A Tanács irányelve
(1990. szeptember 24.)
az élelmiszerek tápértékjelöléséről
(90/496/EGK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
az Európai Parlamenttel együttműködve [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel a belső piac 1992. december 31-ig történő fokozatos létrehozására való tekintettel intézkedéseket kell elfogadni; mivel a belső piac egy belső határok nélküli térség, amelyen belül biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;
mivel növekvő érdeklődés mutatkozik az étrend és az egészség közötti összefüggés, valamint az egyéni szükségleteknek megfelelő étrend kiválasztása iránt;
mivel a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanácsban ülésező képviselői a rákellenes európai cselekvési programról szóló, 1986. július 7-i állásfoglalásukban a táplálkozás javítását elsődleges feladatként jelölték meg;
mivel a táplálkozási alapelvek ismerete, valamint az élelmiszerek megfelelő tápértékjelölése jelentősen megkönnyítené a fogyasztók döntéshozatalát;
mivel a tápértékjelölést további intézkedéseknek kell követnie a lakosság táplálkozásra irányuló felvilágosítása területén;
mivel a tápértékjelölést szabványosított formában kell feltüntetni a Közösség egész területén, egyrészt azért, hogy a fogyasztó javát szolgálja, másrészt a kereskedelem esetleges technikai akadályainak elkerülésére;
mivel a tápértékjelöléssel ellátott élelmiszereknek meg kell felelniük az ezen irányelvben meghatározott szabályoknak;
mivel a tápértékjelölés más formáit meg kell tiltani, ugyanakkor a tápértékjelöléssel nem rendelkező élelmiszerek szabad mozgását lehetővé kell tenni;
mivel ahhoz, hogy az átlagos fogyasztó megszólítható legyen, és hogy a tápértékjelölés bevezetésének a célja megvalósuljon - továbbá a táplálkozási ismeretek alacsony szintje miatt - egyszerű és könnyen érthető információkat kell megadni;
mivel ezen irányelv bizonyos időszakon át történő alkalmazása lehetővé teszi az e témára vonatkozó értékes tapasztalatok megszerzését, valamint a tápértékre vonatkozó információk szolgáltatásának módjára adott fogyasztói válaszok értékelését, mindez pedig lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felülvizsgálja a szabályokat, és megfelelő módosításokat javasoljon;
mivel az érintetteknek - különösen a kis- és középvállalkozásoknak - a lehető legtöbb termék tápértékének jelölésére történő ösztönzése céljából az információk teljesebbé és kiegyensúlyozottabbá tételére vonatkozó intézkedéseket kell fokozatosan bevezetni;
mivel az ezen irányelvben megállapított szabályoknak a Codex Alimentarius (Élelmiszerkönyv) tápértékjelölésről szóló útmutatásait is figyelembe kell venniük;
mivel a legutóbb a 89/395/EGK irányelvvel [4] módosított, a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelv [5] tartalmazza az általános címkézési rendelkezéseket és meghatározásokat; mivel emiatt ezen irányelv a tápértékjelölésre vonatkozó rendelkezésekre korlátozható,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
(1) Ez az irányelv a végső fogyasztóhoz eredeti állapotban eljuttatott élelmiszerek tápértékjelölésére vonatkozik. Ez az irányelv olyan élelmiszerekre is vonatkozik, amelyekkel éttermeket, kórházakat, kantinokat és hasonló, a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőket látnak el (a továbbiakban: közétkeztetésben működő gazdasági szereplők).
(2) Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni:
- a természetes ásványvizek vagy az emberi fogyasztásra szánt egyéb vizek esetében,
- az étrend-kiegészítők/táplálék-kiegészítők esetében.
(3) Ezt az irányelvet a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelv [6] címkézésre vonatkozó rendelkezései, és az említett irányelv 4. cikkében említett egyedi irányelvek sérelme nélkül kell alkalmazni.
(4) Ezen irányelv alkalmazásában:
a) a "tápértékjelölés" a címkéken feltüntetett alábbi információk körét jelenti:
i. energiatartalom;
ii. tápanyagok:
- fehérje,
- szénhidrát,
- zsír,
- rost,
- nátrium,
- a mellékletben felsorolt és az ott meghatározott értékek alapján jelentős mennyiségben jelenlévő vitaminok és ásványi sók.
A vitaminok és az ásványi anyagok listájának, és azok ajánlott napi bevitelének a változásait a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint kell elfogadni;
b) a "tápértékre vonatkozó adatok" az összes olyan megjelenítés és reklámszöveg, amelyek azt állítják, sugallják, vagy arra utalnak, hogy az élelmiszernek különleges táplálkozási tulajdonságai vannak annak az energiának (kalóriaértéknek) köszönhetően, amelyet
- tartalmaz,
- csökkentett vagy megnövelt mértékben tartalmaz, vagy
- nem tartalmaz,
és azon tápanyagoknak tulajdoníthatóan, amelyeket
- tartalmaz,
- csökkentett vagy megnövelt mértékben tartalmaz, vagy
- nem tartalmaz.
Bármely tápanyag minőségére vagy mennyiségére vonatkozó hivatkozás nem minősül tápértékre vonatkozó adatnak, amennyiben azt jogszabály írja elő.
A 10. cikkben említett eljárás szerint bizonyos esetekben meghatározható az, hogy az ezen albekezdésben szereplő feltételeket teljesítették-e;
c) a "fehérje" a következő képlet szerint kiszámított fehérjetartalom: fehérje = az összes Kjeldahl szerint mért nitrogén 6,25-tel szorozva;
d) a "szénhidrát" az emberi szervezet anyagcseréjében átalakuló összes szénhidrát, ideértve a poliolokat is;
e) a "cukrok" az élelmiszerekben jelenlévő összes monoszacharid és diszacharid, a poliolok kivételével;
f) a "zsír" az összes lipid, ideértve a foszfolipideket is;
g) a "telített zsírsavak" a kettős kötés nélküli zsírsavak;
h) az "egyszeresen telítetlen zsírsavak" az egy cisz kettős kötést tartalmazó zsírsavak;
i) a "többszörösen telítetlen zsírsavak" a cisz és cisz-metilénnel elválasztott kettős kötéseket tartalmazó zsírsavak;
j) az "élelmiszerrost" azt az anyagot jelenti, amelyet a 10. cikkben szereplő eljárás szerint meghatározott eljárás alapján megállapításra kerülő vizsgálati módszerrel kell mérni;
k) az "átlagérték" az az érték, amely a legjobban mutatja az adott élelmiszer által tartalmazott tápanyag mennyiségét, ugyanakkor tükrözi a szezonális eltéréseket, a fogyasztási szokásokat, valamint az egyéb olyan tényezőket, amelyek az aktuális érték változásait okozhatják.
2. cikk
(1) A (2) bekezdés rendelkezésére figyelemmel a tápértékjelölés nem kötelező.
(2) Amennyiben tápértékre vonatkozó hivatkozás szerepel egy termék címkéjén, kiszerelésén vagy reklámjában, akkor a tápértékjelölés kötelező.
3. cikk
Az egyetlen engedélyezett, tápértékre vonatkozó állítás az energiatartalomra, az 1. cikk (4) bekezdése a) albekezdésének ii. pontjában felsorolt tápanyagokra, valamint az olyan anyagokra vonatkozó meghatározások lehetnek, amelyek e tápanyagcsoportok egyikébe tartoznak, vagy amelyek valamely tápanyagcsoport összetevőjét képezik. Az e cikk értelmében vett, tápértékre vonatkozó adatok korlátozására vagy tilalmára vonatkozó rendelkezéseket a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint lehet elfogadni.
4. cikk
(1) Amennyiben a tápértékjelölés kötelező, a feltüntetendő információknak az alábbi 1. vagy 2. csoportból kell állniuk a következő sorrendben:
1. csoport
a) energiatartalom;
b) fehérje-, szénhidrát- és zsírtartalom.
2. csoport
a) energiatartalom;
b) fehérje-, szénhidrát-, cukor-, zsír-, telített zsírsav-, rost- és nátriumtartalom.
(2) Amennyiben a tápértékre vonatkozó adatot a cukor, a telített zsírsavak, a rost vagy a nátrium esetében határozták meg, akkor az információkat a 2. csoport szerint kell megadni.
(3) A tápértékjelölés a következők közül többet is tartalmazhat:
- keményítő,
- poliolok,
- egyszeresen telítetlen zsírsavak,
- többszörösen telítetlen zsírsavak,
- koleszterin,
- a mellékletben felsorolt és az ott meghatározott jelentős mennyiségben jelen lévő ásványi anyagok vagy vitaminok.
(4) Tápértékre vonatkozó adat feltüntetésekor az (1) és a (3) bekezdésben említett tápanyagcsoportok egyikébe tartozó vagy azok valamelyikének alkotóelemét képező anyagok megadása kötelező.
Ha a többszörösen telítetlen zsírsavak és/vagy az egyszeresen telítetlen zsírsavak és/vagy a koleszterin arányát megadják, akkor a telített zsírsavak arányát is meg kell adni, ami - ebben az esetben - nem képezi a (2) bekezdés értelmében vett, tápértékre vonatkozó adatot.
5. cikk
(1) A feltüntetendő energiatartalmat a következő átváltási együtthatók alkalmazásával kell kiszámítani:
-szénhidrát (a poliolok kivételével) | 4 kcal/g - 17 kJ/g |
-poliolok | 2,4 kcal/g - 10 kJ/g |
-fehérje | 4 kcal/g - 17 kJ/g |
-zsír | 9 kcal/g - 37 kJ/g |
-alkohol (etil-alkohol) | 7 kcal/g - 29 kJ/g |
-szerves sav | 3 kcal/g - 13 kJ/g |
(2) A következő francia bekezdésekre vonatkozó rendelkezéseket a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint kell elfogadni:
- az (1) bekezdésben említett átváltási együtthatók módosítása,
- az élelmiszerek energiatartalmának pontosabb kiszámítása céljából azoknak az anyagoknak az (1) bekezdésben szereplő listára - ezen anyagok átváltási együtthatóival együtt - történő felvétele, amelyek az ott említett tápanyagcsoportok egyikébe tartoznak vagy annak alkotóelemei.
6. cikk
(1) Az energiatartalmat és a tápanyagok vagy összetevőiknek arányát számokkal kell megadni. A következő egységeket kell használni:
-energia - kJ és kcal | |
-fehérje | gramm (g) |
-szénhidrát |
-zsír |
-rost |
-nátrium |
-koleszterin | milligramm (mg) |
-vitaminok és ásványi anyagok | a mellékletben megadott egységek |
(2) Az információkat 100 grammra vagy 100 milliliterre vonatkozóan kell megadni. Ez megtörténhet a címkén feltüntetett mennyiségre vonatkozóan vagy adagonként, feltéve hogy a csomagban lévő adagok számát feltüntették.
(3) A 10. cikkben meghatározott eljárás szerint előírható, hogy az (1) és (2) bekezdésben szereplő adatokat grafikai formátumban jelenítsék meg.
(4) A feltüntetett mennyiségeknek az élelmiszer értékesítésre kerülő mennyiségeinek kell megfelelniük. Adott esetben ezen információknak az elkészített élelmiszerre kell vonatkozniuk, feltéve hogy elég részletes felhasználási utasításokat adnak meg, és az információk a fogyasztásra kész élelmiszerre vonatkoznak.
(5) a) A vitaminokra és az ásványi anyagokra vonatkozó információkat is a (2) bekezdésben meghatározott módon, a mellékletben megadott ajánlott napi bevitel (RDA) százalékában kell megadni.
b) A vitaminok és az ásványi anyagok ajánlott napi bevitelének (RDA) százalékos aránya is megadható grafikus formában. Az ezen albekezdés végrehajtási szabályait a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint lehet elfogadni.
(6) Amennyiben a cukrokat és/vagy a poliolokat és/vagy a keményítőt feltüntetik, ezek meghatározását közvetlenül követnie kell a szénhidrátok következő módon történő meghatározásának:
szénhidrát | g |
amelyből:
-cukrok | g |
-poliolok | g |
-keményítő | g |
(7) Amennyiben a zsírsav mennyiségét és/vagy típusát és/vagy a koleszterinszintet feltüntetik, akkor e meghatározást közvetlenül követnie kell a zsírok következő módon történő meghatározásának:
zsír | g |
amelyből:
-telített zsírsavak | g |
-egyszeresen telítetlen zsírsavak | g |
-többszörösen telítetlen zsírsavak | g |
-koleszterin | mg |
(8) A megadott értékeknek az egyes esetek függvényében olyan átlagértékeknek kell lenniük, amelyek a következőkön alapulnak:
a) az élelmiszer gyártó által végzett vizsgálatai;
b) a felhasznált összetevők ismert vagy tényleges átlagértékeiből végzett számítások;
c) általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások.
Az első albekezdésnek a megadott értékek és a hatósági ellenőrzések során meghatározott értékek közötti különbségekre vonatkozó végrehajtási szabályait a 10. cikkben szereplő eljárás szerint kell meghatározni.
7. cikk
(1) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó információkat - ha a rendelkezésre álló hely lehetővé teszi - együtt, egy helyen, táblázatos formában és sorba igazított számokkal kell megadni. Amennyiben a rendelkezésre álló hely miatt ez nem lehetséges, az információkat egymás után sorba írva kell megadni.
Az információkat jól olvashatóan és letörölhetetlenül, jól láthatóan kell feltüntetni.
(2) A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó információk a vevők számára könnyen érthető nyelven jelenjenek meg, kivéve ha más intézkedéseket hoztak a vevők tájékoztatásának biztosítása érdekében. Ez a rendelkezés nem gátolja ezen információk több nyelven történő feltüntetését.
(3) A tagállamoknak tartózkodniuk kell az ezen irányelv tápértékjelölésre vonatkozó rendelkezéseinél részletesebb rendelkezések meghatározásától.
8. cikk
A végső fogyasztók vagy a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők számára árusított nem előrecsomagolt élelmiszerek, valamint az eladáskor a vevő kérésére becsomagolt és az azonnali eladás céljából előrecsomagolt élelmiszerek esetében a 4. cikkben említett információk köre és ezek közlésének módja a közösségi intézkedések 10. cikke szerinti elfogadásáig a nemzeti rendelkezések alapján fogadható el.
9. cikk
A közegészségre feltehetően hatással lévő intézkedéseket a 74/234/EGK határozattal [7] létrehozott élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.
10. cikk
(1) Ha az e cikkben meghatározott eljárást kell követni, a 69/414/EGK határozattal [8] létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban "a bizottság") elnöke saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam képviselőjének a kérésére az ügyet a bizottság elé terjeszti.
(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti meghozandó intézkedéseinek tervezetét. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében arra az esetre megállapított többséggel kell meghozni, amikor a határozatot a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell elfogadnia. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.
b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy ha a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.
c) Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.
11. cikk
(1) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot. Ezeket az intézkedéseket úgy kell alkalmazni, hogy azok:
- 1992. április 1-jéig lehetővé tegyék az ezen irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását,
- 1993. október 1-jétől megtiltsák az ezen irányelvnek meg nem felelő termékek forgalmazását.
(2) 1995. október 1-jéig a tápértékjelölésben a cukrok, a telített zsírsavak, az élelmiszerrost, a nátrium közül egy vagy több - az önkéntesen vagy a tápértékre vonatkozó adatokat követően történő - feltüntetése nem vonja maga után a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében szereplő, ezen tápanyagok mindegyikének a feltüntetésére vonatkozó kötelezettséget.
(3) 1998. október 1-jén a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv alkalmazásáról. Adott esetben a Bizottság a Tanácsnak is eljuttat minden megfelelő módosítási javaslatot.
12. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 1990. szeptember 24-én.