1) A Spanyolország lobogója alatt hajózó és ott lajstromozott halászhajók, amelyekről a CCAMLR-t a 66/98/EK rendelet 16. cikke rendelkezéseinek megfelelően értesítették, részt vehetnek a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a 48.6. és 88.1. FAO-alterületen. A 48.6. alterületen egy időben csak egy halászhajó halászhat. A teljes fogási és járulékos fogási korlátozásokat alterületenként és ezek felosztását kisléptékű kutatási egységenként (SSRU-k) a két alterület mindegyikén belül a XVI. melléklet határozza meg.
(2) A halászatot földrajzilag és a tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információ megszerzése és a fogás és erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. E célból bármelyik kisléptékű kutatási egység területén berekesztik a halászatot, ha a bejelentett fogás eléri a meghatározott fogási korlátot, és az említett kisléptékű kutatási egységet a szezon hátralévő részére lezárják a halászat elől.
44. cikk
Jelentési rendszerek
A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő halászhajókra a következő fogási és erőkifejtési jelentési rendszerek vonatkoznak:
a) a 66/98/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározott ötnapos fogási és erőkifejtési jelentési rendszer;
b) a 66/98/EK rendelet 12. cikkében meghatározott havi, részletes bontású fogási és erőkifejtési jelentési rendszer;
c) jelentést kell tenni a visszaengedett Dissostichus eleginoides és Dissostichus mawsoni teljes számáról és tömegéről, a "megkocsonyásodott" állapotúakat is beleértve.
45. cikk
Különleges követelmények
(1) A 43. cikkben említett felderítő halászatot a 66/98/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően végzik, tekintettel a horogsoros halászatok folyamán a tengeri madarak ezzel járó halálozásának csökkentésére alkalmazandó intézkedésekre. Ezen intézkedéseken kívül ezeken a halászterületeken tilos a belsőségeket a tengerbe dobni.
(2) A 88.1. FAO-alterületen felderítő halászatban részt vevő halászhajókra továbbá a következő követelmények vonatkoznak:
a) a hajóknak megtiltják a következőket:
i. olaj vagy üzemanyag-termékek vagy olajos szermaradványok tengerbe ürítése, a 73/78 MARPOL I. mellékletében engedélyezettek kivételével;
ii. a szemét kirakása;
iii. olyan élelmiszer-hulladék kirakása, amely egy legfeljebb 25 mm-es lyukú szűrőn nem megy át;
iv. baromfihús vagy részei (a tojáshéjat is beleértve) kirakása; vagy
v. a szennyvíz kiürítése a szárazföldtől vagy jégselfektől 12 tengeri mérföld távolságon belül, illetve olyankor, amikor a hajó 4 csomónál kisebb sebességgel halad.
b) A 88.1. alterületre tilos élő baromfit vagy más élő szárnyast behozni, és az el nem fogyasztott tisztított baromfit el kell távolítani a 88.1. alterületről.
c) A Dissostichus spp. halászata a 88.1. alterületen a Balleny-szigetek partjától mért 10 tengeri mérföld távolságon belül tilos.
46. cikk
A fogások meghatározása
(1) E szakasz alkalmazásában egy fogás egy vagy több horogsor elhelyezéséből áll egyetlen helyszínen. A fogási vagy tevékenységi jelentés alkalmazásában a fogás pontos földrajzi helyzetét a felhasznált horogsor vagy horogsorok középpontja határozza meg.
(2) Ahhoz, hogy kutatási fogásnak minősüljön:
a) az egyes kutatási fogásoknak a többi kutatási fogástól legalább 5 tengeri mérföld távolságra kell lenniük, amely távolságot az egyes kutatási fogások földrajzi középpontjától kell mérni;
b) az egyes fogások legalább 3500 és legfeljebb 10000 horogból állnak; ez ugyanazon a helyszínen több külön horogsor kihelyezésével is megvalósítható;
c) egy horogsor minden egyes fogásánál legfeljebb hatórás merítési időt kell hagyni, amelyet a kihelyezési eljárás befejezésének idejétől a bevonási eljárás megkezdéséig mérnek.
47. cikk
Kutatási tervek
A 43. cikkben említett felderítő halászatban részt vevő halászhajók a 48.6. és 88.1. FAO-alterület felosztásával keletkezett valamennyi kisléptékű kutatási egység területén végrehajtják a kutatási terveket. A kutatási tervet a következőképpen hajtják végre:
a) a kisléptékű kutatási egység területére való első belépéskor az első 10 fogást - amelyet az "első sorozat"-ként jelölnek - "kutatófogás"-ként kell feltüntetni, és meg kell felelniük a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak;
b) a következő 10 fogást vagy 10 tonnányi fogást - amelyik jelzőszintet előbb elérik - a "második sorozat"-nak nevezik. A második sorozat fogásai, a hajóparancsnok döntésétől függően, a rendes felderítő halászat részeként is kifoghatók. Ezek a fogások azonban kutatófogásoknak is tekinthetők, amennyiben teljesítik a 46. cikk (2) bekezdésének kritériumait;
c) a fogások első és második sorozatának befejezésekor, amennyiben a hajóparancsnok folytatni kívánja a halászatot a kisléptékű kutatási egység területén, a hajónak "harmadik sorozat"-ot kell vállalnia, amelynek eredményeképpen a három sorozatban összesen 20 kutatófogást hajtanak végre. A fogások harmadik sorozatát a kisléptékű kutatási egység területén tett ugyanazon látogatás során kell elvégezni, mint az első és második sorozatot;
d) 20 kutatófogás teljesítését követően a hajó tovább halászhat a kisléptékű kutatási egység területén;
e) a 88.1. alterület A., B., C., D., E. és G. kisléptékű kutatási egységén, ahol a tengerfenék halászható területe 15000 km2-nél kisebb, a b), c) és d) pontot nem kell alkalmazni, és 10 kutatófogás teljesítését követően a hajó tovább halászhat a kisléptékű kutatási egység területén.
48. cikk
Adatgyűjtési tervek
(1) A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő halászhajók a 48.6. és 88.1. FAO-alterület felosztásával keletkezett valamennyi kisléptékű kutatási egység területén végrehajtják az adatgyűjtési terveket. Az adatgyűjtési terv a következő adatokat tartalmazza:
a) helyzet és tengermélység egy fogás minden horogsorának mindkét végén;
b) a kihelyezés, merítés és fogás ideje;
c) a felszínen elvesztett halak száma és faja;
d) a kihelyezett horgok száma;
e) a csali típusa;
f) a csali alkalmazásának sikeressége (%);
g) a horog típusa; és
h) tenger- és felhőviszonyok, valamint a holdfázis a horogsorok kihelyezése idején.
(2) Minden kutatófogás esetében össze kell gyűjteni az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi adatot; különösen, a kutatófogásban minden halat - 100 darabig - meg kell mérni, és legalább 30 halból álló mintát kell kivenni biológiai vizsgálatokra. Ha a fogás több mint 100 halból áll, alkalmazni kell egy módszert a halak véletlenszerű almintákra osztására.
49. cikk
Jelölési program
A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajó végrehajt továbbá egy jelölési programot a következőképpen:
a) a Dissostichus spp. példányokat megjelölik és visszaengedik a szezon folyamán ejtett egyes fogások friss tömegének egy tonnája után egy példány arányban. A hajók csak akkor hagyják abba a jelölést, ha már 500 példányt megjelöltek, illetve elhagyják a halászterületet, miután a fogott mennyiség friss tömegének minden tonnája után egy példányt megjelöltek;
b) a programnak a 100 cm alatti kis példányokra kell irányulnia, de ennél nagyobb példányokat is meg kell jelölni, ha az a fogás friss tömegének minden tonnája után egy megjelölt példány követelmény teljesítéséhez szükséges. Minden visszaengedett példányt kétszeresen kell megjelölni, és a visszaengedésnek a lehető legkiterjedtebb földrajzi területen kell megtörténnie;
c) minden jelzésen jól olvasható, egyedi sorszámnak kell szerepelnie, valamint egy visszaküldési címnek, amely biztosítja, hogy a megjelölt példány újbóli kifogása esetén a jelzés eredete visszakereshető;
d) minden vonatkozó jelölési adatról és a Dissostichus spp. jelölt példányainak a halászterületen történő újbóli kifogásairól számítógéppel olvasható formában kell beszámolni a CCAMLR-nek, két hónapon belül azt követően, hogy a hajó elhagyta ezeket a halászterületeket.
50. cikk
Tudományos megfigyelők
A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajóval legalább két tudományos megfigyelő foglalkozik; egyikük a CCAMLR nemzetközi tudományos megfigyelési rendszerének megfelelően kinevezett megfigyelő, aki a halászati időszakban valamennyi halászati tevékenység során a hajón tartózkodik.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
51. cikk
Adatátvitel
A 2847/93/EGK rendelet alapján a tagállamok számítógéppel olvasható formában elküldik a Bizottságnak a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az egyes állományok táblázataiban meghatározott állománykódok felhasználásával.
52. cikk
Az új tagállamok kvótái
Az új tagállamok hajói által a 2004. január 1-je és a csatlakozás napja közötti időszakban végrehajtott fogásokat beszámítják az I. mellékletben megállapított kvótákba.
Az új tagállamok a csatlakozásuk napjától számított 15 napon belül értesítik a Bizottságot a 2004. január 1-je és a csatlakozás napja közötti fogásaik összegéről.
53. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
Ahol a CCAMLR-területre vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket a 2004. január 1-je előtt kezdődő időszakra határozták meg, a 42. cikket a teljes kifogható mennyiségek megfelelő alkalmazási időszakainak kezdetétől kell alkalmazni.
A IV. melléklet 12. pontjának rendelkezései 2004. február 1-jén lépnek hatályba, a 12.3. pont és a 12.7. pont második bekezdése kivételével, amelyek 2004. január 1-jén lépnek hatályba.
A 13. és 14. cikket Észtországra, Lengyelországra, Lettországra és Litvániára a felsorolt államok csatlakozásától kezdve nem kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2003. december 19-én.