A Bizottság 456/2003/EK rendelete
(2003. március 12.)
a vámraktározási vagy vámszabad területi eljárás alá tartozó egyes marha- és borjúhúsból készült termék után járó export-visszatérítés előfinanszírozására vonatkozó különleges szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb a 2345/2001/EK bizottsági rendelettel [1] módosított, a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 33. cikke (12) bekezdésére,
mivel:
(1) A legutóbb a 253/2002/EK rendelettel [3] módosított, a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet [4] II. címének 3. fejezete megállapítja a vámáruraktári vagy vámszabad területi eljárás alá tartozó termékek és áruk visszatérítésének előzetes fizetésére vonatkozó szabályokat.
(2) Tekintettel az egyes kicsontozott marha- és borjúhús vágott részek előállításának és betárolásának körülményeire - ezáltal a szabályozás alapján jogosulttá téve azokat a visszatérítés előzetes fizetésére, valamint a fenti termékek kivitelének módjára - a 800/1999/EK rendelet 27. cikkében megállapított ellenőrzési rendelkezéseket különleges rendelkezésekkel kell kiegészíteni. A fenti kiegészítő rendelkezések különösen a fenti szabályozáshoz hozzájárulni kívánó piaci szereplők által létrehozandó számítógépes adatbázisra vonatkoznak, amelyet az ellenőrzésért felelős vámhatóságok jóváhagynak, és amelyhez ez utóbbiaknak közvetlen hozzáféréssel kell rendelkezniük.
(3) Egyes marha- és borjúhúsból készült termékeknél eltérést kell megállapítani attól a leghosszabb időtartamtól, amíg a termékek a 800/1999/EK rendelet 29. cikkének (5) bekezdésében meghatározott vámraktározási vagy vámszabad területi eljárás alatt maradhatnak. E szabályozás működésének érdekében - tekintettel a marha- és borjúhúságazatban uralkodó különleges feltételekre - ennek az időtartamnak négy hónapnak kell lennie.
(4) Annak érdekében, hogy a műveleteket átláthatóbbá és az ellenőrzéseket gyorsabbá és hatékonyabbá tegyék, az eljárások valamelyik fázisa alá tartozó műveletek számát korlátozni kell.
(5) Annak érdekében, hogy e szabályozás zökkenőmentesen működjön, meg kell állapítani az ellenőrzések kritériumait és gyakoriságát, és azokat a következményeket, amelyeket akkor kell levonni, ha eltérést észlelnek a tényleges készletek és az adatbázis között. Ezenkívül eltérést kell megállapítani a 800/1999/EK rendelet 26. cikkének (7) bekezdésétől.
(6) A Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 800/1999/EK rendelet sérelme nélkül, a 3846/87/EGK bizottsági rendelettel [5] bevezetett mezőgazdasági termé- kek nómenklatúrájának export-visszatérítésre vonatkozó 020130009100 és 020130009120 kódja alá tartozó - vámraktári vagy vámszabad területi eljárás alatt álló - termékek után járó export-visszatérítés előfinanszírozásakor tekintettel kell lenni az e rendeletben megállapított szabályokra is.
2. cikk
(1) Az 1. cikkben említett, a tárolási rendszer alá tartozó termékek esetében a visszatérítés előfinanszírozására való jogosultság függ az e rendszer kezeléséért és ellenőrzéséért felelős vámhatóság által kibocsátott írásos engedélytől.
(2) Az 1. cikkben említett engedélyt csak olyan piaci szereplők részére bocsátják ki, akik írásban vállalnak kötelezettséget arra, hogy számítógépes adatbázist tartanak fenn az előfinanszírozási szabályok alá vont termékekről (a továbbiakban: az adatbázis). Amennyiben a termékeket több helyen tárolják, akkor az engedély vámraktáronként egy adatbázisra adható ki.
Amennyiben egy piaci szereplő megbízásából egy harmadik fél vállalja az áruk - vagy az áruk egy részének - raktározását, akkor az a harmadik fél az adatbázist fenntarthatja annak a piaci szereplőnek a felelősségére, aki továbbra is felelősségre vonható annak pontosságáért.
Az illetékes vámhatóság előzetes vizsgálatokat végez annak biztosítására, hogy ez az adatbázis, amelyhez előzetes bejelentés szükségessége nélkül közvetlen hozzáféréssel kell rendelkeznie, létrejött és működik. Az (1) bekezdésben említett engedély megállapítja az adatbázishoz való hozzáférési eljárást.
3. cikk
Az adatbázisnak:
a) a teljes raktározási idő alatt lehetővé kell tennie a szabályozás alá tartozó hús igazgatástechnikai visszakereshetőségét;
b) valós idejű, naprakész jelentést kell adnia a tárolt hús mennyiségéről, amelynek a harmadik albekezdésben említett minden egyes kritérium alapján rendelkezésre kell állnia.
A fenti a) pontban említett visszakereshetőség egy, az érintett termékeknek a visszatérítés előzetes fizetésének szabályozása alá vonását megelőzően végzett kicsontozási műveletből származó hústermékekhez rendelt egyedi azonosításon alapul. Egy kicsontozási művelet az egyetlen nap vagy egy nap egy része alatt kicsontozott hús.
A második albekezdésben említett egyedi azonosítás a következőket tartalmazza:
- egy egyedi számot,
- a kicsontozott hús előállításának napját,
- az 1964/82/EGK bizottsági rendelet [6] 4. cikkében említett kicsontozott húsra vonatkozó bizonyítvány számát,
- a vágásfajtánként nyert dobozok számát, és a fagyasztás előtti nettó súlyt.
4. cikk
(1) Az adatbázist naprakészen tartják, és az jelöli a termékek betárolását és kitárolását egészen addig a napig, amelyen benyújtják:
a) a 800/1999/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett fizetési nyilatkozatot;
b) a 800/1999/EK rendelet 32. cikkében említett kiviteli nyilatkozatot.
(2) Ha a tárolást nem abban a tagállamban végzik, mint ahol fizetési nyilatkozatot elfogadták, ezt a tényt az adatbázisban fel kell tüntetni. Az ilyen tárolási intézkedéseket tervező piaci szereplőnek értesítenie kell erről a vámhatóságot. A fenti hatóságok többek között jóváhagyják az érintett termékek nyomon követésére vonatkozó eljárást.
5. cikk
A 4. cikkben említett nyilatkozatokat a vámhatóságok csak annak igazolása után fogadják el, hogy azt a műveletet, amelyre a nyilatkozatot kibocsátották, az adatbázisba "betárolás"-ként vagy "kitárolás"-ként bejegyezték.
A vámhatóság azonban - az első albekezdésben említett ellenőrzés elvégzése előtt - elfogadhatja a 4. cikkben említett nyilatkozatokat. Ilyen esetekben a piaci szereplőnek a hatóságok felé meg kell erősítenie, hogy az adatbázisban megtörtént a megfelelő bejegyzés. A vámhatóságok így elhalaszthatják és csoportosíthatják ezeket az ellenőrzéseket, de minden két naptári hónapnyi időszakban legalább egyszer el kell végezniük azokat.
6. cikk
Amennyiben a 800/1999/EK rendelet 30. cikke alkalmazandó, a tárolási hely szerinti tagállam hatósága a T5 ellenőrző példányt és a kiviteli nyilatkozatot csak akkor fogadja el, ha az exportőr megerősíti, hogy az adatbázisban megtörtént a megfelelő bejegyzés.
Ilyen esetekben annak a tagállamnak a vámhatósága, amelyben a fizetési nyilatkozatot elfogadták, az 5. cikk második bekezdésének megfelelően meggyőződik arról, hogy az adatbázis megemlíti a műveletet.
7. cikk
Minden csontozási műveletre legfeljebb két fizetési nyilatkozatot lehet elfogadni. Egy fizetési nyilatkozat az 1964/82/EGK rendelet 4. cikkében említett legfeljebb két kicsontozott húsra vonatkozó bizonyítványra vonatkozhat.
8. cikk
A 800/1999/EK rendelet 29. cikkének (5) bekezdése ellenére a termékek a fizetési nyilatkozat elfogadásától számított négy hónapig maradhatnak vámraktári vagy vámszabad területi eljárás alatt.
9. cikk
(1) A vámhatóságok naptári évenként legalább kétszer végeznek az adatbázis működésével és tartalmával kapcsolatos bejelentés nélküli ellenőrzést.
Az ellenőrzéseknek az adatbázis szerint az ellenőrzések kezdetekor a raktárban található termékek összmennyiségének legalább 5 %-ára kell kiterjedniük. Ezek az ellenőrzések biztosítják, hogy a tárolóhelyiségekben található húst bejegyzik az adatbázisba, és fordítva, hogy az adatbázisba bejegyzett húst a tárolóhelyiségekben azonosítani lehet.
Minden ellenőrzésről jelentés készül.
Ha az ellenőrzött termékminta más tagállam raktárában tárolt húst is tartalmaz, akkor a vámhatóságok az 515/97/EK tanácsi rendelet [7] 4. cikkének (1) bekezdésben említett kölcsönös segítségnyújtási szabályokat használják.
(2) A vámhatóságok az export-visszatérítés kifizetéséért felelős hivatalt tájékoztatják:
a) minden kibocsátott vagy visszavont engedélyről;
b) minden elvégzett ellenőrzésről.
Amennyiben szabálytalanság veszélyét feltételezik, a kifizető hivatalok kérhetik a vámhatóságot, hogy végezzen ellenőrzést.
(3) A 800/1999/EK rendelet 26. cikkének (7) bekezdése nem alkalmazható olyan termékekre, amelyek e rendelet előírásainak hatálya alá tartoznak.
10. cikk
Amennyiben a vámhatóságok úgy találják, hogy eltérés van a ténylegesen tárolt és az adatbázisban nyilvántartott készlet között, vagy hogy a 4. cikk (2) bekezdését megsértették, a 2. cikk (1) bekezdésében említett engedélyt visszavonják egy, a tagállamok által meghatározandó időszakra, amely nem lehet a probléma észlelésének napjától számított három hónapnál rövidebb.
Az engedélyt nem vonják vissza, ha a 4. cikk (2) bekezdésének megsértése, vagy a ténylegesen tárolt és az adatbázisban nyilvántartott készlet közötti eltérés vis maior eredménye.
Az engedélyt abban az esetben sem vonják vissza, ha a hiányzó vagy az adatbázisba be nem jegyzett mennyiségek az ellenőrzésre kiválasztott termékek összsúlyának kevesebb mint 1 %-át teszik ki, és kihagyásokra vagy egyszerű igazgatási hibákra vezethetők vissza, feltéve, hogy korrekciós intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy e hibák nem ismétlődnek meg. Ha megismétlődnek, akkor a vámhatóságok visszavonhatják az engedélyt.
11. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet a 2003. október 1-jétől elfogadott fizetési nyilatkozatokra kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2003. március 12-én.