A TANÁCS 862/2009/EK RENDELETE
(2009. szeptember 15.)
az 1487/2005/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára kivetett dömpingellenes vámokról szóló részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács az 1487/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára (a továbbiakban: poliészter szövet vagy érintett termék). Az említett rendeletet eredményező vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakot vette alapul vizsgálati időszakként (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak).
(2)
Az abszorpcióellenes újbóli vizsgálatot követően az 1087/2007/EK tanácsi rendelet (3) módosította ezeket az intézkedéseket. A jelenleg hatályban lévő vámtételek 14,1 %-tól 74,8 %-ig terjednek.
2. AZ ELJÁRÁS
2.1. Felülvizsgálati kérelem
(3)
2008. április 1-jén a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti kérelem érkezett részleges időközi felülvizsgálat megindítására annak tisztázása érdekében, hogy egyes termékfajták a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartoznak-e.
(4)
A kérelmet a Hüpeden GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmező) németországi importőr nyújtotta be.
(5)
A kérelmező állítása szerint az általa importált terméket kizárólag olyan különleges ragasztószalagok előállítására használják, amelyek motorok, leginkább gépjárműmotorok huzalozásához alkalmazott kábelek szigetelésére szolgálnak (a továbbiakban: szalag kategóriájú termék), és ez a szalag kategóriájú termék műszaki és vegyi jellemzői alapján eltér az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termékek jellemzőitől. A kérelmező különösen a szakítószilárdság és a színezet tekintetében vélt különbségeket felfedezni. A kérelmező állítása szerint a szalag kategóriájú termék ezért kívül esik az eredeti vizsgálat hatályán, és így nem képezheti tárgyát a fent említett intézkedéseknek.
2.2. Az eljárás megindítása
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. június 6-án megjelent értesítéssel (4) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik. A felülvizsgálat főként azt hivatott tisztázni, hogy a szalag kategóriájú termék az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik-e.
2.3. Felülvizsgálati eljárás
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, a közösségi gyártókat, felhasználókat és importőröket a részleges felülvizsgálati eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(8)
A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amely az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkezett.
(9)
Tekintettel a felülvizsgálat hatályára, a Bizottság nem jelölt ki vizsgálati időszakot e felülvizsgálat céljára. A kitöltött kérdőívekben található információk a 2007. július 1. és a 2008. június 30. közötti időszakra vonatkoztak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). A figyelembe vett időszak tekintetében kért információk a szalag kategóriájú termék, valamint más típusú poliészter szövetek eladási/beszerzési mennyiségére és értékére, gyártási mennyiségére és kapacitására vonatkoztak. Ezenkívül az érintett feleket a Bizottság arra kérte, hogy ismertessenek minden olyan hasonlóságot vagy különbözőséget, amely a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek gyártási folyamatai, műszaki jellemzői, végfelhasználása, kölcsönös helyettesíthetősége stb. terén tapasztalható.
(10)
A kérdőívet a kérelmező, a szalag kategóriájú termék egyik kínai exportáló gyártója, egyik közösségi gyártója és egyik felhasználója, valamint más típusú poliészter szövetek két közösségi gyártója töltötte ki.
(11)
A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek tartott információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a meglévő dömpingellenes intézkedések hatályának módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben ellenőrző látogatásokat tett:
-
Hüpeden GmbH & Co. KG, Hamburg, Németország,
-
TFE Textil, Nüziders, Ausztria,
-
Wujiang Glacier Fabrics, Wujiang, Kína.
(12)
A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján e felülvizsgálat következtetéseit levonta (a továbbiakban: a felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatás). Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.
(13)
A felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette, és az alábbi preambulumbekezdésekben megválaszolta.
3. AZ ÉRINTETT TERMÉK
(14)
Az érintett termék - ahogyan azt az eredeti rendelet is meghatározza - a Kínából származó, a jelenleg az ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 és ex 5407 69 90 KN-kód alá tartozó, legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmazó szintetikus fonalból készült, festett (fehérre festett is) vagy nyomott szövet.
4. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI
(15)
A Bizottság először azt vizsgálta, hogy a szalag kategóriájú termék azoknak az intézkedéseknek a hatálya alá tartozik-e, amelyek az eredeti rendeletben leírt, Kínából származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékekre vonatkoznak. A Bizottság ezután azt vizsgálta, módosítani kell-e az érintett termékkört azzal az indokkal, hogy a szalag kategóriájú termék nem alkot egy termékcsoportot a más típusú poliészter szövetekkel.
4.1. Az eredeti vizsgálat hatálya alá tartozó termékkör
(16)
Mint ismeretes, az érintett terméket poliészter fonalból szövik, és az így nyert szövetet kikészítik. A fonal lehet előfestett. A kikészítés általában a szövetek nyomását vagy festését jelenti, de további kikészítő műveletek is alkalmazhatók ún. őszibarackhéj-hatás (peau de pêche) elérésére vagy például a szövet víztaszítóvá tételére.
(17)
Az eredeti rendelet (8) preambulumbekezdése megemlíti, hogy az érintett terméket meg kell különböztetni a poliészter szálból készült, különböző színű fonalakból szőtt szövetektől, amelyek esetében az előfestett fonalat szövik szövetté, és a szövetmintát a minta szövésével hozzák létre. Ezek a szövetek az 5407 53 00 és az 5407 61 50 KN-kód alá tartoznak, így kívül esnek az érintett termékkörön, és nem képezik tárgyát a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek.
(18)
A kérelmező felülvizsgálat iránti kérelmében azt állította, hogy a szalag kategóriájú termék nem tartozik az eredeti rendeletben meghatározott érintett termékkörbe, mivel festett fonalból készül, és ezért a fenti (17) preambulumbekezdésben leírt terméknek felel meg. A kérelmező arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Kínából származó szalag kategóriájú termék közösségi behozatalát eddig következetesen az 5407 53 00 KN-kód alatt jelentette be, már a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése előtt is. A fenti állítással kapcsolatosan meg kell jegyezni, hogy az e rendelethez hasonló dömpingellenes rendeletek nem megfelelő jogi eszközök annak tisztázására, hogy bizonyos szállítmányokat mely KN-kód alá kellett volna besorolni. Ez a kérdés elsősorban a nemzeti hatóságokat érinti, amelyek szükség esetén támaszkodhatnak kötelező érvényű tarifális felvilágosításra, és/vagy az Európai Közösségek Bíróságánál kérelmezhetik előzetes döntési eljárás indítását. Mindazonáltal, ha a kérelmező által behozott termékek egyikére sem lehetne az eredeti rendeletben foglalt dömpingellenes vámot kivetni, e felülvizsgálatnak nem lenne semmilyen gyakorlati jelentősége. A vizsgálat e tekintetben feltárta, hogy a szalag kategóriájú termék festett fonalakból készült, azonban ezek nem különböző színű fonalak, és szövésük során nem keletkezik szemmel látható minta. Ezért - e vizsgálat szempontjából - a szalag kategóriájú terméket meg kell különböztetni a (17) preambulumbekezdésben leírt terméktől.
(19)
A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy a szalag kategóriájú terméket különböző színű fonalakból készült szövetnek kell tekinteni, mivel a poliészter szálba kevert szén nem oszlik el egyenletesen, így a fonalban a fekete különböző árnyalatait hozza létre. Állítása igazolására a kérelmező egyrészt független szakértők véleményére, másrészt a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (5) I. melléklete II. részének XI. szakaszára vonatkozó alszámos megjegyzésekre hivatkozik, amelyek értelmében a különböző színű fonalakból készült szövetek meghatározásába beletartoznak az olyan fonalakból szőtt termékek is, amelyeket egyazon szín különböző árnyalataira festettek.
(20)
Az állításra válaszul a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy e rendeletnek nem célja meghatározni, melyik KN-kód alatt kell bejelenteni a szalag kategóriájú termék behozatalát. Az állítást ezért a Bizottság a vizsgálat szempontjából irrelevánsnak ítélte, mivel - ahogyan az már a fentiekben is szerepelt - a vámbesorolásokra vonatkozó kérdések elsősorban az illetékes nemzeti hatóságokat érintik.
(21)
Felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező azt is állította, hogy az eredeti vizsgálat megkezdésekor és az ideiglenes szakasz során a figyelem kizárólag a ruházati cikkekhez használt poliészter szövetekre összpontosult, és ezért az érintett termék meghatározása csak az ilyen típusú szöveteket foglalhatja magában, és a dömpingellenes intézkedések csak ezekre a szövetekre vonatkozhatnak. A kérelmező továbbá kifejtette azon véleményét, miszerint az eredeti vizsgálat termékkörét csak a végleges dömpingellenes vámot kirovó eredeti rendelet terjesztette ki, hogy az a felhasználás minden típusát lefedje. A kérelmező szerint a szalag kategóriájú terméket a gépjárműiparban rendkívül speciális célra használják, ezért nem kellene az érintett termékkör részének tekinteni.
(22)
A fenti állítás kapcsán megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítés (6)„rendes körülmények között ruházati felhasználásra használt” poliészter szövetekre, nem pedig „kizárólag ruházati felhasználásra használt” poliészter szövetekre utal. Eszerint - a kérelmező állításával ellentétben - az érintett termékkör nem bővült ki az eredeti vizsgálat megindítása és a végleges intézkedések meghozatala között. Azonkívül, hogy az eredeti rendelet a „fehérre festett” poliészter szövetek bevonásával pontosítja az érintett termékkört, nincs más különbség a 426/2005/EK bizottsági rendeletben (7) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) és az eredeti vizsgálatról szóló végleges rendeletben (azaz az eredeti rendeletben) meghatározott érintett termék között. A két rendeletben sem a rendelkező rész (az 1. cikk (1) bekezdése), sem az érintett termék meghatározására vonatkozó szöveg (preambulumbekezdések) nem mentesíti a különös végfelhasználási célból behozott poliészter szöveteket a vám alól. Az ideiglenes rendelet - főként (11) preambulumbekezdésének első mondata - fizikai jellemzői alapján határozza meg az érintett terméket. Itt is az szerepel, hogy a poliészter szöveteket „rendszerint” használják ruházati cikkek készítéséhez, az e célú felhasználás azonban semmilyen módon nem feltétele annak, hogy egy termék a vizsgálat és/vagy az (ideiglenes) vám hatálya alá essen. Később, az eredeti vizsgálat során felismert számos alkalmazási lehetőség (pl. bútorszövet, lakásdekoráció) fényében az eredeti rendelet (6) preambulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy a termékmeghatározás - tekintet nélkül a végfelhasználásra - minden poliészter szövetre vonatkozik. Ezért az eredeti vizsgálat érintett termékének meghatározása kiterjed a szalag kategóriájú termékre és minden más poliészter szövetre, ideértve a gépjárműipari alkalmazásra használt poliészter szöveteket is.
(23)
A kérelmező - a fent leírtakhoz hasonló érvekkel alátámasztva - azt is állította, hogy az eredeti vizsgálat során nem tudott megfelelően élni védekezéshez való jogával, mivel az érintett termékkört az ideiglenes és a végleges szakasz között terjesztették ki, miközben erről a változásról nem értesítették a lehetséges érdekelt feleket. A kérelmező azt állította: ez volt az oka annak, hogy az eredeti vizsgálat során sem ő, sem kínai beszállítója nem működött együtt a Bizottsággal.
(24)
Mint ismeretes, és mint ahogyan azt a (22) preambulumbekezdés is említi, a termékmeghatározás nem bővült az eredeti vizsgálat során, hiszen már a kezdeti szakasztól a ruházati cikkek készítésétől eltérő, más lehetséges felhasználási típusokat is magában foglalt. Ráadásul a kérelmező tapasztalt importáló kereskedő, amely más dömpingellenes vizsgálatok alkalmával már együttműködött a Bizottsággal, és ezért megfelelő tájékozottsággal rendelkezik az ilyen vizsgálatokkal, így az eljárásokkal és az információforrásokkal (például a Hivatalos Lappal) kapcsolatban. Ennek fényében fontos azt is megjegyezni, hogy - amint azt az eredeti rendelet (9) és (10) preambulumbekezdése említi - az ideiglenes rendelet közzétételét követően számos érdekelt fél ellenezte a nem ruházati célra (hanem pl. bútorszövet, lakásdekoráció vagy esernyőszövet készítéséhez) használt poliészter szövetekre vonatkozó intézkedések bevezetését. Ez azt bizonyítja, hogy az érdekelt felek megértették: a vizsgálat sosem korlátozódott a ruházati céllal használt poliészter szövetekre. A fentiekből következően a Bizottság a kérelmező állítását elutasította.
(25)
A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező továbbá azt állította, hogy az eredeti vizsgálat során megjegyzéseket nyújtott be, és ezzel egyidejűleg az ügy kapcsán aktív eszmecserét folytatott számos olyan textilipari szövetséggel, amely részt vett a vizsgálatban. A kérelmező szerint a Bizottság egyetlen alkalommal sem jelezte, hogy a szalag kategóriájú termék a vizsgálat vagy az intézkedések hatálya alá tartozik.
(26)
Először is meg kell jegyezni, hogy a kérelmező egyértelműen teljes mértékben tudatában volt annak, hogy a Bizottság elindította az eredeti vizsgálatot. Ezenfelül, ahogyan az a fentiekben is szerepel, a vizsgálat már a kezdetektől fogva kiterjedt a poliészter szövetekre is. A kérelmező továbbá nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely igazolta volna, hogy a Bizottság valaha is kizárta a szalag kategóriájú terméket az eredeti vizsgálat hatásköréből, vagy hogy a felek bármelyike erre javaslatot tett volna. A kérelmező az eredeti vizsgálat során olyan megjegyzéseket juttatott el a Bizottsághoz, amelyek az általános közösségi érdek vonatkozásában foglalkoztak az eljárással, illetve a fehérített vagy fehérítetlen szöveteknek a dömpingellenes intézkedések hatáskörébe való lehetséges felvételéről szóltak. Előfordulhat, hogy a kérelmező úgy értelmezte: a szalag kategóriájú termék behozatala tekintetében nem érinti őt az eredeti vizsgálat. Amennyiben ez történt, az ilyen értelmezés hátterében az állhatott, hogy a kérelmező a szalag kategóriájú termékek behozatalát az 5407 53 00 KN-kód alatt jelentette be, és erre a kódra az eredeti vizsgálat nem terjedt ki. A vizsgálat hatáskörét azonban nem korlátozhatja az a tény, hogy egy gazdasági szereplő a vizsgálat hatáskörébe eső egyes árukat helytelen KN-kód alatt jelentett be. A fentiekből következően a Bizottság a kérelmező állítását elutasította.
(27)
A fentiek fényében megerősítést nyert, hogy a Kínából származó szalag kategóriájú termék az eredeti rendeletben foglalt intézkedések hatálya alá tartozik.
4.2. A szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusainak összehasonlítása
(28)
Annak megvizsgálásához, hogy a szalag kategóriájú termék egy termékkörbe tartozik-e a poliészter szövetek más típusaival, a Bizottság elvégezte a két termékcsoport alapvető fizikai, műszaki és vegyi jellemzőinek összehasonlítását. További kiegészítő kritériumokat is vizsgált, például a feldolgozást, a végfelhasználást és a felcserélhetőséget.
4.2.1. A szalag kategóriájú termék fizikai és műszaki jellemzői
(29)
A vizsgálat bizonysága szerint a szalag kategóriájú termék szövéséhez használt fonal kis arányban (3 % alatt) tartalmaz szenet. A fonal előállítása a következőképpen történik: széntartalmú granulátumokat olvasztanak össze tiszta poliészter granulátumokkal, és az olvadékot kis lyukakon keresztül préselik át, fekete szálakat nyerve. Ezeket a szálakat aztán fekete színű fonallá sodorják.
(30)
A nyersanyaghoz adott szén fekete színezetet kölcsönöz a szalag kategóriájú terméknek, amely ellenáll különböző színtelenítő eljárásoknak mind vegyi (szappanos mosás vagy áztatás oldószeres vízben), mind mechanikus kezelés (száraz vagy nedves dörzsölés) esetén. E nyersanyag használata csökkenti a szalag kategóriájú termék szakítószilárdságát is, amely alacsonyabb a többi, azonos számú fonalból készült poliészter szövet szakítószilárdságánál.
(31)
A kérelmező állítása szerint a szalag kategóriájú termék abban is különbözik más típusú poliészter szövetektől, hogy alacsonyabb szakítószilárdságának köszönhetően kézzel is eltéphető. A szalag kategóriájú termék e tulajdonsága különös követelmény a gépjárműiparban, mivel lehetővé teszi, hogy a kábelek szigetelését végző dolgozók gyorsan el tudják tépni a ragasztószalagot.
(32)
A szalag kategóriájú termék közösségi gyártói azonban jelenleg is gyártanak olyan, más típusú szalag kategóriájú terméket, amely szintén a gépjárműiparban használatos, azonban nem lehet kézzel eltépni. A fent említett szövet is széntartalmú fonalból készül, de a szén részaránya a fonalban alacsonyabb, mint az együttműködő kínai exportáló gyártó által gyártott és a kérelmező által importált szalag kategóriájú termékben. A Bizottság az ellenőrző látogatások során megfigyelte a közösségi gyártók fent említett előállítási tevékenységét és az általuk értékesített termék jellemzőit. Megállapítást nyert továbbá, hogy a poliészter szövetek más típusai is eltéphetők kézzel, ha e szöveteket alacsony számú fonal alkotja. Ezért ez a tulajdonság nem tekinthető a szalag kategóriájú termék olyan sajátos jellemzőjének, amely megkülönböztetné a terméket a poliészter szövetek más típusaitól, vagy amely indokolná, hogy a termék ne tartozzon az érintett termékkörbe. Ugyanez érvényes a szakítószilárdsággal kapcsolatos összehasonlításra is.
(33)
A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező továbbra is azt állította, hogy a szalag kategóriájú termék szakítószilárdsága mérhetően - 20 %-kal - alacsonyabb az azonos számú fonalból álló poliészter szövetekétől. Elismerte, hogy az alacsony számú fonalból álló poliészter szövetek kézzel is eltéphetők, de hozzátette, hogy e szövetek nem alkalmasak arra, hogy ragasztóréteggel vonják be őket, mivel a ragasztó átáztatná a ritka szövésű terméket.
(34)
A fenti állítás tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során egyetlen érdekelt fél sem tudott megállapítani a szakítószilárdságra vonatkozóan olyan világos és objektív küszöbértéket, amelynek segítségével a szalag kategóriájú terméket nemcsak az azonos, hanem a különböző számú fonalból szőtt, más típusú poliészter szövetektől is meg lehetett volna különböztetni. Ráadásul a vizsgálat során arra is fény derült, hogy lehetőség van nagyobb szakítószilárdságú szalag kategóriájú termék gyártására is, attól függően, hogy a vevők a szalag kategóriájú termék jellemzőire vonatkozóan milyen igényeket támasztanak. Végül a kérelmező nem adott meg abszolút küszöbértékeket a szakítószilárdság tekintetében, illetve arra vonatkozóan, milyen sűrűnek kell lennie a szövetnek ahhoz, hogy a ragasztó átáztassa. Ezért a Bizottság a kérelmező ezen állításait elutasította.
(35)
A szalag kategóriájú termék készítéséhez használt nyersanyag kapcsán megállapítást nyert, hogy a fonal széntartalma nagyon alacsony: a vizsgálat során ellenőrzött szalag kategóriájú termékek körében 1-3 %. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a fonal előállítása után nem mérhető pontosan a szén részaránya. Ezért igen nehéz megállapítani a szövet széntartalmát. Ezt a felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően elküldött megjegyzéseiben a kérelmező is megerősítette.
(36)
A szalag kategóriájú termék színe kapcsán először is helyesbíteni kell a kérelmező azon állítását, miszerint a szalag kategóriájú termék mindig fekete, ugyanis a készre szövött szalag kategóriájú termék fekete vagy szürkés színű is lehet, attól függően, hogy milyen magas a fonal széntartalma. Fontos megjegyezni, hogy a szövés után feketére vagy szürkés színűre festett poliészter szövetek pontosan úgy néznek ki, mint a szalag kategóriájú termék: a két típus puszta szemmel nem különböztethető meg egymástól.
(37)
A szalag kategóriájú termék színtartóságának kapcsán a Bizottság elismeri, hogy a termék ellenáll a színtelenítő eljárásoknak, de a vizsgálat arra is rámutatott, hogy a festett fonalból készült poliészter szövetek szintén színtartók. Ráadásul a vizsgálat során nem sikerült megállapítani olyan mérhető küszöbértéket, amely alapján különbséget lehetne tenni a színtartó és a nem színtartó szövetek között, főként az előfestett fonalból készített poliészter szövetek esetében. Megállapítást nyert, hogy a 2658/87/EGK rendelet I. melléklete II. részének XI. szakaszára vonatkozó alszámos megjegyzések értelmében a „festett szövetek” meghatározása valóban olyan szövetekre is kiterjed, amelyek azonos színnel megfestett fonalakat tartalmaznak. A fent említett dokumentum meghatározása szerint a „festett fonal” kategóriájába tartoznak a masszában színezett, nem fehérre festett fonalak. Ezért a színtartóság nem tekinthető olyan tulajdonságnak, amely alapján különbséget lehetne tenni a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek között.
(38)
A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező egy textil- és vegyi termékekkel foglalkozó műszaki intézet által készített jelentést küldött a Bizottságnak, melynek célja az volt, hogy bizonyítsa, a szalag kategóriájú termék színtartósága e termék tipikus jellegzetessége. A jelentés az ún. Baumgarte-módszerre épül, melynek lényege, hogy a szövetet oldószeres - pl. klorobenzolos - fürdőbe áztatják. A szalag kategóriájú termék a fent említett vizsgálat után is fekete marad, míg a felületszínezett poliészter szövetek színét az oldószeres víz kiveszi.
(39)
Azután, hogy a kérelmező által a vizsgálat során benyújtott különböző jelentéseket átvizsgálta, a Bizottság e tekintetben megállapította, hogy a szakértők kétféle eljárást különböztetnek meg a poliészter szövetek festése terén: az egyik eljárás esetében a kész fonalat vagy szövetet mártják festékfürdőbe (felületszínezés), a másik esetben pedig a fonal előállításakor a felolvasztott poliészterhez keverik a festéket (masszában történő színezés). A különböző jelentésekben ismertetett módszerek lehetővé teszik, hogy a masszában színezett, feketére festett poliészter szöveteket megkülönböztethessük a felületszínezéssel feketére festett poliészter szövetektől. Ezek a jelentések azonban nem bizonyítják, hogy a szalag kategóriájú termék lenne az egyetlen, masszában színezett, feketére festett poliészter szövet. A jelentések így nem kínálnak semmilyen módszert a szalag kategóriájú termék és más, masszában színezett, feketére festett fonalból készült poliészter szövet megkülönböztetésére. E jelentések éppenséggel megerősítették, hogy a masszában színezett poliészter szövetek is megőrzik a színüket az oldószeres vizsgálat során. A fentiekből következően a szalag kategóriájú termék azon sajátossága, hogy színe ellenáll az oldószereknek, nem tekinthető a termék tipikus jellemzőjének a más poliészter szövetekkel való összehasonlításban; a Bizottság ezért a fenti állítást kénytelen alaptalannak tekinteni.
(40)
A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy bár tapasztalható némi eltérés a szalag kategóriájú termék és a más típusú poliészter szövetek között, a szalag kategóriájú termék nem rendelkezik olyan fizikai, műszaki és/vagy vegyi jellemzőkkel, amelyek világosan elkülönítenék más típusú poliészter szövetektől.
4.2.2. Gyártási folyamat
(41)
A vizsgálat rámutatott, hogy a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek előállításához ugyanazok a berendezések szükségesek, mivel minden poliészter szövet szövéséhez ugyanazt a szövőgépet használják, a kikészítési eljárást pedig mind a szalag kategóriájú termék, mind a poliészter szövetek más típusai esetében általában alvállalkozók végzik. A szalag kategóriájú termék azon gyártói, amelyekre a vizsgálat kiterjedt, valóban mind foglalkoztak a poliészter szövetek más típusainak gyártásával is.
(42)
A vizsgálat során azonban az is kiderült, hogy a kikészítés vonatkozásában léteznek bizonyos különbségek a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai között. Mivel a szalag kategóriájú terméket az előállítás végén ragasztóval vonják be, értékesítés előtt az egyik oldalát simítják, hogy a ragasztóréteg csak a másik oldalra ragadjon (ez az ún. kalenderezés). Ezenfelül a szalag kategóriájú terméken - ellentétben a poliészter szövetek más típusaival - nem kell festést vagy színnyomást alkalmazni ahhoz, hogy a termék fekete színt kapjon. Azonban a poliészter szövetek más típusainak esetében is számtalan lehetséges kikészítési eljárás jöhet szóba, de ennek ellenére ezek a típusok mind egyetlen termékcsoport tagjainak számítanak.
(43)
A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy az azonos termelőberendezések nem indokolják azt a megállapítást, miszerint az előfestett fonalból készült poliészter szöveteket mind egyetlen termékcsoporthoz tartozónak kellene tekinteni.
(44)
A fenti állítás tekintetében a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy - amint azt a (28) preambulumbekezdés is említi - annak eldöntésére, hogy a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek egy terméknek tekinthetők-e vagy két különböző termékcsoportot alkotnak, elsősorban a termékek fizikai, műszaki és/vagy vegyi jellemzőit kell megvizsgálni. Ugyanakkor más kiegészítő szempont, például a gyártási folyamat és a különböző terméktípusok közötti felcserélhetőség is vizsgálható. A kérelmező fenti állítása tekintetében meg kell jegyezni továbbá, hogy a vizsgálat célja nem annak eldöntése volt, hogy az előfestett fonalból készült poliészter szövetek részét képezik-e az érintett termékkörnek; e kérdés konkrétan a szalag kategóriájú termékre irányult. A fentiek alapján a Bizottság az állítást elutasította.
(45)
A kérelmező azt is állította, hogy a gyártási folyamat terén különbségek figyelhetők meg a felhasznált alapanyagok tekintetében, valamint abban is, hogy a szalag kategóriájú termék gyártásához nincs szükség további festésre vagy nyomásra, ellentétben más poliészter szövetekkel.
(46)
Az eltérő nyersanyagra vonatkozó állítás tekintetében a (29) preambulumbekezdésben már szerepelt, hogy a szalag kategóriájú termékhez használt nyersanyag kis mértékben eltér a poliészter szövetek készítéséhez használt többi előfestett fonaltól, mivel kis arányban szenet tartalmaz. Azonban, mint ismeretes, minden fél - köztük a kérelmező is - egyetértett abban, hogy a kész szövet széntartalma nem mérhető, így a végtermékben nem lehet kimutatni, hogy a nyersanyag kis mértékben különbözik. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(47)
A kérelmező továbbá azt állította, hogy azelőtt a festés vagy nyomás hiánya miatt vonták ki az ún. nyers szöveteket az intézkedések hatálya alól, és ugyanígy kellene eljárni a szalag kategóriájú termék esetében is.
(48)
A szalag kategóriájú késztermékek előállítása során a festési vagy nyomási fázis hiányára vonatkozó állítás kapcsán meg kell jegyezni, hogy e fázisok az előfestett fonalból készített poliészter szövetek gyártási eljárásai esetén is hiányoznak, az előfestett fonalból készült poliészter szövetek azonban részét képezik az érintett termékkörnek. A nyers szövet valóban a poliészter szövetektől eltérő kategóriába tartozik, de a szalag kategóriájú termék nem tekinthető nyers szövetnek, mivel a szövést még számos kikészítési művelet követi; ilyen például a kalenderezés (bővebben lásd a (42) preambulumbekezdésben), a mérettartósítás (a szövet zsugorodását megelőző hőkezelési eljárás), valamint az írtelenítés (tisztítási eljárás, amely a szövés előtt a fonalra felvitt keményítőbevonat eltávolítására szolgál). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(49)
A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a szalag kategóriájú termék előállítási folyamata nagyon hasonló más típusú poliészter szövetek előállítási folyamatához.
4.2.3. Árbeli különbségek
(50)
A vizsgálat során gyűjtött, ellenőrzött információk szerint nem áll fenn egyértelmű különbség a szalag kategóriájú termék és a darabban feketére színezett poliészter szövetek között: a szalag kategóriájú termék esetében használt drágább nyersanyag költségeit kiegyenlíti, hogy nincs szükség festésre vagy nyomásra. Ezért - a kérelmező felülvizsgálat iránti kérelmében szereplő állításával ellentétben - a szalag kategóriájú termék nem tekinthető magas hozzáadott értéket képviselő terméknek a poliészter szövetek más típusaival szemben.
4.2.4. Alapvető végfelhasználási terület és felcserélhetőség
(51)
A Bizottság elismeri, hogy a szalag kategóriájú terméket főként a gépjárműiparban, kábelek szigetelésére szolgáló ragasztószalagok gyártására alkalmazzák. A szalag kategóriájú terméket gyakran használják fel ilyen célra; ezt a gépjárműipar számára ragasztószalagot előállító közösségi gyártók katalógusai is alátámasztják. A poliészter szövetek más típusai szintén alkalmazhatók gépjárműiparban használt, színezett ragasztószalagok előállításához, de felhasználásuk célja más, pl. jelölés.
(52)
A vizsgálat a szalag kategóriájú termékre vonatkozóan azonban legalább egy olyan felhasználási módot is feltárt, amely eltér a fentitől. Az ezüstbevonattal ellátott termékből sötétítőredőny készíthető lakókocsik ablakára, és a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szalag kategóriájú terméknek folyik jelenleg ilyen különleges célú értékesítése. Mint ismeretes, a poliészter szöveteknek a ruházati felhasználáson kívül számos más alkalmazási típusa van, például sötétítőfüggönyök, táskák, bútorszövetek, irodabútorok stb. készítése; ezt a tényt nyilvánosan hozzáférhető információk támasztják alá. Ráadásul - az egyik érdekelt fél állítása szerint - a szalag kategóriájú termék ruházati célokra, például bélések készítéséhez is felhasználható. Ezenfelül, mivel a szalag kategóriájú termék kínai gyártói csak kis mértékben működtek együtt a Bizottsággal, nem zárható ki, hogy a szalag kategóriájú termék esetén léteznek más felhasználási módok is.
(53)
A szalag kategóriájú termék műszaki jellemzői továbbá lehetővé teszik, hogy ülések kárpitjaként alkalmazzák; a termék tehát felcserélhető az e célra használt, más típusú poliészter szövetekkel, és emiatt a dömpingellenes intézkedések tárgyát képezi.
(54)
A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy a szalag kategóriájú termék jellemzőit különleges gépjárműipari használathoz alakították ki, ipari méretű kiszerelése (3 500 méter terméket tartalmazó óriástekercsek) miatt kizárólag műszaki termékként alkalmazható, és nem használható fel a ruhaiparban, ahol legfeljebb 100 méteres tekercseket tudnak kezelni. A kérelmező azt is állította, hogy az ezüsttel bevont szövetek nem tartoznak a poliészter szövetekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatálya alá, és ezért nem indokolt azokat a termékkört érintő felülvizsgálat keretében a szalag kategóriájú termékkel összehasonlítani.
(55)
A fenti állítás tekintetében az (51) preambulumbekezdés már ismertette, hogy a vizsgálat szerint a szalag kategóriájú termék fő felhasználási területe a gépjárműipar, azon belül pedig a kábelek szigetelése. Ugyanakkor a vizsgálat a szalag kategóriájú termékre vonatkozóan legalább egy olyan felhasználási módot is feltárt, amely eltér a fentitől, ti. hogy az ezüstbevonattal ellátott termékből sötétítőredőny készíthető lakókocsik ablakára. A kérelmező állításának megfelelően az ezüsttel bevont szövetek valóban nem tartoznak a poliészter szövetekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatálya alá, csakúgy, mint ahogyan a ragasztószalagok sem, mivel mindkét esetben a szalag kategóriájú termékből készített végtermékekről van szó. A szalag kategóriájú termék jelenti a kiindulási anyagot mind az (ezüstbevonattal készülő) sötétítőredőny, mind a (ragasztóréteggel bevont) ragasztószalag esetében, ami alátámasztja azt az állítást, hogy a szalag kategóriájú terméknek legalább egy olyan lehetséges felhasználási módja létezik, amely eltér a termék gépjárműipari célú, kábelszigetelésre történő alkalmazásától. A szalag kategóriájú termék kiszerelésével kapcsolatos állítás tekintetében elmondható, hogy kisebb méretű tekercsek használata is lehetséges, amennyiben a terméket a gépjárműipartól eltérő végfelhasználási területen kell alkalmazni. Ezért a Bizottság a kérelmező fenti állításait elutasította.
(56)
A kérelmező megkérdőjelezte azt a lehetőséget, hogy a szalag kategóriájú terméket fel lehetne használni bélések készítésére, és javasolta, hogy a Bizottság e kérdésben kérje ki egy független textilipari intézmény véleményét. Hasonlóképpen megkérdőjelezte annak lehetőségét is, hogy a szalag kategóriájú terméket ülések kárpitjaként lehetne felhasználni, mivel szakítószilárdsága igen alacsony, és izzadásfokozó hatással bír.
(57)
Az érdekelt felek kizárólag egymásnak ellentmondó információkat bocsátottak rendelkezésre arról, hogy a szalag kategóriájú terméket fel lehet-e használni bélések készítéséhez és ülések kárpitozásához, ezért nem tekinthető megfelelő mértékben bizonyítottnak az az állítás, miszerint a szalag kategóriájú termék alkalmazható ruhaipari célokra. Mindazonáltal legalább egy olyan felhasználási mód ismeretes, amely különbözik a gépjárműipari felhasználástól, nevezetesen az ezüstbevonattal készülő sötétítőredőny. Mint ismeretes, az eredeti vizsgálatot követően hozott dömpingellenes intézkedések valamennyi végfelhasználási céllal előállított poliészter szövetre kiterjednek, és nem csak a ruhaipari céllal gyártott termékekre. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(58)
A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai legalábbis részlegesen felcserélhetők.
4.2.5. Következtetés
(59)
A fenti megállapítások fényében elmondható, hogy a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai között fennálló különbségek nem indokolják, hogy a szalag kategóriájú terméket világosan megkülönböztethető, alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai jellemzőkkel bíró, eltérő terméknek kellene tekinteni. Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai az alaprendelet értelmében egyetlen termékcsoportot alkotnak.
5. EGYÉB MEGJEGYZÉSEK
(60)
Az érintett felek közül néhányan azt állították, hogy az eredeti vizsgálat során a szalag kategóriájú termékek esetében a közösségi iparnak okozott kár és a közösségi érdek vizsgálata nem zajlott megfelelően, mivel ebben az időszakban nem találtak olyan közösségi gyártót, amely a termék előállításával foglalkozott volna, és a gépjárműipar képviselői nem kaptak lehetőséget arra, hogy reagáljanak a termékre vonatkozó intézkedéseket előterjesztő javaslatra.
(61)
Az állításra válaszul megjegyezhető, hogy nem bizonyított, hogy a Közösségben egyetlen közösségi gyártó sem foglalkozott szalag kategóriájú termék előállításával, és nem zárható ki, hogy az eredeti vizsgálat a szalag kategóriájú termékre is kiterjedt anélkül, hogy a terméket szalag kategóriájú termékként azonosították volna. Mindenesetre fontos megjegyezni, hogy abban az esetben is hozhatók intézkedések egy adott termékre vonatkozóan, ha nem kerül külön-külön sor a termék valamennyi altípusának vizsgálatára.
(62)
A jelenlegi vizsgálat tekintetében fontos szem előtt tartani, hogy a vizsgálat célja annak tisztázása, hogy a szalag kategóriájú terméket külön termékként kell-e kezelni, mint a más típusú poliészter szöveteket, nem pedig annak felmérése, hogy a termék behozatala okoz-e kárt a közösségi iparnak, és sérti-e a közösségi érdeket. Fontos megjegyezni azonban, hogy a vizsgálat során világossá vált: legalább egy olyan közösségi gyártó létezik, amely a termék előállításával foglalkozik; ez a gyártó 2008 óta termel a piacra, és évek óta részt vesz a szalag kategóriájú félkész termékek gyártási folyamatában. A figyelembe vett időszakban legalább egy további vállalat is részt vett a Közösségben szalag kategóriájú félkész termékek előállításában. Meg kell jegyezni továbbá, hogy e vizsgálat során a Bizottság kapcsolatba lépett a gépjárműipar képviselőjével (Európai Gépjárműgyártók Szövetsége), amely úgy nyilatkozott, hogy nem tekinti magát érdekelt félnek. Ezért a Bizottság a fenti állítást elutasította.
6. KÖVETKEZTETÉSEK A TERMÉKKÖRRŐL
(63)
A fenti megállapítások azt mutatják, hogy - bizonyos különbségek fennállása ellenére - a szalag kategóriájú termék és az intézkedések tárgyát képező többi termékfajta alapvetően azonos fizikai, műszaki és vegyi jellemzőkkel rendelkezik. Ezenfelül nem volt bizonyítható, hogy a szalag kategóriájú terméket csak egyetlen célra lehet felhasználni, valamint hogy a szalag kategóriájú termék és az intézkedések tárgyát képező más termékfajták nem helyettesíthetők egymással. A fentiekből következően a szalag kategóriájú terméket és más típusú poliészter szöveteket egy termékcsoportba tartozónak kell tekinteni, és a Kínából származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni.
(64)
A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a fenti következtetéseket levonta. Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.
(65)
A felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket a Bizottság figyelembe vette, de nem változtatta meg végkövetkeztetését, miszerint a poliészter szövetek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések termékkörét nem módosítja,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A Kínából származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 15-én.