A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. október 8.)
a Németország által az IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH révén végrehajtani szándékozott C 33/07 (korábbi N 339/06 és N 729/06) intézkedésről
(az értesítés a C(2008) 5581. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2009/364/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
Németország a 2006. május 30-án kelt és a Bizottságnál ugyanaznap iktatott levelében az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint bejelentette a Bizottságnak az intézkedés első részét, amelyet N 339/06. számú állami támogatásként vettek nyilvántartásba.
(2)
A Bizottság 2006. június 22-én kelt levelében további tájékoztatást kért. Németország 2006. július 13-án kelt levelében válaszolt. A Bizottság 2006. augusztus 31-i levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Németország 2006. szeptember 22-i levelében elküldött. A Bizottság 2006. október 11-én további tájékoztatást kért, amelyet Németország 2006. november 6-án kelt levelében megadott.
(3)
Németország 2006. november 9-én kelt és a Bizottságnál ugyanezen a napon iktatott levelében bejelentette az intézkedés második részét, amelyet a Bizottság N 729/06. számú állami támogatásként vett nyilvántartásba. Mivel átfedések mutatkoztak a két bejelentés (N 339/06. és N 729/06.) tárgyában, a Bizottság 2006. december 6-i levelében javasolta a két ügy összevonását és az egész levelezés egyetlen ügyként való kezelését, majd mindkét üggyel kapcsolatban további felvilágosítást kért. Németország 2007. január 23-án kelt levelében válaszolt.
(4)
A Bizottság 2007. február 28-án további felvilágosítást kért. Németország a határidő meghosszabbítása után 2007. április 11-i levelében válaszolt. A Bizottság 2007. május 4-i levelében további tájékoztatást kért. Németország a határidő meghosszabbítása után 2007. június 29-i levelében válaszolt.
(5)
A Bizottság 2007. augusztus 30-i levelében tájékoztatta Németországot arról, hogy a támogatással kapcsolatban elindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárást (a továbbiakban: az eljárást elindító határozat). Az említett határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság állásfoglalásra szólította fel Németországot és az érdekelt feleket.
(6)
Németország 2007. október 19-i levelében állást foglalt az eljárást elindító határozattal kapcsolatban. A Bizottság a határidő meghosszabbítását követően 2007. december 10-i keltezéssel levélben kapott észrevételt az IBG Beteiligutngsgesellschaft Sachsen-Anhalt (a továbbiakban: IBG-alap) nevű érdekelt féltől. Ezt az észrevételt a Bizottság 2008. január 21-i levelében megküldte Németországnak. Németország 2008. február 14-én kelt levelében válaszolt.
(7)
A Bizottság 2008. április 18-i levelében, valamint 2008. április 28-i és 2008. június 11-i e-mailjében további felvilágosítást kért. Németország 2008. június 5-i levelében és 2008. június 13-i e-mailjében további tájékoztatást küldött.
2. AZ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE
(8)
Az IBG-alap egy Szász-Anhalt tartomány által létrehozott és finanszírozott állami kockázatitőke-alap. Célja, hogy kockázati tőkét biztosítson azoknak a Szász-Anhalt tartománybeli technológiaorientált, innovatív kkv-knak, amelyek fejlődésük kezdeti, illetve növekedési szakaszában járnak. Szász-Anhalt az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott területnek számít (3).
(9)
Az IBG-alapot 2007. július 1. óta a GOODVENT Beteiligungsmanagement GmbH & Co. KG nevű alapkezelő társaság (a továbbiakban: az alapkezelő) kezeli, amelyet nyílt, megkülönböztetésmentes pályázati eljárással választottak ki. Az állami finanszírozás összesen 130 millió EUR-t tesz ki. Az intézkedés 2013. december 31-ig hatályos.
(10)
Az IBG-alap a következő befektetéseket kínálja:
a)
kkv-nként és tizenkét havi időszakonként legfeljebb 1,5 millió EUR összegű nyílt részesedés azzal a feltétellel, hogy a pénzeszközök legalább 30 %-át független magánbefektetők biztosítják az IBG-alap feltételeinek megfelelő feltételekkel;
b)
kkv-nként legfeljebb 10 millió EUR összegű nyílt részesedés - beleértve az olyan átváltási lehetőségeket, mint az átváltható kötvény, illetve az opciós kötvény - abban az esetben, ha a magánrészesedés egyenlő nagyságú, azonos feltételekkel és kockázattal nyújtják (pari passu);
c)
vállalkozásonként legfeljebb 5 millió EUR értékű csendes részesedés (a továbbiakban: az IBG-alap csendes részesedései), amelyet az IBG-alap önállóan, magánbefektetőktől függetlenül biztosít legfeljebb 10 évre;
d)
Az IBG-alap már meglévő csendes részesedéseinek nyílt részesedéssé történő átalakítása, amely a magánbefektetőkkel egyenlő feltételek között (pari passu) történik.
(11)
A Bizottság az eljárást elindító határozatában megállapította, hogy a nyílt részesedések, illetve az átváltási intézkedések az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek a befektetők (4) vagy az IBG-alapkezelő (5) javára nyújtott állami támogatásnak. Nem zárható ki azonban az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás megléte az IBG-alap (6), illetve a megcélzott vállalkozások javára. A Bizottság ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés összhangban áll a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (7) (a továbbiakban: az iránymutatás), és az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.
(12)
Az eljárást elindító határozat külön vizsgálta az IBG-alap csendes részesedéseit, mert Németország álláspontja szerint ezek piackonform hiteleszközök, tehát nem képeznek állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Bizottság viszont nem volt meggyőződve arról, hogy az IBG-alap csendes részesedései gazdasági szempontból valóban hiteleszköznek és nem inkább sajáttőke-eszköznek minősülnek.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS ELINDÍTÁSÁNAK OKAI
(13)
A Bizottság azért indította el a hivatalos vizsgálati eljárást, hogy megállapítsa, hogy az IBG-alap csendes részesedései gazdasági szempontból valóban - Németország nézetével megegyezően - hiteleszköznek, vagy inkább sajáttőke-eszköznek minősülnek-e. Amennyiben az IBG-alap csendes részesedései valóban hiteleszköznek minősülnek, annak eldöntéséhez, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a megcélzott vállalkozások javára nyújtott állami támogatásról van-e szó, a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló bizottsági közlemény (8) (a továbbiakban: az 1997. évi közlemény) irányadó, amelyet a piaci ár meghatározásához kell alkalmazni (9).
(14)
A Bizottság az eljárást elindító határozatában annak az álláspontjának adott hangot, hogy az IBG-alap csendes részesedései - amennyiben hiteleszköznek minősülnek - nem jelentenének előnyt az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a kedvezményezett vállalkozásnak, mivel az 1997. évi közlemény értelmében megfelelnek a piaci feltételeknek. Amennyiben azonban az IBG-alap csendes részesedései saját tőkének minősülnek, nem zárható ki, hogy állami támogatás áll fenn a megcélzott vállalkozás javára, mivel elképzelhető, hogy az intézkedéssel a kockázatitőke-piac elégtelen működését orvosolnák.
(15)
Annak tisztázása érdekében, hogy az IBG-alap csendes részesedései hitel- vagy sajáttőke-eszköznek minősülnek-e, az eljárást elindító határozatban az iránymutatás 4.3.3. pontja alapján megvizsgálták az eszközök gazdasági tartalmát, és figyelembe vették, hogy a befektető mennyiben visel kockázatot, adott esetben milyen veszteségek terhelik, hogy a nyereségalapú díjazás elsőbbséget élvez-e a rögzített díjazással szemben, hogy a befektető a megcélzott vállalkozás fizetésképtelensége esetén hol helyezkedik el a hitelezői rangsorban, és az alkalmazandó nemzeti jogi, szabályozási, pénzügyi és számviteli előírások miként kezelik a szóban forgó befektetési eszközt.
(16)
Az IBG-alap csendes részesedéseinek gazdasági szempontú vizsgálatakor a Bizottság a következő esetleges különbségeket állapította meg a hagyományos hiteleszközök és az IBG-alap csendes részesedései között:
a) Hátrasorolás: a megcélzott vállalkozás fizetésképtelensége esetén az IBG-alap csendes részesedései elsőbbséget élveznek a saját tőkével szemben, de alárendeltek a hitelekhez és más idegen kötelezettségekhez képest.
b) Biztosítékok: Az IBG-alap csendes részesedései részben (legalább 10 %-ban) biztosítottak, ami jóval alacsonyabb az idegen finanszírozás esetén előírt szintnél.
c) Visszafizetés: Az IBG-alap csendes részesedéseinek visszafizetésére évente kétszer kerül sor, míg a hagyományos hiteleszközök esetében rendszerint havonta kell törleszteni a kamatokkal megnövelt tőkét.
d) Tájékozódási és ellenőrzési jogkörök: Különbségeket állapítottak meg a tájékozódási és ellenőrzési jogkörök tekintetében, még akkor is, ha olykor a hagyományos hitelszerződések is tartalmaznak a tulajdonosi és az ellenőrzési jogkör átadására vonatkozó záradékot.
e) Felmondási jog: A szerződés felmondásával kapcsolatban is megállapítottak bizonyos eltéréseket.
f) Díjazás: Nem lehetett 100 %-os biztonsággal megállapítani, hogy a nyereségorientált egyszeri kilépési díjazás nagyobbik összetevője a rögzített díjazás.
(17)
A Bizottság a fentiek miatt kétségbe vonta, hogy az IBG-alap csendes részesedései hiteleszköznek minősülnek-e, és felszólította az érdekelt feleket, hogy e tekintetben tegyék meg észrevételeiket.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(18)
A Hivatalos Lapban történő közzétételt (10) követően a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (11) 20. cikkének (2) bekezdése alapján észrevételeket kapott az IBG-alaptól, amelyekben az részletesen kifejtette, miért minősülnek hiteleszköznek az IBG-alap csendes részesedései.
a) Hátrasorolás
(19)
Az IBG-alap ismerteti a csendes részesedések besorolását. Eszerint a hátrasorolást nem törvény írja elő, hanem önkéntes alapon állapították meg. Az észrevétel szerint nem ritkaság, hogy a hiteleszközök különböző besorolást kapnak. A felvásárlások finanszírozása esetén a követeléseket gyakorlatilag mindig elsőbbséget élvező és hátrább sorolt követelésekre osztják. Az IBG-alap észrevételeiben utal arra, hogy bár a csendes részesedéseket adott esetben hátrább sorolják a hitelekkel és más idegen kötelezettségekkel szemben, a saját tőkével szemben mindig elsőbbséget élveznek, és a megcélzott vállalkozás veszteségeiből semmiképpen nem vállalnak részt.
b) Biztosítékok
(20)
Az IBG-alap kifejti, hogy a csendes részesedések értékének 10-30 %-ára a megcélzott vállalkozás hányadtulajdonosai kezességet vállalnak. A biztosíték pontos összege esetenként eltérhet egymástól, különösen a hányadtulajdonos által - például saját tőke vagy szellemi tulajdonjogok formájában - előzőleg a vállalkozásba bevitt vagyon értékének függvényében. A hiteleszközök az esettől függően különböző formát ölthetnek. A gyakorlatban létezik 0 %-os biztosíték is (az úgynevezett biankóhitel esetén), ez azonban még nem jelenti azt, hogy a hiteleszközből sajáttőke-eszköz lesz.
c) Visszafizetés
(21)
Az IBG-alap szerint az IBG-alap csendes részesedéseinek visszafizetési feltételei hasonlítanak a hiteleszközökéhez. A hagyományos hitelek esetén sem feltétlenül havonta törlesztik a kamattal megnövelt tőkét. A vállalkozás likviditásának függvényében éppúgy előfordul a fél-, illetve negyedévi törlesztés, mint a havi fizetés. A polgári törvénykönyv (BGB) szerint a kamat minden év elteltével fizetendő, de ettől eltérően is meg lehet állapodni.
(22)
A tőke visszafizetését illetően az IBG-alap arra hivatkozik, hogy a BGB szerint - amennyiben a szerződésben másként nem állapodnak meg - a visszafizetés a kölcsön felmondásakor esedékes. Az IBG-alap csendes részesedései megfelelnek a BGB előírásainak, és semmilyen ettől eltérő szerződéses megállapodást nem tartalmaznak.
d) Tájékozódási és ellenőrzési jogok
(23)
Az IBG-alap további érveket sorol fel az IBG-alap csendes részesedései, illetve a hiteleszközök közötti hasonlóság alátámasztására a tájékozódási, tulajdonosi és ellenőrzési jogok átadásáról szóló záradékok tekintetében. A hitelszerződések esetén gyakori a tulajdonosi és ellenőrzési jogok átadását kimondó záradék. Ehhez a hitelezők az IBG-alap szerint elsősorban a bankkölcsönök, a projektfinanszírozások és a felvásárlások finanszírozása esetén ragaszkodnak. Az ilyen típusú hitelekben és az IBG-alap csendes részesedéseiben az a közös, hogy a futamidejük hosszú, és csak felmondáskor esedékesek. A hitelezők ellenszolgáltatásul olyan átfogó megállapodásokat követelnek, amelyek feljogosítják őket a hitelszerződés idő előtti felmondására abban az esetben, ha az adós megszegi a megállapodásokat.
(24)
A bankkölcsönökhöz a Bundesverband deutscher Banken (a német magánbankok ernyőszervezete) külön mintaszerződést készített, amely a tulajdonosi és ellenőrzési jogok átadására vonatkozóan részletes záradékot tartalmaz. Ezenkívül a projektek és felvásárlások finanszírozása tekintetében az IBG-alap több olyan vonatkozó német dokumentumra is hivatkozik, amelyben a hitelezők átfogó ellenőrzési záradékait ismertetik és elismerik.
e) Felmondás
(25)
Az IBG-alap további érveket hoz fel az IBG-alap csendes részesedései, illetve a hiteleszközök közötti hasonlóságra, figyelemmel a szerződés felmondásának feltételeire. Szerződésszegés, a közösen megállapított feltételek be nem tartása, valótlan információk közlése, illetve ellenőrzés átadása esetén a szerződést a megcélzott vállalkozás és az IBG-alap is felmondhatja. Jóllehet a szerződés felmondására az IBG-alap csendes részesedéseinél alkalmazott egyedi terminológia eltér a hagyományos hitelekétől, ez mindössze azt hivatott hangsúlyozni, hogy az eszköz nem egyezik meg a hagyományos hitelekkel.
f) Díjak
(26)
Az IBG-alap ismerteti az IBG-alap csendes részesedéseire vonatkozó díjazási rendszert, amelyben a 13 %-os éves összdíj túlnyomórészt a rögzített díjból áll. Ennek két eleme van: a rögzített kamatlábon alapuló összetevő, amelyet a megcélzott vállalkozás hitelkockázati minősítése alapján határoznak meg és a befektetés hozamától függetlenül fizetnek, illetve a nyereségalapú összetevő, amelyet bizonyos jövedelmezőségi referenciaérték átlépése esetén fizetnek. A nyereségalapú elem az IBG-alap szerint mindig legalább 250 bázisponttal alacsonyabb a rögzített kamatlábon alapuló összetevőnél. Az éves 13 %-os összdíjon kívül egyszeri rögzített kilépési díjat is felszámítanak, amelyet a csendes részesedés névértékének százalékos arányában határoznak meg, tehát nem függ a befektetés jövedelmezőségétől.
g) Számviteli és adóügyi kezelés
(27)
Az IBG-alap részletesen kifejti, hogy az IBG-alap csendes részesedéseit a német jog (polgári, számviteli és adójog), valamint a nemzetközi számviteli előírások (IFRS, IAS) szerint tipikus csendes részesedésnek, és ezért hiteleszköznek kell tekinteni.
5. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
5.1. Az eljárást elindító határozattal kapcsolatos észrevételek
(28)
A Bizottság a Hivatalos Lapban történő közzétételt (12) követően a 659/1999/EK rendelet 20. cikkének (2) bekezdése értelmében észrevételeket kapott Németországtól. Németország véleménye szerint az IBG-alap csendes részesedései a következő okokból tekintendők tipikus csendes részesedésnek és ezért hiteleszköznek:
a)
A polgári, a számviteli és az adójog ezeket a befektetési eszközöket idegen tőkeként kezeli.
b)
A tájékozódási és ellenőrzési jogok, valamint a befektetés felmondására vonatkozó előírások hasonlók a hiteleszközökéhez.
c)
A részesedés felmondása esetén a hiteleszközökhöz hasonlóan a tőkét kamatokkal megnövelve kell visszafizetni.
d)
A díjazás nagyobbik része a rögzített kamatlábas összetevő, ami azt támasztja alá, hogy az IBG-alap csendes részesedéseit hiteleszközként kell kezelni.
e)
Az IBG-alap csendes részesedéseinek a hitelekkel és más idegen kötelezettségekkel szembeni hátrasorolására azért van szükség, hogy elkerüljék a hitelfelvevő gyenge hitelpozíciójából fakadó azonnali könyv szerinti fizetésképtelenséget.
f)
Gyakran előfordul, hogy a bankok és hitelintézetek a mezzanine-tőkét is hiteleszközként kezelik, még akkor is, ha nincsen biztosítva.
5.2. Megjegyzések az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban
(29)
Németország az érdekelt felek észrevételeihez fűzött megjegyzéseiben egyetért az IBG-alappal, és megismétli az eljárást elindító határozathoz fűzött megjegyzéseiben szereplő következtetéseit. Ezenkívül hangsúlyozza, hogy az IBG-alap csendes részesedéseit piaci feltételekkel nyújtották, és azok nem tartalmaznak állami támogatást, mivel összhangban állnak a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménnyel (13) (a továbbiakban: a 2008. évi közlemény).
(30)
Németország a Bizottsággal folytatott további levelezésében ismertette az IBG-alap által alkalmazott és a PricewaterhouseCoopers által ellenőrzött hitelminősítési rendszert, amely szerint a megcélzott vállalkozásokat a „nagyon jó” (AAA) kategóriától a „rossz/nehéz pénzügyi helyzet” (CCC) kategóriáig terjedő skálán sorolják be, és a CCC besorolású vállalkozások nem részesülhetnek finanszírozásban. A megcélzott vállalkozások hitelkockázatának értékelésénél figyelembe veszik az IBG-alap csendes részesedéseinek alacsony biztosítottságát és rangját.
(31)
A kockázatnak megfelelő kamatlábak megállapítása a hitelminősítési rendszer alapján történik. A csendes részesedésekre vonatkozó díjat mindig rögzített kamatlábon számítják, amely az IBOR-ból és egy megfelelő különbözetből tevődik össze. Ez a különbözet a vállalkozás hitelminősítésétől függően 100 bázisponttól 650 bázispontig terjedhet. Az IBG-alap hitelminősítési rendszerében nem minősíthető vállalkozások esetében legalább 400 bázispontnak megfelelő különbözetet számítanak, amely azonban semmiképpen nem alacsonyabb, mint az, amelyet az anyavállalatra alkalmaznának.
6. AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE
6.1. Törvényesség
(32)
Németország még a végrehajtás előtt bejelentette az intézkedést, és ezzel teljesítette az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt kötelezettségét. Az intézkedés csak a Bizottság jóváhagyása után lép hatályba.
6.2. Az intézkedés értékelésének jogalapja
6.2.1. Az IBG-alap csendes részesedéseinek gazdasági besorolása
(33)
Annak tisztázása érdekében, hogy az IBG-alap csendes részesedései gazdasági szempontból hitel- vagy sajáttőke-eszköznek minősülnek-e, meg kellett vizsgálni azokat az iránymutatás alapján. Az iránymutatás 2.2. pontja a következőképpen határozza meg a kvázi-sajáttőke befektetési instrumentumokat és az adósság befektetési instrumentumokat:
- „Kvázi-sajáttőke befektetési instrumentumok”: olyan instrumentumok, amelyek hozama a tulajdonos (befektető/kölcsönadó) számára elsősorban a kibocsátó megcélzott vállalkozás nyereségétől vagy veszteségétől függ, veszteséggel szemben nincsenek biztosítva. E meghatározás a tartalom formával szembeni elsődlegességét hangsúlyozó megközelítésen alapul.
- „Adósság befektetési instrumentumok”: Kölcsönök és egyéb finanszírozási eszközök, amelyek a kölcsönadó/befektető számára elsődlegesen egy rögzített minimumjövedelmet nyújtanak, és legalább részben biztosítottak. E meghatározás a tartalom formával szembeni elsődlegességét hangsúlyozó megközelítésen alapul.
(34)
Az iránymutatás 4.3.3. pontja kimondja, hogy „a Bizottság inkább az eszköz gazdasági lényegét veszi tekintetbe, mint a megnevezését és a befektetők általi minősítését … [, és különösen a következőket veszi figyelembe]: a befektetőnek a megcélzott vállalkozásban vállalt kockázati szintjét, a befektető esetleges veszteségeit, a nyereségtől függő javadalmazás elsőrendűségét a rögzített javadalmazással szemben és a befektető rangsorolását a vállalkozás csődje esetén… [,és] hogy az uralkodó hazai jogi, szabályozási, pénzügyi és számviteli szabályok miként kezelik a befektetési eszközt, ha ezek a minősítés szempontjából lényegesek és következetesek”.
(35)
A Németország által ismertetett érvek és az érdekelt fél (IBG-alap) által az eljárást elindító határozathoz fűzött észrevételekben foglalt információk megvizsgálása után a következő állapítható meg:
a) A befektető kockázatai
(36)
Az iránymutatás alapján megállapították az IBG-alap által viselt kockázatok és potenciális veszteségek mértékét. Ehhez figyelembe vették, hogy az IBG-alap csendes részesedései a hiteleszközökhöz hasonlóan nem viselik azt a teljes kimeneti kockázatot, amelyet egy befektető viselne (14). Az IBG-alap csendes részesedései a tőkerészesedésekkel ellentétben semmiképpen nem vállalnak részt a megcélzott vállalkozás veszteségeiben - ez az iránymutatás 4.3.3. pontja szerint kifejezetten a saját tőke és hiteleszközök közötti különbségtétel kritériuma. A hiteleszközökhöz hasonlóan a szerződéses előírások szerint a vállalkozás pénzforgalmából kell visszafizetni az IBG-alap csendes részesedéseire vonatkozó tőkét és annak kamatait, a nyereségalapú összetevőket is ideértve. Ami tehát a befektető által viselt kockázatokat és az esetleges veszteségeket illeti, az IBG-alap csendes részesedései adósság befektetési instrumentumoknak tekinthetők.
b) Hátrasorolás
(37)
Az iránymutatás értelmében figyelembe kell venni a fizetésképtelenség esetén érvényesíthető követelések sorrendjét. Az IBG-alap csendes részesedései hátrasoroltak a hitelekkel és más idegen kötelezettségekkel szemben, de elsőbbséget élveznek a saját tőkével szemben, és semmiképpen nem vállalnak részt a megcélzott vállalkozás veszteségeiből, ami a hiteleszközök jellemzője. Gyakran előfordul a nem vagy részben biztosított adósságok hátrasorolása az előnyben részesített hitelezők követeléseivel szemben. Bár az IBG-alap hátrasorolt csendes részesedései valóban nagyobb kockázattal járnak, mint a nem hátrasorolt adósságok, ez a kockázatnak megfelelő kamatozáson meg is mutatkozik. A más hitelezőkkel szembeni hátrasorolásból tehát egymagában még nem következik, hogy az IBG-alap csendes részesedéseit kvázi-sajáttőke befektetési instrumentumokként kell besorolni.
c) Biztosítékok
(38)
Az iránymutatás szerint a hiteleszköznek legalább részben biztosítottnak kell lennie. Figyelembe kell venni, hogy az IBG-alap csendes részesedései értékének 10-30 %-át a célzott vállalkozások résztulajdonosainak kezességvállalása biztosítja. A biztosítással szemben támasztott alacsony követelmény azzal magyarázható, hogy a gyorsan növekedő, technológiaorientált kkv-k nem rendelkeznek megfelelő értékes biztosítékkal. Ezenkívül a részbeni biztosíték az IBG-alap csendes részesedéseinek alacsony rangját figyelembe véve is megfelelőnek tűnik. Az IBG-alap csendes részesedéseinek hátrasorolását és részbeni biztosítását megfelelően figyelembe veszik a díjazás mértékének megállapításánál. Megállapítható tehát, hogy az IBG-alap csendes részesedései az iránymutatással összhangban részben biztosítottak.
d) Díjak
(39)
A hiteleszközök esetében az iránymutatás értelmében túlnyomó részben kell lennie a rögzített díjazásnak. Az IBG-alap csendes részesedéseinek nyereségalapú összetevője mindig legalább 250 bázisponttal alacsonyabb a rögzített kamatlábon alapuló összetevőnél. A rögzített díj részarányát tovább növeli, hogy a 13 %-os teljes díjazáson felül egyszeri rögzített kilépési díjat is fizetnek. Ez azt jelenti, hogy az IBG-alap csendes részesedéseinek nagyobbik díjösszetevője az iránymutatással összhangban a rögzített kamatlábas összetevő.
e) Tulajdonosi és ellenőrzési jogok átadására vonatkozó záradékok
(40)
A Bizottság az érdekelt fél által beküldött részletes információk megvizsgálása után arra az eredményre jutott, hogy az IBG-alap csendes részesedéseire vonatkozóan a tájékozódási, tulajdonosi és ellenőrzési jogok átadásáról szóló záradékok hasonlóak a nem/részben biztosított hátrasorolt hiteleszközökben foglaltakhoz, amelyeknél rendszerint intenzív felügyeletre, valamint részletes és azonnali információkra van szükség a vállalkozás gazdasági fejlődésével kapcsolatban, és amelyek esetén külön rögzítik, mely pénzügyi mutatókat vagy megállapodásokat kell a vállalkozásnak betartania. Az IBG-alap csendes részesedéseit ezért a tájékozódási, tulajdonosi és ellenőrzési jogok átadására vonatkozó záradékok figyelembevételével hiteleszköznek kell tekinteni.
f) Felmondási jog
(41)
A Bizottság az eljárást elindító határozatában elismerte, hogy az IBG-alapnak a csendes részesedésről szóló szerződés felmondására vonatkozó feltételei annyiban hasonlónak tűnnek a hiteleszközökéhez, hogy a befektetés szerződésszegés, a közösen megállapított feltételek be nem tartása, valótlan információk közlése, illetve az ellenőrzési jog átadása esetén felmondható. A Bizottság figyelembe vette, hogy a terminológiai különbségek kizárólag az IBG-alap csendes részesedéseinek különlegességét hivatottak kifejezni a hagyományos hiteleszközökkel szemben. Az IBG-alap csendes részesedéseinek felmondási feltételei ezért a terminológiai különbségektől eltekintve alapvetően hasonlítanak a hagyományos hiteleszközökéihez.
g) Jogi, számviteli és adóügyi kezelés
(42)
A Bizottság megállapítja, hogy az IBG-alap csendes részesedései - amint azt Németország és az IBG-alap alátámasztotta - az idevágó német jogi előírások (polgári, számviteli és adójog) és a nemzetközi számviteli előírások (IAS) szerint tipikus csendes részesedések, és ezért hiteleszköznek minősülnek.
h) Következtetés
(43)
Az IBG-alap csendes részesedéseinek gazdasági szempontú vizsgálata alapján és az eszközök jogi, számviteli és adóügyi kezelésének figyelembevételével megállapítható, hogy az IBG-alap csendes részesedései gazdasági szempontból hiteleszköznek minősülhetnek.
6.2.2. Az IBG-alap csendes részesedéseinek támogatási jellege
(44)
A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke alapján is megvizsgálta az IBG-alap csendes részesedéseit. Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozzon, a következő kritériumoknak kell teljesülniük:
a)
az intézkedést állami eszközökből nyújtják;
b)
az intézkedés a kedvezményezett előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget;
c)
ez az előny szelektív abból a szempontból, hogy csak meghatározott vállalkozásokra vagy gazdasági ágazatokra korlátozódik;
d)
az intézkedés hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre.
(45)
A Bizottság az eljárást elindító határozatában arra az eredményre jutott, hogy az IBG-alap csendes részesedései - amennyiben hiteleszköznek minősülnek - az 1997. évi közlemény értelmében piackonform hiteleszköznek tekintendők. Az eszköz a 2008. évi közlemény értelmében is piackonform, mivel az IBG-alap valamennyi vállalkozás esetében megvizsgálja a hitelkockázatot - beleértve a fizetésképtelenség esetén történő hátrasorolást és a biztosítottság mértékét -, és a kockázatnak megfelelő kamatlábat alkalmaz.
(46)
Ennek megfelelően megállapítható, hogy az IBG-alap csendes részesedései az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek a megcélzott vállalkozások javára nyújtott állami támogatásnak,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által az IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH révén végrehajtani szándékozott intézkedés a csendes részesedéseket illetően az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül támogatásnak.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2008. október 8-án.