A TANÁCS 893/2008/EK RENDELETE
(2008. szeptember 10.)
a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Szaúd-Arábiából és Koreából származó poliészter vágott szál behozatalára kivetett dömpingellenes vám fenntartásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos és felülvizsgálandó intézkedések
(1)
A Tanács a 428/2005/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból és Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szál (Polyester Staple Fibres a továbbiakban: PSF, amint azt a (15) preambulumbekezdés részletesebben meghatározza) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki, és módosította a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó poliészter vágott szál behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2852/2000/EK rendeletet (3). 2008. július 8-án az Elsőfokú Bíróság korlátozott mértékben megsemmisítette a 428/2005/EK rendelet 2. cikkét, a Huvis Corp koreai vállalat által gyártott és exportált termékeknek Európai Közösségbe történő kivitelére kivetett dömpingellenes vámmal kapcsolatosan (4).
2. Lejárt és felülvizsgálandó intézkedések
(2)
A Tanács az 1799/2002/EK rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Fehéroroszországból származó PSF behozatalára. Az említett rendelet által előírt intézkedések 2007. október 11-én lejártak.
3. A Malajziából és Tajvanról származó PSF behozatalát érintő korábbi vizsgálat.
(3)
A panasz visszavonását követően a Bizottság a 2007/430/EK határozattal (6) (a továbbiakban: megszüntető határozat) megszüntette a dömpingellenes eljárást a Malajziából és Tajvanról származó PSF behozatala tekintetében (a továbbiakban: korábbi vizsgálat). Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapításra került, hogy a Malajziából és Tajvanról származó behozatalokra kivetett dömpingellenes vám megszüntetése nem ellentétes a Közösség érdekével.
4. A jelenlegi vizsgálat
(4)
Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő megalapozott bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az akkor hatályos intézkedések többé nem lehetnek megfelelők, mert fenntartásuk sértheti a közösségi érdekeket, 2007. augusztus 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közlemény (7) útján saját kezdeményezésére részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett a Fehéroroszországból, Koreából, Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett országok) származó PSF behozatalára alkalmazandó, akkor hatályos intézkedések tekintetében. A felülvizsgálat annak a megvizsgálására korlátozódik, hogy az intézkedések tartós fenntartása ellentétes-e a Közösség érdekeivel, és hogy az erről szóló határozat 2007. június 22-től, azaz a megszüntető határozat hatálybalépésétől visszamenőlegesen hatályos-e.
(5)
A fent említettek szerint a Fehéroroszországból származó behozatalokra kivetett dömpingellenes intézkedések 2007. október 11-én megszűntek. Következésképpen a Fehéroroszországra vonatkozó felülvizsgálatot megszakították. Formálisan azonban tovább folytatták az említett időpontig, és a Bizottság különös figyelemmel vizsgálta a 2007. június 22. és 2007. október 11. között hatályos intézkedések visszamenőleges hatályon kívül helyezésének kérdését, amennyiben a következtetések ezt igazolják.
5. Az érintett felek
(6)
A Bizottság az eljárás kezdeményezéséről hivatalosan értesítette a közösségi gyártókat, a beszállítókat, az importőröket és a felhasználókat, valamint a felhasználói és gyártói szövetségeket, az exportőröket és az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek mindegyikének lehetősége volt arra, hogy írásban ismertesse álláspontját, és hogy meghallgatást kérjen.
(7)
Minden olyan érdekelt fél, amely kérelmezte és bizonyította, hogy különleges oka van a meghallgatásra, meghallgatásban részesülhetett. Teljesen kitöltött kérdőív 12 gyártótól, 10 felhasználótól, 3 importőrtől, egy európai gyártói szövetségtől, egy osztrák-német gyártói szövetségtől, egy német felhasználói szövetségtől és két hozzá tartozó szövetségtől, valamint egy európai felhasználói szövetségtől érkezett.
(8)
Továbbá a Bizottság más gyártóktól, felhasználóktól és importőröktől is kapott beadványokat, amelyekben azonban nem adtak hiánytalan választ a kérdőívre.
(9)
A vizsgálatban részt vevő gyártók és a felhasználók között két PSF-et (részben vagy teljesen) előre megállapított mértékű fogyasztásra gyártó, vertikálisan integrált csoport szerepelt.
(10)
Végül egy kínai exportőr szövetség és két koreai exportőr ismertette álláspontját hatóságai segítségével.
(11)
A fehéroroszországi és szaúd-arábiai exportőrök nem ismertették álláspontjukat. Továbbá egyetlen fél sem tett megjegyzést a két országgal kapcsolatos intézkedések vonatkozásában.
(12)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt annak megállapításához, hogy az intézkedések tartós kivetése ellentétes-e a közösségi érdekekkel. Ellenőrző látogatásokat tettek a következő érdekelt felek telephelyén:
a)
Közösségi gyártók
-
Silon (Cseh Köztársaság)
-
Trevira GmbH (Németország)
-
Advansa (Németország)
-
Wellman International Ltd (Írország)
b)
Közösségi felhasználók
-
PGI Nonwovens B.V. (Hollandia)
-
Libeltex BVBA (Belgium)
-
Lück GmbH (Németország)
c)
Közösségi felhasználó és gyártó
-
ORV Manufacturing SpA (Olaszország)
d)
Felhasználói szövetségek
-
Gesamtverband Textil + Mode (Német Textil- és Divatipari Szövetség)
-
Edana (Eldobhatókelme- és Nemszőttkelme-gyártók Európai Szövetsége)
6. A vizsgálati időszak
(13)
A felülvizsgálati időszak a 2006. július 1-je és 2007. június 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: FI) terjedt ki. Az értékelés szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2004. január 1-jétől az FI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembevett időszak) terjedt ki.
(14)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatban a vizsgálati időszak a 2005. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra terjedt ki, és az értékelés szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(15)
Az érintett termék definíciója azonos az (1) (2) és (3) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok során használt definícióval: nem kártolt, nem fésült vagy más módon fonásra nem előkészített szintetikus poliészter vágott szál, amely jelenleg az 5503 20 00 KN-kód alatt szerepel. A termék általánosan használt neve poliészter vágott szál (PSF).
(16)
A terméket alapanyagként használják a textiltermékek gyártási eljárásának különböző szakaszaiban. A poliészter vágott szálat a Közösségben fonásra, azaz textíliák előállításakor szálak gyártására használják fel, és keverhetik más szálakkal, például pamuttal és gyapjúval, vagy pedig használhatják a fonástól eltérő alkalmazási célokra, például töltőanyagként, azaz bizonyos textiltermékek, pl. ülőpárnák, gépkocsiülések és kabátok kitöltésére vagy kitömésére.
C. A KÖZÖSSÉGI PIACI HELYZET
1. A közösségi fogyasztás
(17)
A teljes közösségi fogyasztás megállapítása az Eurostat behozatali és kiviteli statisztikáin, illetve - a (26) preambulumbekezdésben meghatározott - közösségi gazdasági ágazat és más közösségi gyártók termelésén alapult.
1. táblázat
Közösségi fogyasztás
2004
2005
2006
FI
Mennyiség (tonna)
834 141
843 579
822 509
823 667
Index (2004 = 100)
100
101
99
99
(18)
Amint azt a fenti táblázat mutatja, a PSF-fogyasztása az figyelembevett időszakban kismértékben csökkent. Ez a tendencia nyilvánvalóan ellentétes a korábbi vizsgálatban vizsgált helyzettel, ahol a közösségi fogyasztás - amint az ideiglenes vámok kivetéséről szóló rendelet (8) említi - 3 %-kal megnövekedett az akkori vizsgálattal érintett időszakban (2002-2005).
2. Behozatal Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Szaúd-Arábiából és Koreából: mennyiség, piaci részesedés és behozatali árak
(19)
Az érintett országokból a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége 28 %-kal csökkent 2004 és az FI között, a piaci részesedés 24,4 %-ról 18 %-ra csökkent, míg az árak 16 %-kal emelkedtek. Az adatok az Eurostat statisztikáin alapulnak.
2. táblázat
Az érintett országokból származó behozatal
2004
2005
2006
FI
Korea
Mennyiség (tonna)
122 260
108 407
111 967
133 574
Index (2004 = 100)
100
87
92
109
Piaci részesedés
15,1 %
13,2 %
14,1 %
16,9 %
Árak 1 000 EUR/tonna
0,987
1,115
1,079
1,114
Index (2004 = 100)
100
113
109
113
Kínai Népköztársaság
Mennyiség (tonna)
45 713
38 103
2 283
8 935
Index (2004 = 100)
100
83
5
20
Piaci részesedés
5,7 %
4,6 %
0,3 %
1,1 %
Árak 1 000 EUR/tonna
0,92
0,97
1,06
1,10
Index (2004 = 100)
100
105
115
120
Fehéroroszország
Mennyiség (tonna)
1 771
153
81
43
Index (2004 = 100)
100
8
4,5
2,4
Piaci részesedés
0,2 %
0 %
0 %
0 %
Árak 1 000 EUR/tonna
0,97
1,17
1,16
1,26
Index (2004 = 100)
100
121
120
130
Szaúd-Arábia
Mennyiség (tonna)
27 805
6 433
450
72
Index (2004 = 100)
100
23
2
0,3
Piaci részesedés
3,4 %
0,8 %
0,1 %
0 %
Árak 1 000 EUR/tonna
0,93
1,05
1,21
0,9
Index (2004 = 100)
100
113
130
97
Összes érintett ország
Mennyiség (tonna)
197 549
153 096
114 781
142 624
Index (2004 = 100)
100
77
58
72
Piaci részesedés
24,4 %
18,7 %
14,5 %
18 %
Árak 1 000 EUR/tonna
0,96
1,08
1,08
1,11
Index (2004 = 100)
100
112
112
116
(20)
Az FI során a Koreából származó behozatal erőteljes megnövekedése elsősorban a 2007 első felében a tajvani behozatalra kivetett ideiglenes dömpingellenes vámnak volt köszönhető (9). Korea és Tajvan az alacsony olvadáspontú poliészter (Low Melt Polyester, LMP) és az üreges konjugált szilikonozott poliészter (Hollow Conjugated Siliconised polyester, HCS) két fő beszállítója. Mivel egyes vállalatok esetében a tajvani behozatalra kivetett ideiglenes vám elérte a 29,5 %-ot, a közösségi importőrök úgy döntöttek, hogy Koreából szerzik be az LMP-t és a HCS-t, ahol a dömpingellenes vám jelentősen alacsonyabb.
3. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal: mennyiség, piaci részesedés és behozatali árak
3. táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal
2004
2005
2006
FI
Mennyiség (tonna)
171 633
225 748
278 392
256 291
Index (2004 = 100)
100
132
162
149
Piaci részesedés
21 %
28 %
35 %
32 %
Árak 1 000 EUR/tonna
1,09
1,20
1,15
1,15
Index (2004 = 100)
100
110
106
106
(21)
A figyelembevett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal 49 %-kal növekedett. A nagymértékű növekedés a 2005 márciusában a Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámmal, illetve a 2006 októberében az Indonéziából, Thaiföldről és Indiából származó behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésével kapcsolatos.
(22)
Összességében a behozatal tehát kb. 370 KT-ról kb. 400 KT-ra növekedett az adott időszakban. Amennyiben a korábbi vizsgálat vizsgálati időszakát vesszük kiindulópontnak, a növekedés kb. 380 KT-ról kb. 400 KT-ra tehető.
D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT HELYZETE
1. Az együttműködés szintje
(23)
Az FI alatt a Közösségben 19 gyártó gyártott PSF-et. Ebben a vizsgálatban a közösségi gyártók részéről nagyon erős volt az együttműködés. A 19 közösségi gyártó közül 12, akik a gyártás 70 %-át képviselték, teljes mértékben együttműködött. Más közösségi gyártók beadványokat nyújtottak be a vizsgálattal kapcsolatosan, de nem működtek együtt teljes mértékben. Továbbá két gyártói szövetség (a CIRFS és az IVC) (10) is benyújtotta észrevételeit. Valamennyi közösségi gyártó információkat szolgáltatott a saját gyártásáról. Amennyiben az összes beérkezett beadványt (egyéni gyártók és szövetségek) figyelembe vesszük, megállapítható, hogy a közösségi gyártás 88 %-át képviselő közösségi gyártók nyilvánították ki nézeteiket, és ellenzik az intézkedések megszüntetését. Ez az együttműködési szint jelentősen magasabb a korábbi vizsgálaténál, ahol csupán a közösségi gyártás alig több mint 25 %-át képviselő három vállalat és egy gyártói szövetség (CIRFS) működött együtt a Bizottsággal, és következésképpen visszavonta a panaszt.
(24)
A Bizottság megvizsgált minden olyan alkalmazandó gazdasági tényezőt és mutatót, amelyek hatással vannak a közösségi gyártók helyzetére.
2. A közösségi gyártás és a közösségi gazdasági ágazat meghatározása
(25)
Amint azt fent említettük, az FI alatt a Közösségben 19 gyártó gyártott PSF-et. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a 19 gyártó jelenti a közösségi gyártás egészét.
(26)
12 közösségi gyártó (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH és Wellman International Ltd) teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Az FI alatt 347 640 tonnát gyártottak, és a közösségi gyártás 70 %-át képviselik. Ennek megfelelően az érintett termék teljes közösségi gyártásának jelentős részét képviselték az FI alatt.
(27)
Figyelembe vették ezért, hogy a vizsgálattal teljes mértékben együttműködő 12 közösségi gyártó képviselte a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként teszünk róluk említést.
3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(28)
2004 és az FI között a közösségi gyártás és piaci részesedés a következőképpen alakult:
4. táblázat
2004
2005
2006
FI
Gyártási mennyiség (tonna)
317 450
307 043
321 127
347 640
Index (2004 = 100)
100
97
101
110
Piaci részesedés
36,9 %
32,4 %
38,6 %
41,8 %
(29)
A 2005. évi csökkenés után a közösségi gyártás 10 %-kal megnövekedett a 2004. évihez képest. Ez a növekedés többek között új PSF-üzemek 2006-ban Lengyelországban és Romániában történt létrehozásának köszönhető. Várhatóan a gyártás a jövőben tovább fog növekedni a fent említett új üzemek tevékenységeinek egyesítésével és egy másik üzem Bulgáriában való létrehozásával, amely 12 000 és 14 500 tonna közötti éves kapacitással bír. A piaci részesedés 2005-ben szintén csökkent, de 2006-ban és 2007-ben növekedett. Ha ezt a táblázatot összehasonlítjuk a közösségi gazdasági ágazat korábbi vizsgálattal érintett termelésével (az ideiglenes vám kivetéséről szóló rendelet (70) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint) (11), az akkori vizsgálatban figyelembevett időszakban (2002-2005), a tendencia megváltozott. 2002 és 2005 között e közösségi gazdasági ágazat termelése valójában 9 %-kal csökkent, míg a jelenlegi vizsgálatban figyelembevett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelése 10 %-kal megnövekedett. A piaci részesedést illetően ugyancsak eltérő a helyzet. A korábbi vizsgálatban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése valójában 2,3 százalékponttal csökkent, míg a jelenlegi vizsgálatban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése majdnem 5 százalékponttal megnövekedett.
3.1. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(30)
2004 és 2005 között 6 %-kal csökkent a kapacitás. 2006-tól a kapacitás növekedni kezdett, és majdnem elérte a 413 000 tonnás szintet az FI alatt (majdnem 13 %-kal magasabbat, mint 2004-ben). Ez a növekedés elsősorban annak a ténynek volt köszönhető, hogy az együttműködő gyártók közül kettő új üzemeket hozott létre Lengyelországban és Romániában, amelyek 2006-tól kezdtek el működni. A kapacitáskihasználás az figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal csökkent. A csökkenés oka minden bizonnyal az új kapacitások létrejötte és a közösségi fogyasztás csökkenése. A gyártási kapacitásra vonatkozó adatok éles ellentétben állnak a korábbi vizsgálatban szerzett adatokkal, amelyek szerint a közösségi gazdasági ágazat kapacitása 9 %-kal csökkent az figyelembevett időszakban (2002-2005).
5. táblázat
2004
2005
2006
FI
Kapacitás tonnában kifejezve
366 062
344 872
378 931
412 916
Index (2004 = 100)
100
94
103,5
112,7
Kapacitáskihasználás
86,8 %
89,3 %
85 %
84,4 %
3.2. Forgalom és eladott mennyiség
6. táblázat
2004
2005
2006
FI
Forgalom 1 000 EUR
391 259
388 502
403 189
443 540
Index (2004 = 100)
100
99
103
113
A Közösségben történő eladások (tonna)
281 083
259 314
272 553
300 051
Index (2004 = 100)
100
92
97
107
(31)
A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat forgalma a Közösségben 13 %-kal, az eladott PSF mennyisége pedig 7 %-kal megnövekedett. Ezek a növekedések a 2006-ban Legyelországban és Romániában működését megkezdő két új üzemmel állnak kapcsolatban. Ha összehasonlítjuk ezeket az adatokat a korábbi vizsgálat adataival, ahol az eladási mennyiség 1 %-kal csökkent az figyelembe vett időszakban, láthatjuk, hogy a helyzet gyökeresen megváltozott, és az adatok azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett a kereslet kielégítésére.
3.3. Értékesítési árak és költségek
(32)
Az EU-ban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési egységárai 6,2 %-kal növekedtek az figyelembe vett időszakban (a 2004-es 1 392 EUR/tonna egységárról 1 478 EUR/tonna egységárra az FI alatt). 2005 óta azonban enyhe árcsökkenésre került sor. Az átlagköltség 9,7 %-kal növekedett (a 2004-es 1 388 EUR/tonna egységárról 1 523 EUR/tonna egységárra az FI alatt). A költségek növekedése elsősorban annak a ténynek volt köszönhető, hogy a legtöbb nyersanyag átlagköltsége jelentősen megnövekedett (végső soron a világszerte erősen megemelkedett olajáraknak köszönhetően). A számok azt mutatják, hogy a piaci részesedés elvesztésének elkerülése érdekében a közösségi gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy az értékesítési áraival teljes mértékben fedezze a gyártási költségeit. A közösségi gazdasági ágazat áremelkedései jóval mérsékeltebbek voltak, mint a korábbi vizsgálatban, ahol az árak az figyelembe vett időszakban 12 %-kal növekedtek.
7. táblázat
2004
2005
2006
FI
Súlyozott átlagár (000 EUR/tonna)
1,39
1,50
1,48
1,48
Index
100
107
106
106
Súlyozott átlagköltség (EUR/tonna)
1,388
1,511
1,556
1,523
Index (2004 = 100)
100
109
112
109,7
3.4. Foglalkoztatás és munkabérek
(33)
A közösségi gazdasági ágazat általi foglalkoztatás szintje 17,8 %-kal növekedett 2004 és az FI között, és az alkalmazottankénti átlagos bér 10 %-kal csökkent. Bár a PSF gyártása nem munkaigényes, a kapacitás és a termelés növekedése a munkahelyek számának lényeges növekedésével párosult. A korábbi vizsgálatban a foglalkoztatási szint 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és az átlagos munkaerőköltség alkalmazottanként több mint 30 %-kal növekedett, ami megint teljesen eltérő helyzetet jelent.
8. táblázat
2004
2005
2006
FI
Foglalkoztatás
1 743
1 660
1 944
2 053
Index (2004 = 100)
100
95
111,5
118
Átlagos munkaerőköltség/alkalmazott havonta
3 191
3 411
3 015
2 859
Index (2004 = 100)
100
107
94
90
3.5. Jövedelmezőség
(34)
Az érintett terméknek a Közösségben kapcsolatban nem álló fogyasztók részére való értékesítéséből adódó jövedelmezősége (12) jelentősen romlott, akár 2004-et, akár 2005-öt vesszük kiindulópontnak. A helyzet tehát jelentősen romlott.
9. táblázat
2004
2005
2006
FI
Jövedelmezőség
0,3 %
-0,8 %
-5,4 %
-3,2 %
3.6. Befektetések
10. táblázat
2004
2005
2006
FI
Befektetések 1 000 EUR-ban
15 604
16 580
39 865
32 618
Index (2004 = 100)
100
106
255
209
(35)
2004 és az FI között a közösségi gazdasági ágazat befektetési szintje 109 %-kal megnövekedett. Ez a növekedés nagyrészt új üzemek Lengyelországban és Romániában való létrehozásával magyarázható, amelyek 2006-tól kezdtek el működni.
3.7. Következtetés a gyártók helyzetével kapcsolatosan
(36)
A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett esettel szemben a közösségi gazdasági ágazat bővíti a termékkel kapcsolatos érdekeltségét és annak gyártását, illetve hogy életképessége megerősödött.
(37)
A közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban képes volt majdnem 5 százalékponttal növelni piaci részesedését (13), jóllehet a növekedés egy olyan időszakban történt, amikor a fogyasztás több mint 1 %-kal csökkent.
(38)
A figyelembe vett időszakban, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési ára 6 %-kal megnövekedett, de 2005 óta enyhe csökkenés észlelhető. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a (32) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint ez az áremelkedés egy olyan időszakban történt, amikor a költségek 10 %-kal megnövekedtek.
(39)
Továbbá, a foglalkoztatás terén jelentős növekedés mutatkozott két új üzem megnyitásának köszönhetően. A jövedelmezőséget illetően a helyzet romlott az elmúlt években, bár 2006 és az FI között javulás történt. Piaci helyzetének megőrzése érdekében a közösségi gazdasági ágazat kénytelen veszteséggel értékesíteni.
(40)
A fentieket figyelembe véve arra következtethetünk, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat bizonyos mértékig hasznát látta az érintett országokból való behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedéseknek, nem állt helyre a korábbi dömping miatt, és még mindig törékeny, sérülékeny helyzetben van. Amennyiben az intézkedések megszűnnének, az érintett országokból származó azonos és/vagy emelt szintű behozatal minden bizonnyal rontaná ezt a helyzetet.
4. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
4.1. Kihasználatlan kapacitás
(41)
A Kínai Népköztársaságban a tartalék kapacitás mintegy 3 millió tonnát tesz ki, ami 3,5-szer több a teljes közösségi fogyasztásnál. Ez a tartalék kapacitás 37 %-kal megnövekedett 2005 óta (ebben az évben vetették ki a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömpingellenes intézkedéseket). Koreát illetően a tartalék kapacitás a következő évben 114 000 tonna lesz, amely a teljes közösségi fogyasztás 14 %-ának felel meg. Bár a tartalék kapacitás egy része azzal a vállalattal kapcsolatos, amelyre 0 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó, legnagyobb része mégis olyan vállalatokhoz kötődik, amelyek dömpingellenes vám alá tartoznak. Szaúd-Arábiára vonatkozóan nincsenek hozzáférhető adatok. Fehéroroszországot illetően nincs szükség tartalék kapacitásra vonatkozó előretekintő elemzés végzésére, mert az intézkedések 2007 októberében lejártak. Ezen országok tartalék kapacitását a Közösségbe lehetne irányítani, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik.
4.2. Ösztönzések az eladási mennyiségek Közösségbe való irányítására
(42)
A világ legnagyobb kiviteli piacainak némelyikét a Kínai Népköztársaságból és Koreából származó PSF behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám védi. A Kínai Népköztársaságból való behozatalra vonatkozó vám van érvényben Törökországban és az Egyesült Államokban, mely utóbbiban ennek mértéke eléri a 44,3 %-ot. Továbbá a koreai kivitelekre 0 % és 24,6 % közötti dömpingellenes vám alkalmazandó Japánban, Törökországban, Pakisztánban és az Egyesült Államokban. Ha a (4) preaumbulumbekezdésben kifejtett kérdéses intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az Európai Unió lesz az egyik legfontosabb olyan méretű piac, amelyre vonatkozóan a Kínai Népköztársaságból és Koreából származó kivitelekre nem alkalmazandók dömpingellenes intézkedések.
(43)
Számos felhasználó az állítja, hogy a Kínai Népköztársaság gátolja az olyan nyersanyagok kivitelét, mint amilyen például a PSF. Ezt az érvelést nem lehet elfogadni. A hozzáférhető statisztikák szerint a PSF nettó forgalma a Kínai Népköztársaságban (a gyártás és a belső felhasználás összevetésével) folyamatosan emelkedik, és a következő években is várhatóan emelkedni fog, amint azt az alábbi táblázat mutatja:
11. táblázat
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Nettó forgalom (a gyártás és a mill fogyasztás összevetésével) 1 000 tonna
- 480
- 200
23
258
449
541
(44)
Ez világosan jelzi, hogy a Kínai Népköztársaságból származó PSF kiviteli mennyisége emelkedik, és várhatóan emelkedni is fog, azon állítás ellenére, hogy a Kínai Népköztársaság gátolja a PSF kivitelét.
4.3. Forrásokkal kapcsolatos politikák
(45)
Egy felhasználói szövetség jelezte, hogy a PSF-ből készült fonalak és a nem szőtt kelmék gyártóinak sokszor nyilvánvaló érdeke, hogy az EU-ból származó szálat vásároljanak annak érdekében, hogy származó fonalakat és nem szőtt kelméket gyártsanak, és preferenciális megállapodásokkal rendelkező országokba vigyék ki azokat. A vizsgálatban szereplő felhasználók által szolgáltatott adatok azonban azt mutatják, hogy a nemszőttkelme-ágazatban működő vállalatok forgalmának 85-100 %-át a PSF-et tartalmazó termékeket illetően a Közösségben való értékesítések teszik ki. Ennek megfelelően a preferenciális megállapodásokkal rendelkező országokba való kivitelekre vonatkozó származási szabályok nem lehetnek jelentősek a PSF-felhasználók számára, amikor vásárláskor döntést hoznak a termékek származásáról. Alátámasztó bizonyítékok hiányában a társulások érvelését elutasítják.
4.4. Következtetés a behozatalok alakulásáról az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(46)
A fent vizsgált ösztönzések miatt arra a következtetésre jutottak, hogy minden bizonnyal jelentős mennyiségeket hoznak majd a Közösségbe, ha a hatályos dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik.
5. Következtetés a közösségi gazdasági ágazatról
(47)
A közösségi gazdasági ágazat alapvető erőfeszítéseket tett a befektetések terén, és ezt jelentős bővülés követte. A közösségi gazdasági ágazat helyzete alapvetően megváltozott az elmúlt években, amit különösen bizonyít az új iparágak megjelenése Lengyelországban és Romániában, illetve a várható bővülés Bulgáriában.
(48)
A bővülés és a befektetések szempontjából megújult erőfeszítések ellenére - amint azt korábban említettük - figyelembe kell venni, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a jövedelmezőség szempontjából még mindig bizonytalan. Minden valószínűség szerint jelentős mennyiségű dömpingelt behozatalra kerül sor, ha a dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik.
(49)
A dömpingelt áron való nagy mennyiségű behozatal a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt további inflációs nyomáshoz, alacsonyabb haszonkulcsokhoz és jövedelmezőséghez, valamint megnövekedett veszteségekhez vezetne. Ez valószínűleg a további befektetések megszüntetését, az innováció hanyatlását, az integrált gazdasági ágazat versenyképes pozíciójának romlását, korlátozásokat és bezárásokat eredményezne.
(50)
Tekintettel a fentiekre, ha a közösségi gazdasági ágazat dömpingelt árakon és intézkedések nélkül a Kínai Népköztársaságból, Koreából és Szaúd-Arábiából származó jelentős mennyiségű behozatalnak lenne kitéve, ez a pénzügyi helyzetük további romlását okozná. Ennek alapján az a következtetés született, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése ellentétes lenne a közösségi gazdasági ágazat érdekeivel.
E. KÖZÖSSÉGI FELHASZNÁLÓK
(51)
A PSF-et tartalmazó termékek piaca fel van osztva: a) fonással kapcsolatos alkalmazásokra (azaz szál gyártása textíliák előállításához, miután ezeket keverték, illetve nem keverték más szálakkal, mint például pamuttal vagy gyapjúval), b) a fonástól eltérő alkalmazásokra, mint például takarók és hálók előállítása, fonallá nem átalakítva, a papír kivételével, és c) töltéssel kapcsolatos alkalmazási célokra (azaz bizonyos textiltermékek, pl. ülőpárnák vagy gépkocsiülések kitöltésére vagy kitömésére).
1. A közösségi felhasználók együttműködésének mértéke
(52)
16 ipari felhasználó küldte el beadványát ezzel a vizsgálattal kapcsolatban. Ők a teljes közösségi PSF-fogyasztás 17 %-át és az érintett országokból származó behozatal körülbelül 13 %-át teszik ki. Teljes mértékben azonban csak 10 felhasználó (14) működött együtt, ami a teljes közösségi PSF-fogyasztás körülbelül 12 %-át jelenti (a teljes mértékű együttműködést nyújtó felhasználók mindegyike a nemszőtt kelme és a töltés ágazatát képviseli). A részlegesen együttműködő felhasználókat illetően csak egy működik a fonással kapcsolatos ágazatban.
(53)
Továbbá a Gesamtverband Textil + Mode (a német textilipari szövetség, mely mind a fonással kapcsolatos, mind a szövéstől eltérő ágazatot képviseli), két, az említett szövetséghez tartozó szövetség: az Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT), és a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., valamint a nemszőttkelme-gyártók egyik európai szövetsége (EDANA) beadványt nyújtott be, kérve a hatályos intézkedések megszüntetését. A fent említett felhasználók mindegyike tagja a szövetségek egyikének vagy akár többnek is. A szövetségek a közösségi PSF-fogyasztás körülbelül 30 %-át képviselik.
(54)
Ebben az eljárásban az egyéni felhasználók együttműködési szintje erősebb, mint az előző vizsgálatban. Meg kell említeni, hogy az előző vizsgálatban csak a vám kivetését ellenző felhasználók (a teljes fogyasztás körülbelül 10 %-a) tettek észrevételt, míg ebben az eljárásban azok a felhasználók is részt vettek, akik támogatják az intézkedések fenntartását.
2. A felhasználók által előterjesztett érvelések
2.1. A megszüntetést támogató felhasználók
(55)
A teljes PSF-fogyasztás 11 %-át, és az érintett országokból származó behozatal 10 %-át képviselő felhasználók számos érvet terjesztettek elő a vám fenntartása ellen. A felhasználók mindegyike tagja egy vagy több olyan fent említett felhasználói szövetségnek, amelyek szintén a megszüntetést támogatják. A felhasználók által előterjesztett, a vám megszüntetését támogató érvek elemzése alább található.
(56)
Legelőször azt kifogásolták, hogy nehéz helyzetben vannak a késztermékeiket azon országok részéről érintő növekvő verseny miatt, amelyek átálltak a PSF exportjáról a nemszőtt kelmék exportjára (például a Kínai Népköztársaság). Azzal érveltek, hogy a meglévő intézkedések megszüntetése esetén olcsóbb szálhoz juthatnak hozzá, és ilyen módon versenyképesebbekké válhatnak az Ázsiából származó késztermékekkel szemben. Ha a PSF piaci ára csökken, potenciálisan nő a jövedelmezőség. Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy ügyfeleik lényegében diszkont értékesítési láncok, amelyek számára a legalsó ár döntő fontosságú, és a késztermékekre alkalmazott haszonkulcs nagyon alacsony.
(57)
Ezen érvekkel kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a vizsgálatban teljes mértékben együttműködő felhasználók által nyújtott információk szerint a jövedelmezőség szempontjából a helyzetük nem változott a Kínai Népköztársaságból származó PSF-re 2005-ben kivetett dömpingellenes vám és az ezen országból származó késztermékek behozatalának növekedése ellenére. Ez annak a ténynek köszönhető, hogy a PSF-et tartalmazó termékeiknél felmerült összes költségükön belül a PSF hatása stabil maradt, amint azt az alábbi táblázat is mutatja:
12. táblázat
2004
2005
2006
FI
Jövedelmezőség
3,48 %
4,07 %
3,88 %
3,79 %
Összes PSF-költség az összes költség százalékában
22,3 %
24 %
24 %
24 %
(58)
A helyzet ennélfogva különbözik az előző vizsgálatétól, ahol egyes esetekben a 30 %-ot is majdnem elérő új dömpingellenes vám kétségtelenül lényegesen kedvezőtlenebb hatást gyakorolt volna a PSF-felhasználók költségstruktúrájára, és az ügyfeleiknek tett vonzó ajánlatok lehetőségeire.
(59)
Továbbá a PSF-et tartalmazó termékekkel kapcsolatos forgalmuk a Közösségben több mint 10 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, amint azt a 13. táblázat is mutatja:
13. táblázat
2004
2005
2006
FI
Forgalom (000/EUR)
427 694
452 329
456 445
472 750
Index: (2004 = 100)
100
106
107
111
(60)
Ezek a számok azt mutatják, hogy 2005 óta a Kínai Népköztársaságból származó késztermék-behozatal növekedése nem akadályozta meg a közösségi PSF-felhasználókat a bővülésben és termékeik kiskereskedőknek való eladásában, valamint haszonkulcsuk fenntartásában. Az ügyfél által fizetett végösszegekre tett lehetséges hatást illetően egyetlen érvelést sem terjesztettek elő, pedig az előző vizsgálatban az a következtetés született, hogy a közel 30 %-ot elérő új vám kivetése hatással lehet az ügyfelekre.
(61)
A megszüntetést támogató felhasználók azzal is érveltek, hogy a Közösségben a PSF árai a zuhanó dollár ellenére növekednek. Ez az állítás nem felel meg a Bizottság által a vizsgálat alatt szerzett adatoknak. Bár a PSF ára 2005-ben erősen emelkedett, a későbbiekben stabil maradt, mint azt a 7. táblázat is mutatja a Közösségben gyártott és eladott PSF-et illetően, valamint a 14. táblázat a behozott PSF-et illetően (15).
14. táblázat
2004
2005
2006
2007
2008 első negyedéve
Árak 1 000 EUR/tonna
1,02
1,15
1,13
1,15
1,15
Index (2004 = 100)
100
113
111
113
113
(62)
A fentiekre való tekintettel a meglévő intézkedések láthatóan nincsenek jelentős hatással a költségekre és a felhasználó vállalatok jövedelmezőségére.
(63)
Másodszor, az intézkedések kivetését ellenző felhasználók szerint a Közösségen belül lényeges különbség van foglalkoztatási szinten a PSF gyártásával foglalkozó ágazat (körülbelül 3 000 alkalmazott) és a kapcsolódó gazdasági ágazat (körülbelül 70 000 alkalmazott) között.
(64)
E kifogást illetően, noha a 70 000 alkalmazott túlzásnak tűnik, az tagadhatatlan, hogy a felhasználó gazdasági ágazat munkaigényesebb a gyártóiparnál. Tekintettel a teljes mértékben együttműködő felhasználók kis számára (foglalkoztatásra vonatkozó számadatokkal a teljes közösségi PSF-fogyasztás csupán 12 %-ának megfelelő számú felhasználó szolgált) a Bizottság nem tudott pontos adatokhoz jutni a foglalkoztatást illetően. Mindazonáltal a 15. táblázat azt mutatja, hogy a vizsgálatban teljes mértékben együttműködő felhasználók 5 009 alkalmazottat foglalkoztatnak. Ez azt jelzi, hogy legalább 40 000-45 000 alkalmazott vesz részt a PSF-et tartalmazó termékek gyártásában. Az alábbi táblázat azt is jelzi, hogyan alakult az együttműködő felhasználók között a foglalkoztatás:
15. táblázat
2004
2005
2006
FI
Foglalkoztatás
3 898
4 471
4 854
5 009
Index (2004 = 100)
100
115
125
129
(65)
Bár az együttműködő vállalatok száma korlátozott, azt a következtetést mégis le lehet vonni, hogy a meglévő dömpingellenes vám nem jelentett akadályt abban, hogy a foglalkoztatás jelentős mértékben növekedjen a figyelembe vett időszak alatt. Ennek megfelelően ezt a fogyasztói részről tett érvelést elutasították. Természetesen a helyzet más volt az előző vizsgálatban, ahol a 30 %-ot megközelítő kiegészítő dömpingellenes vám kivetése munkahelyek elvesztéséhez vezethetett volna a felhasználói ágazatban.
(66)
Harmadszor az ebben a szakaszban említett felhasználók hangsúlyozzák, hogy növekvő kereslet van a nemszőttkelme- és töltőágazatban két különleges típusú PSF-re: a HCS-re és az LMP-re (amelyekről a (20) preambulumbekezdés tett említést), és amelyeket csak korlátozott számban gyártanak a Közösségben, míg a Kínai Népköztársaság és Korea ezek terén nagy gyártási kapacitásokkal rendelkezik.
(67)
Ebben a tekintetben, a Bizottságnak az érintett felek által előterjesztett információk fényében készített legpontosabb becslései szerint az FI alatti teljes közösségi LMP-fogyasztás körülbelül 85 000-90 000 tonna, a teljes közösségi HCS-fogyasztás pedig körülbelül 65 000-70 000 tonna. A közösségi gazdasági ágazat jelenleg 2 155 tonna LMP-t és 21 543 tonna HCS-t szállít. Az ilyen típusú PSF iránti kereslet folyamatosan nő, és a felhasználók szövetsége szerint az elkövetkező években mindkét típus évi 6 %-os növekedést fog elérni.
(68)
A közösségi PSF-gyártók azt kifogásolják, hogy ennek a speciális terméknek a gyártása a Közösségben korlátozott, mert az érvényes dömpingelt árszint nem teszi lehetővé számukra a gyártás növelését. Az ebben a vizsgálatban gyűjtött adatok szerint a HCS-re és az LMP-re vonatkozó kapacitás a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
16. táblázat
2004
2005
2006
FI
A közösségi gazdasági ágazat HCS-kapacitása
67 050
46 550
61 550
61 550
Index (2004 = 100)
100
69
92
92
A közösségi gazdasági ágazat LMP-kapacitása
32 050
32 050
32 050
32 050
Index (2004 = 100)
100
100
100
100
(69)
E táblázat azt mutatja, hogy a Közösség képes lenne a teljes HCS-kereslet 88-95 %-ának, és a teljes LMP-kereslet 37 %-ának fedezésére, amennyiben az árak elérnének egy bizonyos szintet. Továbbá még ha a közösségi gazdasági ágazat korlátozott mennyiségben gyárt is ilyen speciális terméket, a felhasználók azt Koreából és a Kínai Népköztársaságból is beszerezhetik, kisebb mértékű dömpingellenes vám mellett (ami csak 5,7 % a Huvistól Koreában és 4,9 % a Far Easterntől a Kínai Népköztársaságban). Ami a tajvani beszerzést illeti, az állítások szerint mérséklődik Tajvanon a PSF gyártása, ez áremelkedéshez vagy az ellátás elégtelenségéhez fog vezetni, és amennyiben ezt a Kínai Népköztársaságból és Koreából származó behozatallal helyettesítik, a Kínai Népköztársaságból és Koreából behozott speciális termék után fizetett vám költséghatása jelentős lenne a közösségi felhasználók alacsony haszonkulcsa miatt. Ezen érvelések elfogadhatatlanok. Egyrészt még ha Tajvanon a PSF gyártása csökken is, a tartalék kapacitás várhatóan növekedni fog (2008-ra a várható tartalék kapacitás körülbelül 122 000 tonna, 2009-re pedig 150 000 tonna). Következésképpen nem világos, hogy miért állna fenn ezt a speciális terméket illetően strukturális hiány.
(70)
A speciális termék árait illetően nincsenek hivatalos statisztikák, de amint azt az alábbi táblázat is mutatja, az együttműködő vállalatok által nyújtott adatok szerint a HCS ára (beleértve a dömpingellenes vámot is) csupán 2 %-kal nőtt 2004 és az FI között. 2006-ban még egy lényeges árcsökkenés is volt. A 2006 és az FI közötti növekedés minden bizonnyal a Tajvanról származó behozatalra 2007 első félévére kivetett ideiglenes dömpingellenes vámnak volt köszönhető. Az LMP ára az figyelembe vett időszakban 18 %-kal nőtt.
17. táblázat
2004
2005
2006
FI
HCS ára 1 000 EUR/tonna
1,21
1,26
1,05
1,24
Index (2004 = 100)
100
104
87
102
LMP ára 1 000 EUR/tonna
1,31
1,44
1,43
1,54
Index (2004 = 100)
100
110
109
118
(71)
Ezeket az adatokat a speciális terméknek a PSF-et tartalmazó termékeknél felmerülő összes költségen belüli súlyával összefüggésben kell elemezni. Az együttműködő felhasználók által biztosított adatok alapján a HCS-nek a PSF-et tartalmazó termékeknél felmerülő összes költségükre gyakorolt hatása csak 1,98 %-os, az LMP-é pedig 4,38 %-os mértékű lenne. Figyelembe véve, hogy az átlagos jövedelmezőség körülbelül 4 %, a speciális termékhez kapcsolódó összes költségre tett hatás jelentéktelen, az LMP lényeges áremelkedése ellenére is. Ezt a kifogásolást ezért el kellett utasítani.
(72)
A helyzet más volt az előző vizsgálatban, ahol a Tajvanról származó LMP- és HCS-behozatalra kivetett közel 30 %-os dömpingellenes vám és azok az áremelkedések, amelyeket ez előidézett volna ugyanazokra a termékekre vonatkozóan, jelentősebb hatással lettek volna az összköltségekre.
2.2. A megszüntetést ellenző felhasználók
(73)
A PSF teljes közösségi fogyasztásának 6 %-át és az érintett országokból származó behozatal 3 %-át képviselő felhasználók hangsúlyozták, hogy az intézkedések megszüntetése veszélyeztetni fogja a kapcsolódó gazdasági ágazat jövedelmezőségét, mivel a PSF-ágazat európai uniós csődje a PSF árainak két éven belüli emelkedéséhez fog vezetni, és következésképpen a PSF-et tartalmazó termékek behozatalának növekedése várható.
(74)
A fenti D.4. alatt kifejtett érvek (a behozatal jelentős növekedése az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén) fényében nem lehet kizárni, hogy ez valóban bekövetkezik, és a tényleges verseny fenntartását illetően kockázatokkal jár.
3. Következtetés
(75)
Az összes fenti tényezőt figyelembe véve az a következtetés született, hogy bár a vám fenntartása a vizsgálatban részt vett felhasználók nagy része szerint ellentétes az érdekeivel, a vizsgálat alapján az intézkedések folytatásának nem lenne jelentősen kedvezőtlen hatása gazdasági és pénzügyi helyzetükre. Továbbá az előző vizsgálathoz képest a felhasználóknak eltérő véleményük van a meglévő intézkedések esetleges megszüntetésének üzletmenetükre gyakorolt hatásáról. Bár a fentiek szerint, a legtöbbjük arra kérte a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül a dömpingellenes vámot, azok között, akik együttműködtek a vizsgálatban, jelentős számmal vannak olyanok, akik ellenzik a vám megszüntetését.
F. IMPORTŐRÖK ÉS KERESKEDŐK
(76)
6 importőr/kereskedő nyújtott be ezzel a vizsgálattal kapcsolatban beadványt az eljárás megindításról szóló értesítésben jelölt határidőn belül, ám közülük csak hárman (Saehan Europe, GSI Global Service International és Marubeni) működtek teljes mértékben együtt és válaszoltak a Bizottság által feltett összes kérdésre. Mindannyian nyereséges vállalatok, és a PSF-termékek behozatalával/kereskedelmével kapcsolatos alkalmazottak száma elenyésző.
(77)
Nem úgy tűnik, hogy a vám fenntartása kedvezőtlen hatással járna az említettek üzletmenetére. A legtöbbjük azon a véleményen van, hogy saját érdekükben meg kell szüntetni a Koreából származó behozatalra kivetett intézkedéseket, ez nem érvényes azonban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra, mert hatalmas árubeáramlást idézne elő, és az árszint a haszonkulccsal együtt csökkenne. Másrészt véleményük szerint mivel Korea kiaknázatlan kapacitásai Kínáéinál kisebb mértékűek, azon a véleményen vannak, hogy a koreai behozatal árakra gyakorolt hatása nem lesz az üzletük kárára.
(78)
Ennek alapján az a következtetés született, hogy általánosságban sem az intézkedések fenntartása, sem megszüntetése nincs jelentős hatással az importőrök és a kereskedők tevékenységére.
G. EGYÉB SZEMPONTOK
(79)
A közösségi gyártók, akik a PSF körülbelül 56 %-át újra hasznosított anyagokból gyártják, azzal érveltek, hogy a PSF dömpingelt behozatala kedvezőtlenül hatott az újrahasznosító vállalatok jövedelmezőségére; azt is kifogásolták, hogy 425 000 alkalmazottat foglalkoztatnak polietilén-tereftalát gyűjtésére az újrahasznosító vállalatok ellátása céljából. Ebben a tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a PET-palackok újrahasznosítói nem érdekeltek az ebben a vizsgálatban való részvételt illetően, az eljárás megindításról szóló értesítésben közölt meghívás és a Bizottság által nekik küldött kérdőív ellenére sem, amelyekre még válasz sem érkezett. Másfelől jelentős és növekvő igény van Ázsiában az újrahasznosított PET-palackok iránt, és a dömpingellenes intézkedések ki nem vetése nem fogja megakadályozni a PET-palackok újrahasznosítóit a termékeik világpiacon való értékesítésében. Következésképpen ezeket a kifogásokat el kell utasítani.
(80)
Továbbá a közösségi gyártók hangsúlyozták, hogy a poliészter vágott szál újrahasznosított anyagokból való készítése kevesebb energiát fogyaszt, mint a kémiai eljárás, és az Ázsiából behozott PSF szállítása szén-dioxidot termel. Következésképpen a közösségi gyártás különösen a Kínai Népköztársaságból és Koreából való dömpingelt behozatallal történő helyettesítése növelné a széndioxid-kibocsátást, és segítené az EU éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek betartását. Ebben az összefüggésben mindenesetre emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes eljárásban a közösségi érdekekre vonatkozó elemzés az intézkedéseknek az érintett gazdasági szereplőkre gyakorolt gazdasági hatására összpontosít, és közvetlenül nem kapcsolódik a környezetvédelmi szempontokhoz.
(81)
Szaúd-Arábiát (vagy Fehéroroszországot) illetően nem terjesztettek elő érveket, ami arra enged következtetni, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes lenne a közösségi érdekekkel.
H. KÖVETKEZTETÉS
(82)
A fentiek fényében arra a következtetésre juthatunk, hogy a PSF közösségi gyártói - beleértve a közösségi gazdasági ágazatot - számára hasznosak a hatályos intézkedések, de még mindig veszélyeztetett helyzetben vannak. Az figyelembevett időszakban növelni tudták piaci részesedésüket, termelésüket, kapacitásukat, forgalmukat és a foglalkoztatási szintet. Továbbá jelentős erőfeszítéseket tettek a beruházások szempontjából, új üzemeket nyitottak Lengyelországban, Romániában és Bulgáriában. Emellett a Tergal, a fonó iparág egyik jelentős beszállítója túljutott pénzügyi nehézségein, és a vállalat által szolgáltatott információk szerint 2007 júliusától fogva többé nem tartozik védintézkedési eljárás („procédure de sauvegarde”) hatálya alá. Pénzügyi helyzetük azonban még mindig bizonytalan, és nem tudnak szembenézni a dömpingelt behozatal hirtelen beáramlásával. A vámok fenntarása továbbra is alapvető jelentőséggel bírna a közösségi gazdasági ágazat számára, és minden valószínűség szerint hozzájárulna életképessége helyreállításához. A helyzet éles ellentétben áll a korábbi vizsgálatban kapott képpel, ahol arra a következtetésre jutottak, hogy a PSF-ellátás problematikus lehet a közösségi piacon egy vállalat (La Seda) más termékek kibocsátásának növelése érdekében történt szerkezeti átalakulása, egy másik gyártó (Pennine Fibers) csődje, illetve a Tergal korábbi pénzügyi nehézségei miatt.
(83)
A felhasználók és az importőrök életképességét és bővülési kapacitását az érintett országokból való behozatalra kivetett meglévő dömpingellenes vámok nem veszélyeztették. Ezért amennyiben az intézkedéseket megszüntetik, a felhasználók és importőrök bármifajta előnyei valószínűleg korlátozódnak, mivel a dömpingellenes vámoknak nem volt jelentős hatásuk gazdasági helyzetükre. Ezzel a következtetéssel szemben a korábbi vizsgálat elemzése azt mutatta, hogy olyan új dömpingellenes vámok kivetésének, amelyek majdnem 30 %-ot is elérhetnek, hatása lett volna a PSF-árakra, különösen a HCS és az LMP árára, ami potenciálisan anyagi nehézségekkel sújtotta volna a felhasználók jelentős részét.
(84)
A következtetés tehát az, hogy az esetleges korlátozott mértékű előnyök, amelyeket a vámok hatályon kívül helyezése eredményezne a PSF-felhasználói és importőrei számára, nyilvánvalóan aránytalanok volnának a közösségi gazdasági ágazatot sújtó jelentős hátrányokhoz képest.
(85)
Ennek megfelelően arra a következtetésre juthatunk, hogy az érintett országokból való behozatalokra vonatkozó meglévő intézkedések megszüntetése a közösségi érdekkel nem indokolható.
I. A MEGKÜLÖNBÖZTETÉSMENTESSÉG ELVÉNEK ALKALMAZÁSA
(86)
Több érdekelt fél rámutatott, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem lehet megkülönböztető alapon kivetni, ahogy arról az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése rendelkezik, mely szerint „megkülönböztetés nélkül és forrástól függetlenül megfelelő nagyságú dömpingellenes vámot kell kivetni minden olyan importtermékre, amelyről megállapítható, hogy dömpingelt és kárt okoz, …” Azt is jelezték, hogy a megkülönböztetésmentesség elve a WTO jogának is alapelve.
(87)
Azon érdekelt felek szerint, akik kérik a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazását, a PSF Tajvanról és Malajziából való behozatalát dömpingeltnek és a 2005/2006/EK rendelettel ellentétesnek ítélték. Arra hivatkoztak, hogy „nem azért nem tartozott a PSF-behozatal e két forrása dömpingellenes vám alá, mert a Közösség később úgy ítélte meg, hogy a PSF Malajziából és Tajvanról való behozatala nem dömpingelt vagy nem okoz kárt …”. Továbbá azzal érveltek, hogy a Közösség azon határozata, miszerint 2007. június 22-től nem folytatja a PSF Malajziából és Tajvanról való behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések kivetését azon tény ellenére, hogy ezeket a behozatalokat dömpingeltnek és kárt okozónak ítélték, érvényteleníti a más országokból való PSF-behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vámok további kivetését.
(88)
Először hangsúlyozzuk, hogy Malajzia és Tajvan esetében a panaszt visszavonták, és a Tanács nem tett végleges megállapításokat a dömpingellenes vámok kivetésének megfelelőségét illetően. Ennek eredményeképpen nincs megkülönböztetés.
(89)
Másodszor a közösségi érdekre vonatkozó jogi tesztek jellege az alaprendelet 9. cikkének (Tajvan és Malajzia esetére alkalmazandó) (1) bekezdése és (jelen esetre alkalmazandó) 21. cikke szerint eltérő. Az előbbi szerint a teszt alapja, hogy a közvetlen érdekek mérlege eléggé kedvező-e ahhoz, hogy a Bizottság folytassa a hivatalból indított eljárásokat még bizonyított panasz hiányában is. A második szerint a teszt alapja az, hogy az érdekek mérlege eléggé kedvezőtlen-e ahhoz, hogy az intézkedéseket megszüntessék. Ezért a tesztek különböző jellege arra utal, hogy nem lehet megkülönböztetés.
(90)
Harmadszor, még abban a feltételezett helyzetben, amikor a Tanács végső határozatot hoz a Malajziából és Tajvanról származó PSF behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok ki nem vetéséről, sem lenne megkülönböztetés, mivel az említett alapelv csak akkor alkalmazandó, ha ugyanarra a termékre vonatkozó különböző vizsgálatok hasonló következtetésekre jutnak. Más szóval az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében és a WTO dömpingellenes megállapodása 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott megkülönböztetésmentesség elvének való megfelelés megköveteli, hogy összehasonlítható helyzetek ne különféle elbánásban részesüljenek, a különböző helyzetek pedig ne azonosban. Mint ez fentebb is ki lett fejtve, a jelenlegi vizsgálat tényei és következtetései gyökeresen különböznek a malajziai és tajvani eset tényeitől és következtetéseitől, ennek következtében pedig a két helyzet nem összehasonlítható.
(91)
Tekintettel a fentiekre a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazásával kapcsolatosan előterjesztett kéréseket elutasítják.
J. VÉGSŐ RENDELKEZÉSEK
(92)
Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását ajánlani kívánják. A felek számára időt is biztosítottak e rendelet kihirdetését követően észrevételeik benyújtására.
(93)
A fenti tények és megfontolások alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az időközi vizsgálatot meg kell szüntetni, és az érintett országok által gyártott és az Európai Közösségbe szállított PSF behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámokat fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
Egyetlen cikk
A Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból, Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból származó, rendszerint az 5503 20 00 KN-kód alatt bejelentett poliészter vágott szál (PSF) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban levő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 10-én.