AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/24/EK IRÁNYELVE
(2006. március 15.)
a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) előírja a tagállamok számára, hogy a személyes adatok Közösségen belüli szabad áramlásának biztosítása érdekében védjék a természetes személyek jogait és szabadságjogait - így különösen a magánélet tiszteletben tartásához való jogukat - a személyes adatok feldolgozása során.
(2)
Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) (4) a 95/46/EK irányelvben megállapított elvek tekintetében az elektronikus hírközlési ágazatra vonatkozó különös szabályokat tartalmaz.
(3)
A 2002/58/EK irányelv 5., 6. és 9. cikke megállapítja az elektronikus hírközlési szolgáltatások felhasználása során keletkezett forgalmi és helymeghatározó adatoknak a hálózatszolgáltatók és szolgáltatásnyújtók által történő feldolgozására alkalmazandó szabályokat. Ezen adatokat - kivéve a számlázáshoz vagy az összekapcsolási díjak megállapításához szükséges adatokat -, törölni vagy anonimmá kell tenni, amennyiben a közlés továbbításához már nem szükségesek. Hozzájárulás esetén egyes adatok üzletszerzési, valamint értéknövelt szolgáltatások nyújtása keretében is feldolgozhatók.
(4)
A 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy a tagállamok mely feltételek mellett korlátozhatják azon irányelv 5. és 6. cikkében, 8. cikkének (1), (2), (3) és (4) bekezdésében, valamint 9. cikkében előírt jogok és kötelezettségek alkalmazási körét. Az ilyen korlátozásoknak egy demokratikus társadalomban szükségeseknek, megfelelőknek és arányosaknak kell lenniük a közrend fenntartása, úgymint a nemzetbiztonság (vagyis az állam biztonsága), a nemzetvédelem és a közbiztonság védelme érdekében, valamint a bűncselekmények, illetve az elektronikus hírközlési rendszer jogosulatlan használata megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének biztosítása érdekében.
(5)
Számos tagállam olyan jogszabályokat fogadott el, amelyek a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében a szolgáltatásnyújtók számára előírják egyes adatok megőrzését. Ezen nemzeti jogszabályok rendelkezései jelentősen eltérnek.
(6)
A bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében az adatok megőrzését előíró nemzeti rendelkezések közötti jogi és technikai különbségek akadályokat jelentenek az elektronikus hírközlés belső piaca számára, mivel a szolgáltatások nyújtóira eltérő követelmények vonatkoznak a megőrizendő forgalmi és helymeghatározó adatok típusait, valamint a megőrzés feltételeit és idejét illetően.
(7)
A Bel- és Igazságügyi Tanács a 2002. december 19-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az elektronikus hírközlési lehetőségek jelentős növekedése következtében az elektronikus hírközlési eszközök használatával kapcsolatos adatok különös jelentőséggel bírnak, és így értékes eszközt jelentenek a bűncselekmények - különösen a szervezett bűnözés - megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése során.
(8)
Az Európai Tanács által 2004. március 25-én elfogadott, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló nyilatkozat felszólította a Tanácsot, hogy vizsgálja meg a hírközlési forgalmi adatok szolgáltatásnyújtók által történő megőrzésére vonatkozó szabályok kidolgozásának lehetőségét.
(9)
Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (Emberi Jogok Európai Egyezménye) 8. cikke szerint mindenkit megillet a magánéletének és levelezésének tiszteletben tartásához való jog. E jog gyakorlásába hatóság csak a törvényben meghatározott olyan esetekben avatkozhat be, amikor az egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság, zavargás vagy bűncselekmény megelőzése, valamint mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges. Mivel az adatmegőrzés több tagállamban is igen hasznos és hatékony nyomozati eszköznek bizonyult a bűnüldözés terén, különösen a szervezett bűnözés és a terrorizmus felderítése tekintetében szükség van arra, hogy a megőrzött adatokhoz a bűnüldöző szervek ezen irányelvben megállapított feltételek mellett, korlátozott időtartamra, hozzáférjenek. Az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8. cikkével összhangban álló, adatok megőrzését szabályozó jogi eszköz elfogadása ezért egy szükséges intézkedés.
(10)
A Tanács 2005. július 13-án a Londont ért terrortámadások elítéléséről elfogadott nyilatkozatában megerősítette, hogy minél hamarabb közös intézkedéseket kell elfogadni a távközlési adatok megőrzésére vonatkozóan.
(11)
Figyelemmel a forgalmi és helymeghatározó adatok fontosságára a bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése során - ahogyan számos tagállam kutatásai és gyakorlati tapasztalatai is mutatják -, európai szinten biztosítani kell, hogy a hírközlési szolgáltatások nyújtása során a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatói által előállított vagy feldolgozott adatokat az ezen irányelvben megállapított feltételek mellett, meghatározott ideig megőrizzék.
(12)
A 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése továbbra is hatályban marad azon adatok tekintetében, beleértve a sikertelen híváskezdeményezésre vonatkozó adatokat is, amelyek megőrzésére ezen irányelvben nincs kifejezett előírás, ezért azok nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, valamint hatályban marad az ezen irányelvben nem szabályozott megőrzési célok tekintetében is, beleértve a bírósági eljárások céljait is.
(13)
Ez az irányelv csak a hírközlés vagy hírközlési szolgáltatás során keletkezett vagy feldolgozott adatokra vonatkozik, és nem az olyan adatokra, amelyek a közölt információ tartalmát képezik. Az adatmegőrzés során kerülni kell a többszörös adatmegőrzést. Az érintett hírközlési szolgáltatás során előállított vagy feldolgozott adat olyan adat, amely hozzáférhető. Különösen az internetes elektronikus levéllel és az internetes telefonálással kapcsolatos adatok megőrzése tekintetében, az adatmegőrzési kötelezettség a szolgáltató, vagy a hálózati szolgáltató saját szolgáltatásaival kapcsolatos adatok tekintetében alkalmazható.
(14)
Az elektronikus hírközlési technológiák gyorsan változnak, és ez maga után vonja az illetékes hatóságok adatmegőrzésre vonatkozó jogos igényeit. Tanácsadás, valamint a legjobb gyakorlati tapasztalatok egymás közötti megosztásának előmozdítása érdekében a Bizottság egy olyan csoport létrehozását tervezi, amely a tagállamok bűnüldöző hatóságait, az elektronikus hírközlési ágazat szövetségeit, az Európai Parlamentet képviselő személyeket és az adatvédelmi hatóságokat foglalja magában, beleértve az európai adatvédelmi biztost is.
(15)
A 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelv teljes egészében alkalmazandó az ezen irányelvvel összhangban megőrzött adatokra. A 95/46/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének c) pontja előírja az ugyanannak az irányelvnek a 29. cikke által létrehozott, a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoporttal való konzultációt.
(16)
A szolgáltatóknak a 95/46/EK irányelv 6. cikkéből fakadó, az adatminőség biztosítására vonatkozó, valamint az ugyanazon irányelv 16. és 17. cikkéből fakadó, az adatfeldolgozás bizalmasságára és biztonságát szolgáló intézkedésekre vonatkozó kötelezettségei az ezen irányelv alkalmazásában nyert adatok tekintetében teljes mértékben alkalmazandók.
(17)
Lényeges, hogy a tagállamok megfelelő jogszabályi intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy az ezen irányelv alapján megőrzött adatokhoz csak az illetékes nemzeti hatóságok férhessenek hozzá a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az érintett személyek alapvető jogainak teljes tiszteletben tartása mellett.
(18)
Ebben az összefüggésben a 95/46/EK irányelv 24. cikke kötelezettséget ró a tagállamokra, hogy az ugyanazon irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértését szankcióval sújtsák. A 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (2) bekezdése ugyanazt a követelményt szabja a 2002/58/EK irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések tekintetében. Az információs rendszerek elleni támadásokról szóló, 2005. február 24-i 2005/222/IB tanácsi kerethatározat (5) úgy rendelkezik, hogy az információs rendszerekhez - beleértve az ott őrzött adatokat is - történő szándékos és jogosulatlan hozzáférés bűncselekménynek minősül.
(19)
Mindenki, aki jogellenes adatfeldolgozási művelet vagy a 95/46/EK irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezésekkel összeegyeztethetetlen intézkedés eredményeképpen kárt szenvedett, ugyanazon irányelv 23. cikke értelmében kártérítésre jogosult az elszenvedett károkért, amely kártérítési jogosultság az ezen irányelv alkalmazásában történő jogellenes személyes adatfeldolgozás esetén is megilleti.
(20)
Az Európa Tanácsnak a számítástechnikai bűnözésről szóló 2001-es egyezménye, valamint az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló 1981-es egyezménye vonatkozik az ezen irányelv értelmében megőrzött adatokra is.
(21)
Mivel ezen irányelv célkitűzéseit - nevezetesen a szolgáltatók egyes adatok megőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek harmonizálását, valamint annak biztosítását, hogy ezen adatok az egyes tagállamok nemzeti joga által meghatározott súlyos bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából rendelkezésre álljanak -, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok ezen irányelv terjedelme és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.
(22)
Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket. Így különösen ezen irányelv a 2002/58/EK irányelvvel együtt teljes mértékben biztosítani kívánja a polgároknak a magánélet és kapcsolattartás tiszteletben tartásához, valamint a személyes adataik védelméhez való alapvető jogának betartását, amint azt a charta 7. és 8. cikke megfogalmazza.
(23)
Mivel az elektronikus hírközlési szolgáltatókat terhelő kötelezettségeknek arányosnak kell lenniük, ezen irányelv úgy rendelkezik, hogy csak olyan adatokat kell megőrizniük, amelyek a hírközlési szolgáltatás nyújtása folyamán keletkeznek, vagy kerülnek feldolgozásra. Amennyiben az ilyen adatokat nem a szolgáltató állítja elő vagy dolgozza fel, nem keletkezik adatmegőrzési kötelezettség. Ez az irányelv nem az adatmegőrzési technológiák összehangolására irányul, erről nemzeti szinten kell határozni.
(24)
A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) (34) bekezdésével összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében - készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.
(25)
Ezen irányelv nem sértheti a tagállamok azon jogát, hogy az általuk meghatározott nemzeti hatóságok adathozzáférési és adatfelhasználási jogáról jogszabályt fogadjanak el. Az ezen irányelv alapján a nemzeti hatóságok által a 95/46/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében meghatározott tevékenységek során gyűjtött adatok hozzáférésének szabályozása nem tartozik a közösségi jog hatálya alá. Ezt azonban a nemzeti jog vagy az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe szerinti fellépés szabályozhatja. Az ilyen jogszabálynak vagy fellépésnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból eredő és az Emberi Jogok Európai Egyezménye által biztosított alapvető jogokat. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának értelmezésében ezen egyezmény 8. cikke szerint a magánélet tiszteletben tartásához való jogba a hatóságok csak szükség esetén és az arányosság elvét szem előtt tartva avatkozhatnak be, így meghatározott, egyértelmű és jogos célból, megfelelő, szabályszerű és a beavatkozás céljára szorítkozó módon járhatnak csak el,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ezen irányelv célja azon tagállami rendelkezések harmonizálása, amelyek a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtóinak vagy a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatóinak egyes általuk előállított vagy feldolgozott adatok megőrzésére vonatkozó kötelezettségeit szabályozzák, annak biztosítása érdekében, hogy ezen adatok az egyes tagállamok nemzeti joga által meghatározott súlyos bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából rendelkezésre álljanak.
(2) Ezen irányelvet kell alkalmazni a mind a jogi, mind a természetes személyek forgalmi és helymeghatározó adataira, valamint az előfizető vagy nyilvántartott felhasználó azonosításához szükséges kapcsolódó adatokra. Ez az irányelv nem alkalmazandó az elektronikus közlések tartalmára, ideértve a valamely elektronikus hírközlő hálózat használata során lehívott információkat is.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a 95/46/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (7), valamint a 2002/58/EK irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni.
(2) Ezen irányelv alkalmazásában:
a)
„adatok”: a forgalmi és helymeghatározó adatok, valamint az előfizető vagy felhasználó azonosításához szükséges kapcsolódó adatok;
b)
„felhasználó”: nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást magáncéllal vagy üzleti céllal használó minden jogi vagy természetes személy, aki nem feltétlenül előfizetője az adott szolgáltatásnak;
c)
„telefonszolgáltatás”: a telefonhívás (beleértve a beszédalapú telefonálást, az üzenetrögzítővel való kapcsolatot, a konferenciahívást és az adathívásokat), a kiegészítő szolgáltatások (beleértve a hívástovábbítást és a hívásátirányítást), továbbá az üzenettovábbítás és a multimédiás szolgáltatások (beleértve a rövid szöveges üzenetet [SMS], az emelt szintű médiaszolgáltatásokat [EMS] és a multimédia szolgáltatásokat [MMS]);
d)
„felhasználói azonosító”: egy személyre szóló, egyedi azonosító internet-hozzáférési szolgáltatásra vagy internet-kommunikációs szolgáltatásra történő előfizetéskor vagy nyilvántartásba vételkor;
e)
„cellaazonosító”: azon cella azonosítója, amelyről mobil telefonhívást kezdeményeztek, vagy amelyben azt befejezték;
f)
„sikertelen hívási kísérlet”: olyan közlés, amikor a telefonkapcsolat sikeresen létrejött, de megválaszolatlan maradt, vagy hálózatkezelői beavatkozás történt.
3. cikk
Adatmegőrzési kötelezettség
(1) A 2002/58/EK irányelv 5., 6. és 9. cikkétől eltérve a tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítása érdekében, hogy a joghatóságukon belül található nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói vagy nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatói által az érintett hírközlési szolgáltatások nyújtása során előállított vagy feldolgozott, és az ezen irányelv 5. cikkében felsorolt adatokat annak rendelkezéseivel összhangban megőrizzék.
(2) Az (1) bekezdésben előírt adatmegőrzési kötelezettség magában foglalja a sikertelen hívási kísérletek során keletkező, az 5. cikkben felsorolt adatok megőrzését, amikor a tagállam joghatóságán belül található, nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói vagy nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatói az adatokat az érintett hírközlési szolgáltatások nyújtása során állítják elő vagy dolgozzák fel, illetve (telefonos adat vonatkozásában) tárolják azokat, vagy (internetes adat vonatkozásában) nyilvántartásba veszik. Ezen irányelv nem ír elő adatmegőrzési kötelezettséget a nem kapcsolt hívások esetén.
4. cikk
Adatokhoz való hozzáférés
A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítása érdekében, hogy az ezen irányelvvel összhangban megőrzött adatok meghatározott esetekben és a nemzeti jognak megfelelően kizárólag az illetékes nemzeti hatóságok számára legyenek továbbíthatók. A megőrzött adatokhoz a szükségnek és az arányossági követelményeknek megfelelően történő hozzáférés érdekében követendő eljárást és a teljesítendő feltételeket a tagállamok határozzák meg nemzeti jogukban, a vonatkozó európai uniós jogi, valamint nemzetközi közjogi rendelkezések figyelembevételével, különös tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága által értelmezett Emberi Jogok Európai Egyezményére.
5. cikk
A megőrizendő adatkategóriák
(1) A tagállamok biztosítják ezen irányelv alapján a következő adatkategóriák megőrzését:
a)
a közlés forrásának megtalálásához és azonosításához szükséges adatok:
1.
helyhez kötött hálózatos telefonálás és mobiltelefonálás esetén
i.
a hívó telefonszáma;
ii.
az előfizető vagy nyilvántartott felhasználó neve és címe;
2.
internethozzáférés, internetes elektronikus levél és internetes telefonálás esetén:
i.
a hozzárendelt felhasználói azonosító(k);
ii.
nyilvános telefonhálózaton keresztüli közléshez rendelt felhasználói azonosító vagy telefonszám;
iii.
azon előfizető vagy nyilvántartott felhasználó neve és címe, akinek a közlés időpontjában internetprotokoll-címet (IP), felhasználói azonosítót vagy telefonszámot adtak;
b)
a közlés címzettjének azonosításához szükséges adatok:
1.
helyhez kötött hálózatos telefonálás és mobiltelefonálás esetén:
i.
a hívott szám(ok) (a hívott telefonszám(ok)), és kiegészítő szolgáltatások esetén, mint a hívástovábbítás vagy hívásátirányítás, az(ok) a szám(ok), amelyekre a hívást továbbították;
ii.
az előfizető(k) vagy nyilvántartott felhasználó(k) neve(i) és címe(i);
2.
internetes elektronikus levél és internetes telefonálás esetén:
i.
az internetes telefonhívás szándékolt címzettjének/címzettjeinek felhasználói azonosítója vagy telefonszáma;
ii.
azon előfizető(k) vagy nyilvántartott felhasználó(k) neve(i) és címe(i), valamint felhasználói azonosítója/azonosítói, aki(k) a közlés szándékolt címzettje(i);
c)
a közlés napjának, időpontjának és időtartamának megállapításához szükséges adatok:
1.
helyhez kötött hálózatos telefonálás és mobiltelefonálás esetén a közlés megkezdésének és befejezésének napja és időpontja;
2.
internethozzáférés, internetes elektronikus levél és internetes telefonálás esetén:
i.
az internet-hozzáférési szolgáltatásba való belépés és az onnan való kilépés napja és időpontja egy meghatározott időzóna alapján, az internet-hozzáférés szolgáltató által a közléshez rendelt, dinamikus vagy statikus IP címmel együtt, valamint az előfizető vagy nyilvántartott felhasználó felhasználói azonosítója;
ii.
az internetes elektronikus levél vagy internetes telefonos szolgáltatásba való belépés és az onnan való kilépés napja és időpontja egy meghatározott időzóna alapján;
d)
a közlés típusának megállapításához szükséges adatok:
1.
helyhez kötött hálózatos telefonálás és mobiltelefonálás esetén: az igénybe vett telefonos szolgáltatás;
2.
internetes elektronikus levél és internetes telefonálás esetén: az igénybe vett internetszolgáltatás;
e)
a felhasználók (feltételezett) kommunikációs berendezésének azonosításához szükséges adatok:
1.
helyhez kötött hálózatos telefonálás esetén a hívó és a hívott telefonszám;
2.
mobiltelefonálás esetén:
i.
a hívó és a hívott telefonszám;
ii.
a hívó fél nemzetközi mobilelőfizetői azonosítója (IMSI);
iii.
a hívó fél nemzetközi mobilberendezési azonosítója (IMEI);
iv.
a hívott fél nemzetközi mobilelőfizetői azonosítója (IMSI);
v.
a hívott fél nemzetközi mobilberendezési azonosítója (IMEI);
vi.
előre fizetett hívókártyás szolgáltatás esetében a szolgáltatás első igénybevételének időpontja és ideje, és a helymeghatározó azonosító (cellaazonosító - Cell ID), amelyről a szolgáltatás igénybevétele megtörtént;
3.
internethozzáférés, internetes elektronikus levél és internetes telefonálás esetén:
i.
a telefonvonalon keresztül történő csatlakozáshoz használt hívószám;
ii.
a közlés kezdeményezőjének DSL-csatlakozása vagy más végpontja;
f)
mobil kommunikációs eszköz helyének megállapításához szükséges adatok:
1.
a helymeghatározó azonosító (Cell ID) a közlés megkezdésekor;
2.
a cellaazonosítók földrajzi helyét a helymeghatározó azonosítójuk (Cell ID) által azonosító adat, azon közlés időtartama alatt, amelyről hírközlési adatot őriznek meg.
(2) Ezen irányelv alapján a közlés tartalmát felfedő adat nem őrizhető meg.
6. cikk
Megőrzési időszakok
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az 5. cikkben meghatározott adatkategóriákat a közlés időpontjától számított legalább hat hónapig és legfeljebb két évig megőrizzék.
7. cikk
Adatvédelem és adatbiztonság
A 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelv értelmében elfogadott rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói vagy nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatói tiszteletben tartják a következő adatbiztonsági elveket az ezen irányelvvel összhangban megőrzött adatok tekintetében:
a)
a megőrzött adatok ugyanolyan minőségűek és ugyanolyan biztonságban és védelemben részesülnek, mint a hálózaton lévő adatok;
b)
az adatokat megfelelő technikai és szervezési intézkedések révén kell védeni a véletlenszerű vagy jogellenes megsemmisüléstől, a véletlenszerű elvesztéstől vagy módosítástól, illetve a jogosulatlan vagy jogellenes tárolástól, feldolgozástól, hozzáféréstől vagy betekintéstől;
c)
megfelelő technikai és szervezési intézkedések révén biztosítani kell, hogy az adatokhoz való hozzáférés csak az erre felhatalmazott személyzet számára váljon lehetségessé;
és
d)
valamennyi adatot meg kell semmisíteni a megőrzési időszak végén, kivéve azokat, amelyekhez hozzáfértek, és amelyeket tároltak.
8. cikk
A megőrzött adatok tárolására vonatkozó követelmények
A tagállamok biztosítják, hogy az 5. cikkben felsorolt adatokat ezen irányelvvel összhangban úgy őrzik meg, hogy a megőrzött adatok és a hozzájuk kapcsolódó egyéb szükséges információk kérelemre az illetékes hatóságok számára haladéktalanul továbbíthatók legyenek.
9. cikk
Felügyeleti hatóság
(1) A tagállamok kijelölnek egy vagy több olyan hatóságot, amelyek a tagállam területén felelősek a megőrzött adatok biztonságára vonatkozó 7. cikk alapján a tagállamok által elfogadott rendelkezések alkalmazásának nyomon követéséért. Ezen hatóságok azonosak lehetnek a 95/46/EK irányelv 28. cikkében említett hatóságokkal.
(2) Az (1) bekezdésben említett hatóságok az azon bekezdésben említett nyomon követés során teljes függetlenségben járnak el.
10. cikk
Statisztika
(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatban előállított vagy feldolgozott adatok megőrzésére vonatkozó statisztikát évente eljuttassák a Bizottság számára. Ezen statisztika a következőket tartalmazza:
-
azon esetek, amelyekben az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban az illetékes hatóságok számára információkat nyújtottak,
-
az adat megőrzésének időpontja és azon időpont között eltelt idő, amikor az illetékes hatóság az adatok továbbítását kérte,
-
azon esetek, melyekben az adatok iránti kérelmeket nem tudták teljesíteni.
(2) E statisztika nem tartalmazhat személyes adatokat.
11. cikk
A 2002/58/EK irányelv módosítása
A 2002/58/EK irányelv 15. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az bekezdés nem alkalmazandó a kifejezetten a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása és a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerint megőrzendő adatokra azon irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében.
12. cikk
Jövőbeni intézkedések
(1) Az a tagállam, amelyik a 6. cikkben említett leghosszabb megőrzési időszaknak korlátozott időtartamra való meghosszabbítását indokoló, különleges körülményekkel szembesül, megteheti a szükséges intézkedéseket. A tagállam azonnal értesíti a Bizottságot, és tájékoztatja a többi tagállamot az e cikk alapján tett intézkedésekről, és megindokolja bevezetésüket.
(2) A Bizottság, az (1) bekezdésben említett értesítést követő hat hónapon belül elfogadja vagy elutasítja az érintett nemzeti intézkedéseket, miután megvizsgálta, hogy azok nem önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei-e, és nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésére. Amennyiben ezen időszakon belül a Bizottság nem hoz határozatot, a nemzeti intézkedéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.
(3) Amikor egy tagállam az ezen irányelv rendelkezéseitől eltérő nemzeti intézkedéseit a (2) bekezdésnek megfelelően jóváhagyják, a Bizottság megvizsgálhatja, hogy javasolja-e ezen irányelv módosítását.
13. cikk
Jogorvoslat, felelősség és szankciók
(1) Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 95/46/EK irányelv bírósági jogorvoslatról, felelősségről és szankciókról rendelkező III. fejezetének végrehajtását célzó nemzeti intézkedések teljeskörűen megvalósuljanak az ezen irányelv alapján folytatott adatfeldolgozás tekintetében.
(2) Minden tagállam különösen meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelvvel összhangban megőrzött adatokhoz való szándékos hozzáférés vagy azok továbbítása - amennyiben az nem engedélyezett az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabály alapján -, szankciókkal büntetendő legyen, beleértve az olyan közigazgatási és büntetőjogi szankciókat is, amelyek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek.
14. cikk
Értékelés
(1) 2010. szeptember 15. előtt a Bizottság - figyelembe véve az elektronikus hírközlési technológia további fejlődését és a 10. cikk alapján számára megküldött statisztikákat - értékelést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv alkalmazásáról, valamint a gazdasági szereplőkre és fogyasztókra gyakorolt hatásáról annak megállapítása érdekében, hogy szükséges-e az irányelv rendelkezéseinek módosítása, különös tekintettel az 5. cikkben lévő adatok listájára és a 6. cikkben megállapított megőrzési időszakokra. Az értékelés eredményét közzé kell tenni.
(2) E célból a Bizottság megvizsgálja a tagállamok által vagy a 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrejött munkacsoport által tett valamennyi észrevételt.
15. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2007. szeptember 15. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, melyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen fogadnak el.
(3) 2009. március 15. előtt minden tagállam elhalaszthatja ezen irányelv alkalmazását az internet-hozzáférésre, internetes telefonálásra és internetes elektronikus levélre vonatkozó hírközlési adatok megőrzésére. Azon tagállam, amely alkalmazni kívánja ezt a bekezdést, e célból egy nyilatkozat formájában értesíti a Tanácsot és a Bizottságot ezen irányelv elfogadásakor. A nyilatkozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
17. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2006. március 15-én.