A Tanács 93/37/EGK irányelve
(1993. június 14.)
az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, 66. és 100a. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
az Európai Parlamenttel együttműködve [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1971. július 26-i 71/305/EGK tanácsi irányelvet [4] lényegesen és számos alkalommal módosították; mivel az érthetőség és ésszerűség érdekében az említett irányelvet egységes szerkezetbe kell foglalni;
mivel a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának egyidejű megvalósulása az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény által a tagállamokban odaítélt, építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések vonatkozásában nemcsak a korlátozások megszüntetését, hanem az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó nemzeti eljárások összehangolását is eredményezi;
mivel az ilyen összehangolás során a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni az egyes tagállamokban hatályos eljárásokat és közigazgatási gyakorlatot;
mivel ezt az irányelvet nem lehet alkalmazni egyes, a 90/531/EGK irányelv hatálya alá tartozó, a vízügyi, az energia-, a szállítási és a távközlési ágazatban odaítélt építési beruházásra irányuló szerződésekre;
mivel a koncessziós szerződéseknek az építési beruházásra irányuló közbeszerzés terén növekvő jelentőségét és sajátos jellegét szem előtt tartva, ebben az irányelvben a közzétételre vonatkozó szabályokról is rendelkezni kell;
mivel az 5000000 ECU-nél kisebb értékű építési beruházásra irányuló szerződéseket mentesíteni lehet az ezen irányelvben előírt verseny alól, és helyénvaló rendelkezni az összehangolási intézkedések alóli mentesítésükről;
mivel rendelkezést kell hozni az olyan kivételes esetekről, amelyekben az eljárások összehangolására vonatkozó intézkedések alkalmazása nem szükséges, azonban az ilyen esetek számát kifejezetten korlátozni kell;
mivel a tárgyalásos eljárást kivételesnek kell tekinteni, és ezért csak korlátozott számú esetben alkalmazandó;
mivel rendelkezni kell olyan közös műszaki szabályokról, amelyek figyelembe veszik a szabványokra és műszaki leírásokra vonatkozó közösségi politikát;
mivel annak érdekében, hogy a közbeszerzési szerződések terén tényleges verseny alakuljon ki, szükséges, hogy a tagállamok ajánlatkérői által készített hirdetményeket a Közösség egészében közzétegyék; mivel az e hirdetményekben foglalt információnak lehetővé kell tennie a Közösségben letelepedett vállalkozók számára, hogy megállapítsák, érdekeltek-e a javasolt szerződésekben; mivel e célból helyénvaló, ha megfelelően tájékoztatják őket a megvalósítandó építési beruházásokról és a beruházás feltételeiről; mivel különösképpen a meghívásos eljárásokban a közzététel célja annak lehetővé tétele a tagállamokbeli vállalkozók számára, hogy kinyilvánítsák a szerződés iránti érdeklődésüket azzal, hogy az előírt feltételek mellett ajánlati felhívást kérnek az ajánlatkérőktől;
mivel az egyes szerződésekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatást a tagállamokban szokásos módon az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy egy azzal egyenértékű dokumentációban kell megadni;
mivel szükséges meghatározni az építési beruházásokra irányuló közbeszerzési szerződésekben való részvétel közös szabályait, beleértve mind a minőség alapján történő kiválasztás, mind a szerződés-odaítélés kritériumait;
mivel helyénvaló lenne az ezen irányelv alapján szükséges hirdetményekre és statisztikai jelentésekre vonatkozó egyes műszaki feltételeket a változó műszaki követelmények fényében kiigazítani; mivel ennek az irányelvnek a II. melléklete az Európai Közösségeken belüli Gazdasági Tevékenységek Általános Ipari Osztályozására (NACE) hivatkozik; mivel a Közösség szükség szerint felülvizsgálhatja és kicserélheti közös nómenklatúráját, és mivel ennek megfelelően rendelkezni kell a NACE-nómenklatúrára az említett II. mellékletben történő hivatkozás kiigazításának lehetőségéről;
mivel ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a nemzeti jogszabályokba való átültetés és alkalmazás VII. mellékletben feltüntetett határidői tekintetében fennálló kötelezettségeit,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
a) "építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés": olyan visszterhes szerződés, amely írásban jön létre az ajánlattevő és a b) pontban meghatározott valamely ajánlatkérő között, a II. mellékletben említett tevékenységek egyikéhez kapcsolódó építési beruházás, vagy alább a c) pontban meghatározott építmény kivitelezésére, vagy kivitelezésére és tervezésére együtt, vagy az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel történő kivitelezésére;
b) "ajánlatkérő": az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a közjogi intézmények, egy vagy több ilyen szerv, illetőleg közjogi intézmény által létrehozott társulás;
"közjogi intézmény" minden olyan intézmény,
- amely kifejezetten közfeladat ellátására jött létre, és amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, továbbá
- amely jogi személyiséggel rendelkezik, valamint
- amelyet többségi részben az állam, vagy a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz; vagy amelynek irányítása ezen intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyviteli testülete, igazgatósága vagy felügyelőbizottsága van, amely tagjainak több mint a felét az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki.
Azokat a közjogi intézményeket és közjogi intézménycsoportokat, amelyek a második albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítik, az I. melléklet sorolja fel. Ez a felsorolás a lehető legátfogóbb, és a 35. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően felülvizsgálható. E célból a tagállamok az intézményeket és intézménycsoportokat felsoroló jegyzékeikben bekövetkezett minden változásról időszakonként tájékoztatják a Bizottságot;
c) "építmény": az építési vagy mélyépítési munkák összességének eredménye, amelynek önmagában gazdasági vagy műszaki rendeltetése van;
d) "építési beruházásra irányuló koncessziós szerződés": az a) pontban szereplővel azonos típusú szerződés, kivéve, hogy az elvégzendő építési beruházásért járó ellenszolgáltatás vagy kizárólag az építmény hasznosítási joga, vagy ez a jog pénzbeni ellenszolgáltatással kiegészülve;
e) "nyílt eljárás": az a nemzeti eljárás, amelynek során minden érdekelt vállalkozó ajánlatot nyújthat be;
f) "meghívásos eljárás": az a nemzeti eljárás, amelynek során csak az ajánlatkérő által felkért vállalkozók nyújthatnak be ajánlatot;
g) "tárgyalásos eljárás": az a nemzeti eljárás, amelynek során az ajánlatkérők az általuk kiválasztott vállalkozókkal tárgyalnak, és közülük eggyel vagy többel tárgyalják meg a szerződési feltételeket;
h) az ajánlatot benyújtó vállalkozó megnevezése "ajánlattevő", a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való részvételre jogosító meghívásért folyamodó vállalkozó megnevezése "részvételre jelentkező".
2. cikk
(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ajánlatkérők megfeleljenek ennek az irányelvnek, vagy biztosítsák az ezen irányelvnek való megfelelést, amennyiben egy nem általuk odaítélt, építési beruházásra irányuló szerződést több mint 50 %-ban közvetlenül támogatnak.
(2) Az (1) bekezdés csak az Európai Közösségeken belüli Gazdasági Tevékenységek Általános Ipari Osztályozása (NACE) szerinti nómenklatúra 50. osztályának 502. csoportjába tartozó szerződésekre, továbbá a kórházak, sport-, szórakozási és szabadidő-létesítmények, iskolaépületek és felsőoktatási épületek, valamint a közigazgatási célokra használt épületek építési munkáiról szóló szerződésekre vonatkozik.
3. cikk
(1) Amennyiben az ajánlatkérő építési beruházásra irányuló koncessziós szerződést köt, az ilyen szerződésre a 11. cikk (3), (6), (7) és (9)-(13) bekezdésében, valamint a 15. cikkben foglalt közzétételi szabályokat kell alkalmazni, ha a szerződés értéke legalább 5000000 ECU.
(2) Az ajánlatkérő:
- megkövetelheti a koncesszió jogosultjától, hogy azon építmény összértékének, amely tekintetében a koncessziós szerződés odaítélése történik, minimum 30 %-át képviselő szerződéseket harmadik személyeknek ítélje oda, egyidejűleg lehetőséget adva a jelentkezőknek e százalékarány növelésére. Ezt a minimum százalékarányt a koncessziós szerződésben meg kell határozni,
vagy
- megkövetelheti a koncessziós szerződésre jelentkezőktől, hogy ajánlatukban határozzák meg a koncessziós szerződés tárgyát képező építmény összértékének azt az esetleges százalékát, amelynek tekintetében harmadik személyeket kívánnak megbízni.
(3) Ha a koncesszió jogosultja maga is az 1. cikk b) pontjában említett ajánlatkérő, harmadik személyek által elvégzendő építési beruházások tekintetében is meg kell felelnie ezen irányelv rendelkezéseinek.
(4) A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a koncesszió azon jogosultja, amely nem ajánlatkérő, alkalmazza a 11. cikk (4), (6), (7) és (9)-(13) bekezdésében, valamint a 16. cikkben felsorolt közzétételi szabályokat a harmadik feleknek odaítélt olyan szerződései esetében, amelyek értéke legalább 5000000 ECU. Nem kötelező viszont a közzététel, ha az építési beruházásra irányuló szerződés megfelel a 7. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételeknek.
Nem kell harmadik feleknek tekinteni azokat a vállalkozásokat, amelyek a koncessziós szerződés elnyerése érdekében csoportot hoztak létre, vagy ezekhez a csoportokhoz kapcsolódnak.
"Kapcsolt vállalkozás" minden olyan vállalkozás, amely fölött a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat, vagy amely meghatározó befolyást gyakorolhat a koncesszió jogosultja fölött, vagy amely a koncesszió jogosultjával együtt egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a működésére vonatkozó szabályoknál fogva. A vállalkozás meghatározó befolyását kell vélelmezni akkor, ha egy másik vállalkozás vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve:
- a vállalkozás jegyzett tőkéjének többsége a tulajdonában van, vagy
- a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez tartozó szavazatok többségével rendelkezik, vagy
- a vállalkozás ügyvezető, legfőbb vagy felügyeleti szerve tagjainak több mint felét kinevezheti.
Ezeknek a vállalkozásoknak a teljes körű jegyzékét csatolni kell a koncesszióra történő jelentkezéshez. Ezt a jegyzéket a vállalkozások közötti viszonyokban bekövetkezett minden későbbi változást követően frissíteni kell.
4. cikk
Ez az irányelv nem alkalmazható:
a) a 90/531/EGK irányelv 2., 7., 8. és 9. cikkében említett területeken odaítélt szerződésekre, sem az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő szerződésekre;
b) azokra az építési beruházásra irányuló szerződésekre, amelyeket titkosnak nyilvánítottak, sem azokra, amelyeket az érintett tagállamban hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekkel összhangban különleges biztonsági intézkedések mellett kell teljesíteni, sem azokra, amelyek esetében a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme ezt indokolja.
5. cikk
Ez az irányelv nem alkalmazható azokra a közbeszerzési szerződésekre, amelyekre eltérő eljárási szabályok irányadóak, és amelyek odaítélése:
a) egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződésnek megfelelően kötött, és az aláíró államok által egy együttes beruházás megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt; minden megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 71/306/EGK határozatban [5] létrehozott közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságával;
b) tagállamban vagy nem tagállamban lévő vállalkozások részére, csapatok állomásoztatására vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt;
c) egy nemzetközi szervezet egyedi eljárása alapján történt.
6. cikk
(1) Ennek az irányelvnek a rendelkezéseit azokra az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli nettó becsült értéke legalább 5000000 ECU.
(2) a) Az értékhatár nemzeti valutákban kifejezett összegét főszabály szerint kétévente, 1992. január 1-jei hatállyal felül kell vizsgálni. Ennek az összegnek a kiszámítása során az említett valuták ECU-ben kifejezett, a január 1-jei felülvizsgálatot közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékeit kell alapul venni. Az összegeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában november elején kell közzétenni.
b) Az a) albekezdésben megállapított számítási módszert a Bizottság javaslatára a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottsága elvben két évvel az első alkalmazás után felülvizsgálja.
(3) Ha egy építményt több részre osztanak fel, és azok mindegyike egy-egy szerződés tárgyát képezi, az (1) bekezdésben említett összegek kiszámításánál minden egyes rész értékét figyelembe kell venni. Ha a részek összértéke legalább annyi, mint az (1) bekezdésben említett összeg, minden részre ennek a bekezdésnek a rendelkezéseit kell alkalmazni. Az ajánlatkérő minden olyan rész esetében eltérhet ettől a rendelkezéstől, amelynek ÁFA nélküli becsült nettó értéke nem éri el az 1000000 ECU-t, feltéve hogy a mentesített részek becsült összértéke következésképpen nem haladja meg valamennyi rész becsült összértékének 20 %-át.
(4) Az építményt, illetve a szerződést nem lehet ezen irányelv alkalmazása elkerülésének céljából megosztani.
(5) Az (1) bekezdésben és a 7. cikkben említett összegek kiszámításakor nemcsak az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések összegét kell figyelembe venni, hanem az építési beruházási munkák elvégzéséhez szükséges, az ajánlatkérő által a vállalkozó számára rendelkezésre bocsátott beszerzett áruk becsült értékét is.
7. cikk
(1) Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő az 1. cikk e), f) és g) pontjában meghatározott és ezen irányelvhez igazított eljárásokat alkalmazza.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetmény előzetes közzététele mellett és a jelentkezőknek a nyilvánosságra hozott minőségi követelmények szerinti kiválasztását követően tárgyalásos eljárás útján ítélheti oda építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseit a következő esetekben:
a) nyílt vagy meghívásos eljárásra benyújtott nem megfelelő ajánlatok esetében, illetve a IV. címben foglaltakkal összhangban lévő nemzeti rendelkezések szerint elfogadhatatlan ajánlatok esetében, annyiban, amennyiben a szerződés eredeti feltételei lényegesen nem változnak meg. Az ajánlatkérő ilyen esetben nem tesz közzé hirdetményt, ha a tárgyalásos eljárásba mindazokat a vállalkozásokat bevonja, amelyek teljesítik a 24-29. cikk feltételeit, és amelyek az előző nyílt vagy meghívásos eljárás során az ajánlattételi eljárás alaki követelményeinek megfelelően nyújtottak be ajánlatot;
b) ha a szóban forgó építési beruházásokat kizárólag kutatási, kísérleti vagy fejlesztési célból, és nem a gazdasági életképesség megalapozása, vagy a kutatási és fejlesztési költségek fedezése érdekében végzik;
c) kivételes esetekben, amikor az építési beruházási munkák jellege, illetve az ezekhez kapcsolódó kockázatok nem tesznek lehetővé előzetes átfogó árkalkulációt.
(3) Az ajánlatkérő hirdetmény előzetes közzététele nélkül, tárgyalásos eljárás útján ítélheti oda az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseket a következő esetekben:
a) ha nem érkeznek be ajánlatok vagy megfelelő ajánlatok egy nyílt vagy meghívásos eljárásra, amennyiben a szerződés eredeti feltételei lényegesen nem változnak meg, és feltéve, hogy erről a Bizottságot kérésére jelentésben tájékoztatják;
b) ha az építési beruházási munkákat műszaki vagy művészi jellegük következtében vagy a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okból csak egy bizonyos vállalkozó végezheti;
c) annyiban, amennyiben feltétlenül szükséges akkor, ha az ajánlatkérő által előre nem látható események által előidézett rendkívüli sürgősségi okból a 2. cikkben említett nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárásra megállapított határidőt nem lehet betartani. A rendkívüli sürgősséget indokoló körülményeket nem idézheti elő az ajánlatkérő;
d) olyan kiegészítő építési munkák esetében, amelyek a legelőször elbírált beruházásban, illetve az elsőként megkötött szerződésben nem szerepelnek, azonban előre nem látható körülmények miatt az azokban szereplő építmény kivitelezéséhez szükségessé váltak, azzal a feltétellel, hogy azokat az ilyen építményt eredetileg kivitelező vállalkozónak ítélik oda,
- amennyiben az ilyen kiegészítő munkákat az ajánlatkérő számára jelentős nehézségek nélkül nem lehet műszaki vagy gazdasági szempontból elválasztani a fő szerződéstől, vagy
- amennyiben az ilyen kiegészítő munkák, bár az eredeti szerződés teljesítésétől elkülöníthetőek, feltétlenül szükségesek annak későbbi munkafázisaihoz.
A kiegészítő munkákra odaítélt szerződések összértéke azonban nem haladhatja meg a főszerződés értékének 50 %-át;
e) olyan új építési beruházási munkák esetében, amelyek megismétlik azokat a munkákat, amelyeket olyan vállalkozás végez, amelynek az ajánlatkérő ezzel a céllal egy korábbi szerződést ítélt oda, feltéve hogy az ilyen munkák összhangban vannak azzal az alapberuházással, amelyre vonatkozóan az első szerződést a (4) bekezdésben említett eljárásnak megfelelően odaítélték.
Amint az első beruházásra ajánlattételi felhívást írtak ki, közölni kell, hogy ez az eljárás alkalmazható, és az ajánlatkérők a 6. cikk rendelkezéseinek alkalmazása során figyelembe veszik a későbbi munkák becsült összköltségét. Ezt az eljárást csak az eredeti szerződés megkötését követő három év folyamán lehet alkalmazni.
(4) Minden egyéb esetben az ajánlatkérő az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseit nyílt vagy meghívásos eljárás útján ítéli oda.
8. cikk
(1) Az ajánlatkérő a jelentkezés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül minden kizárt jelentkezővel és ajánlattevővel kérésére közli részvételi jelentkezése, illetőleg ajánlata elutasításának okait, és ajánlat esetében a nyertes ajánlattevő nevét.
(2) Az ajánlatkérő kérésre tájékoztatja a jelentkezőket és ajánlattevőket azokról az okokról, amelyek miatt úgy határozott, hogy nem ítél oda egy olyan szerződést, amely tekintetében előzetes versenyfelhívás történt, vagy hogy újra kezdi az eljárást. Erről a döntésről az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalát is tájékoztatja.
(3) Az ajánlatkérő minden odaítélt szerződésről jegyzőkönyvet készít, amely legalább a következőket tartalmazza:
- az ajánlatkérő neve és címe, a szerződés tárgya és értéke,
- az elfogadott jelentkezők, illetőleg ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai,
- az elutasított jelentkezők, illetőleg ajánlattevők neve és elutasításuk indokai,
- a nyertes ajánlattevő neve és ajánlata kiválasztásának indokai, valamint, ha ismeretes, a szerződésnek az a része, amelyre nézve a nyertes ajánlattevő harmadik személlyel szerződést kíván kötni,
- tárgyalásos eljárás esetében a 7. cikkben említett és az ilyen eljárás alkalmazását indokolttá tevő körülmények.
Az ilyen jegyzőkönyvről vagy annak főbb pontjairól a Bizottságot kérésére tájékoztatni kell.
9. cikk
Olyan szociális lakásépítési program tervezésére és kivitelezésére vonatkozó szerződések esetében, amely tekintetében a méret, az összetettség, valamint a szükséges munka becsült időtartama folytán a tervezésnek kezdettől fogva az ajánlatkérő és a szakértők képviselőiből, valamint az építési beruházási munkák elvégzéséért felelős vállalkozóból álló csoporton belüli szoros együttműködésen kell alapulnia, különleges odaítélési eljárást lehet alkalmazni a csoportba történő felvételre legalkalmasabb vállalkozó kiválasztása céljából.
Az ajánlatkérő a hirdetményben a lehető legpontosabban ismerteti különösen az elvégzendő építési beruházási munkát, hogy az érdeklődő vállalkozók a beruházásról valós képet kaphassanak. Továbbá az ilyen hirdetményben az ajánlatkérő a 24-29. cikknek megfelelően ismerteti a részvételre jelentkezők által teljesítendő személyi, műszaki és pénzügyi feltételeket.
Ilyen eljárás alkalmazásakor az ajánlatkérő a meghívásos eljárásra vonatkozó és a minőség alapján történő kiválasztás feltételeire vonatkozó közös közzétételi szabályokat alkalmazza.
II. CÍM
KÖZÖS MŰSZAKI SZABÁLYOK
10. cikk
(1) A III. mellékletben meghatározott műszaki leírásokat az egyes szerződésekhez kapcsolódó általános vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban kell rendelkezésre bocsátani.
(2) A kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, és annyiban, amennyiben azok a közösségi joggal összeegyeztethetők, a műszaki leírásokat az ajánlatkérő az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra történő hivatkozással, vagy az európai műszaki tanúsítványokra történő hivatkozással, vagy a közös műszaki leírásokra történő hivatkozással határozza meg.
(3) Az ajánlatkérő eltérhet a (2) bekezdéstől, ha:
a) a szabványok, az európai műszaki tanúsítványok vagy a közös műszaki leírások nem tartalmaznak a megfelelőség megállapítására irányuló rendelkezést, vagy nincsenek olyan technikai eszközök, amelyek segítségével kielégítően megállapítható, hogy egy termék az említett szabványoknak, európai műszaki tanúsítványoknak vagy közös műszaki leírásoknak megfelel;
b) ezeknek a szabványoknak, európai műszaki tanúsítványoknak vagy közös műszaki leírásoknak a használata miatt az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy a már használatban lévő berendezésekkel össze nem egyeztethető termékeket vagy anyagokat szerezzen be, illetve e szabványok, európai műszaki tanúsítványok vagy közös műszaki leírások használata aránytalan költségeket vagy aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne, de a (2) bekezdéstől való eltérés csak az európai szabványokra, európai műszaki tanúsítványokra vagy közös műszaki leírásokra meghatározott időn belül történő áttérésre irányuló, világosan meghatározott és írásban dokumentált stratégia részeként történhet;
c) a szóban forgó beruházás ténylegesen innovatív jellegű, és a meglévő európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, illetve közös műszaki leírások alkalmazása az adott esetben nem lenne megfelelő.
(4) A (3) bekezdésre hivatkozó ajánlatkérő, amennyiben lehetséges, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megjelöli hivatkozása indokait, továbbá ezeket az indokokat minden esetben feltünteti belső dokumentációjában is, és kérésre a tagállamokkal, valamint a Bizottsággal is közli.
(5) Európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, illetve közös műszaki leírások hiányában a műszaki leírásokat:
a) a Közösség műszaki harmonizációról szóló irányelveiben foglalt alapkövetelményekkel összhangban lévőnek elismert nemzeti műszaki leírásokra történő hivatkozással kell meghatározni, az ilyen irányelvekben és különösen az építőipari termékekre vonatkozó tagállami törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelvben [6] megállapított eljárásoknak megfelelően;
b) meg lehet határozni az építési műszaki tervezésre és számítási módszerekre, valamint az építési beruházási munkák elvégzésére és a termékek felhasználására vonatkozó nemzeti műszaki előírásokra történő hivatkozással;
c) meg lehet határozni egyéb dokumentumokra történő hivatkozással.
Ebben az esetben helyénvaló a hivatkozást a következő fontossági sorrendben megtenni:
i. az ajánlatkérő székhelye szerinti országban elfogadott, nemzetközi szabványokat átültető nemzeti szabványok;
ii. az ajánlatkérő székhelye szerinti ország egyéb nemzeti szabványai és nemzeti műszaki tanúsítványai;
iii. minden egyéb szabvány.
(6) A tagállamok megtiltják, hogy egy adott szerződés szerződéses kikötéseibe olyan műszaki leírásokat foglaljanak bele, amelyek meghatározott gyártmányú vagy származású, illetve meghatározott eljárással készült termékekre vonatkoznak, és amelyek így bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítenek, vagy kizárnak, kivéve ha ezeket a leírásokat a szerződés tárgya indokolja. Különösen tilos a védjegyek, szabadalmak, típusok, illetve meghatározott származási hely vagy előállítási mód feltüntetése. Azonban ha egy ilyen jelzés mellett a "vagy azzal egyenértékű" kifejezés szerepel, a jelzés feltüntethető abban az esetben, ha az ajánlatkérő nem tudja a szerződés tárgyát kellőképpen pontos és valamennyi érintett fél számára érthető leírások segítségével ismertetni.
III. CÍM
KÖZÖS KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYOK
11. cikk
(1) Az ajánlatkérő előzetes hirdetményben ismerteti azoknak az általa odaítélni kívánt, építési beruházásra irányuló szerződéseknek a lényeges jellemzőit, amelyeknek becsült értéke a 6. cikk (1) bekezdésében említett értékhatárokkal megegyező vagy azokat meghaladó.
(2) Az az ajánlatkérő, amely egy építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződést nyílt, meghívásos vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett esetekben tárgyalásos eljárás útján kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben közli.
(3) Az az ajánlatkérő, amely egy építési beruházásra irányuló koncessziós szerződést kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben közli.
(4) Az építési beruházásra irányuló koncesszió olyan jogosultja, amely nem ajánlatkérő, és építési beruházásra irányuló szerződéseket a 3. cikk (4) bekezdése értelmében harmadik félnek kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben közli.
(5) Az az ajánlatkérő, amely szerződést ítélt oda, ennek eredményét hirdetményben ismerteti. Egyes, a szerződés odaítélésére vonatkozó adatokat azonban nem lehet közzétenni, amennyiben ezeknek az adatoknak a közzététele akadályozná a jogalkalmazást, egyéb módon ellentétes lenne a közérdekkel, sértené egyes magán- vagy közvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy sérthetné az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt.
(6) Az (1)-(5) bekezdésben említett hirdetményeket a IV., V. és VI. mellékletben foglalt minták szerint kell elkészíteni úgy, hogy azok tartalmazzák az említett mellékletekben kért adatokat.
Az ajánlatkérő, amikor a kiválasztás céljából az ajánlattevőktől az általa megkövetelt gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó adatokat kér, nem követelhet a 26. és a 27. cikkben meghatározottakon kívül egyéb feltételt (IV. B. melléklet 11. pontja, IV. C. melléklet 10. pontja és IV. D. melléklet 9. pontja).
(7) Az ajánlatkérő az (1)-(5) bekezdésben említett hirdetményeket a lehető leggyorsabban és a legmegfelelőbb módon küldi meg az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának. A 14. cikkben említett gyorsított eljárás esetében a hirdetményt telexen, táviratban vagy telefaxon kell megküldeni.
Az (1) bekezdésben említett hirdetményt az ajánlatkérő által odaítélni kívánt, építési beruházásra irányuló szerződéseket tartalmazó program jóváhagyására vonatkozó döntést követő lehető legrövidebb időn belül kell megküldeni.
Az (5) bekezdésben említett hirdetményt legkésőbb az adott szerződés odaítélésétől számított 48 napon belül kell megküldeni.
(8) Az (1)-(5) bekezdésben említett hirdetményeket a Közösség hivatalos nyelvein teljes terjedelmükben közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és a TED-adatbankban (Ajánlati felhívások elektronikus napilapja), azzal, hogy egyedül az eredeti nyelven készült szöveg hiteles.
(9) A (2), a (3) és a (4) bekezdésben említett hirdetményeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és a TED-adatbankban az eredeti nyelveken és teljes terjedelemben közzé kell tenni. Az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását a Közösség egyéb hivatalos nyelvein is közzé kell tenni, azzal, hogy egyedül az eredeti nyelven készült szöveg hiteles.
(10) Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatala a hirdetményeket feladásuk után legkésőbb 12 nappal közzéteszi. A 14. cikkben említett gyorsított eljárás esetében ez az időszak öt napra csökken.
(11) A hirdetményt nem lehet az ajánlatkérő székhelye szerinti ország hivatalos közlönyében vagy sajtójában az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatala részére történő feladása előtt közzétenni, a feladás időpontját pedig a hirdetményben közölni kell. A közzétett hirdetmény nem tartalmazhat más adatokat, mint amelyek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelentek.
(12) Az ajánlatkérőnek igazolnia kell a feladás időpontját.
(13) A hirdetményeknek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzététele költségeit a Közösség viseli. A hirdetmény terjedelme nem lehet több a Hivatalos Lap egy oldalánál, illetve körülbelül 650 szónál. A Hivatalos Lap minden olyan számának, amely egy vagy több hirdetményt tartalmaz, tartalmaznia kell azt a hirdetménymintát, vagy hirdetménymintákat, amelynek alapján a közzétett hirdetmény(ek) készült(ek).
12. cikk
(1) A nyílt eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő a hirdetmény feladásától számított legalább 52 nap.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított ajánlattételi határidő 36 napra csökkenthető, ha az ajánlatkérő a 11. cikk (1) bekezdésében előírt és a IV. A. mellékletben megadott minta szerint készült hirdetményt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétette.
(3) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és a kapcsolódó dokumentációt az ajánlatkérő vagy az illetékes szerv köteles a jelentkezők részére a jelentkezésük kézhezvételétől számított hat napon belül megküldeni, ha ezt időben kérték.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább hat nappal köteles az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó kiegészítő tájékoztatást adni, ha ezt időben kérték.
(5) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, a kapcsolódó dokumentáció vagy kiegészítő tájékoztatás túl terjedelmes ahhoz, hogy azt a (3) vagy (4) bekezdésben megállapított határidőn belül rendelkezésre bocsássák, vagy ha az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz kapcsolódó dokumentáció helyszíni vizsgálata után lehet elkészíteni, az (1) és a (2) bekezdésben megállapított határidőket ennek megfelelően meg kell hosszabbítani.
13. cikk
(1) A meghívásos eljárásban és a 7. cikk (2) bekezdése szerinti tárgyalásos eljárásban a részvételi jelentkezés kézhezvételének az ajánlatkérő által meghatározott határideje a hirdetmény feladásának napjától számított legalább 37 nap.
(2) Az ajánlatkérő egyidejűleg és írásban felhívja a kiválasztott jelentkezőket, hogy nyújtsák be ajánlatukat. A felhíváshoz csatolni kell az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és az ahhoz kapcsolódó dokumentációt. A felhívás legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) adott esetben, annak a szervezetnek a címe, ahonnan az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és az ahhoz kapcsolódó dokumentációt igényelni lehet, az erre irányuló kérelem benyújtásának határnapja; valamint az ilyen dokumentációért fizetendő összeg nagysága és megfizetésének feltételei;
b) az ajánlatok kézhezvételének határnapja, az a cím, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelve vagy nyelvei;
c) a közzétett hirdetményre való hivatkozás;
d) valamennyi olyan mellékelendő okmány feltüntetése, amely akár a jelentkező által a 11. cikk (7) bekezdésének megfelelően benyújtott ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztását, akár az ugyanabban a cikkben előírt információ kiegészítését szolgálja a 26. és a 27. cikkben megállapított feltételek mellett;
e) a szerződés odaítélésének feltételei, ha azok a hirdetményben nem szerepelnek.
(3) A meghívásos eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő az írásbeli felhívás feladási napjától számított legalább 40 nap.
(4) Az ajánlattétel (3) bekezdésben megállapított határideje 26 napra csökkenthető, ha az ajánlatkérő a 11. cikk (1) bekezdésében előírt és a IV. A. mellékletben megadott minta szerint készült hirdetményt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétette.
(5) A szerződés-odaítélési eljárásban történő részvételre vonatkozó jelentkezést levélben, táviratban, telexen, telefaxon vagy telefonon lehet megtenni. Ha a jelentkezés az utóbbi négy közül valamely módon történik, azt az (1) bekezdésben megállapított időszak vége előtt feladott levélben kell megerősíteni.
(6) Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozóan az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább hat nappal kiegészítő tájékoztatást ad, ha azt időben kérték.
(7) Ha az ajánlatokat csak a helyszín megszemlélése vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz kapcsolódó dokumentáció helyszíni vizsgálata után lehet elkészíteni, a (3) és a (4) bekezdésben megállapított határidőket ennek megfelelően meg kell hosszabbítani.
14. cikk
(1) Ha a sürgősség miatt gyakorlatilag lehetetlen a 13. cikkben megállapított határidők alkalmazása, az ajánlatkérő a következő határidőket állapíthatja meg:
a) a részvételi jelentkezés kézhezvételére vonatkozó határidő, amely nem lehet kevesebb, mint a hirdetmény feladásától számított 15 nap;
b) az ajánlattételi határidő, amely nem lehet kevesebb, mint az ajánlati felhívás időpontjától számított 10 nap.
(2) Az ajánlatkérő köteles az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább négy nappal az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó kiegészítő tájékoztatást adni, ha azt időben kérték.
(3) A részvételi jelentkezéshez és az ajánlati felhíváshoz a lehető leggyorsabb kommunikációs eszközt kell igénybe venni. Ha a részvételi jelentkezés táviratban, telexen, telefaxon vagy telefonon történik, azt az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt feladott levélben kell megerősíteni.
15. cikk
Az az ajánlatkérő, amely építési beruházásra irányuló koncessziós szerződést kíván odaítélni, meghatározza a koncesszióra történő jelentkezések kézhezvételének határidejét, amely a hirdetmény feladásának napjától számított legalább 52 nap.
16. cikk
Az olyan építési beruházásra irányuló szerződésekben, amelyeket az építési koncesszió olyan jogosultja ítélt oda, amely nem ajánlatkérő, a részvételi jelentkezések kézhezvételének a koncesszió jogosultja által meghatározott határideje a hirdetmény feladásának napjától számított legalább 37 nap, az ajánlattételi határidő pedig a hirdetmény vagy az ajánlati felhívás feladásának napjától számított legalább 40 nap.
17. cikk
Az ajánlatkérő gondoskodhat azoknak az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseket bejelentő hirdetményeknek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzétételéről, amelyekre az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmény nem vonatkozik.
IV. CÍM
KÖZÖS RÉSZVÉTELI SZABÁLYOK
1. fejezet
Általános rendelkezések
18. cikk
A szerződések odaítélése az e cím 3. fejezetében megállapított feltételek alapján, a 19. cikk figyelembevételével történik, miután az ajánlatkérő a 24. cikk alapján ki nem zárt ajánlattevők alkalmasságát a 26-29. cikkben említett gazdasági, pénzügyi és műszaki alkalmasság feltételei tekintetében megvizsgálta.
19. cikk
Ha a szerződés odaítélése az összességében legelőnyösebb ajánlat feltétele alapján történik, az ajánlatkérő figyelembe veheti az azonos ajánlattevő által benyújtott és az ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatokat.
Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeket kell kielégíteniük, és azokat milyen formai követelmények szerint kell elkészíteni. A hirdetményben fel kell tüntetni, ha a többváltozatú ajánlattétel nem engedélyezett.
Az ajánlatkérő nem utasíthatja el egy változat benyújtását kizárólag azon az alapon, hogy a változat az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra, az európai műszaki tanúsítványokra vagy a közös műszaki leírásokra történő hivatkozással meghatározott, a 10. cikk (2) bekezdésében említett műszaki leírások alapján, vagy a 10. cikk (5) bekezdésének a) és b) pontjában említett nemzeti műszaki leírásokra történő hivatkozással meghatározott műszaki leírások alapján készült.
20. cikk
Az ajánlattételhez szükséges dokumentációban az ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőt, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel szerződést kíván kötni.
Ennek megjelölése nem érinti a fő ajánlattevő felelősségét.
21. cikk
Több ajánlattevő közösen is tehet ajánlatot. Ilyen esetben az ajánlat megtétele nem köthető meghatározott társasági forma létrehozásához, azonban a szerződés odaítélése esetén a közös ajánlatot tevő nyertesektől ez megkövetelhető.
22. cikk
(1) A meghívásos és a tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő a részvételre jelentkező személyes helyzetére vonatkozó tájékoztatás, valamint az általa teljesítendő gazdasági és műszaki jellegű minimális feltételek elbírálásához szükséges adatok és formai követelmények alapján kiválasztja a 24-29. cikkben előírtak alapján alkalmas részvételre jelentkezők közül azokat, akiket ajánlat megtételére vagy tárgyalás folytatására felkér.
(2) Ha az ajánlatkérő a szerződést meghívásos eljárás útján ítéli oda, előírhatja az általa meghívni kívánt vállalkozások keretszámát. A keretszámot a hirdetményben fel kell tüntetni. Meghatározása a kivitelezendő építmény jellegének figyelembevételével történik. A keretszámnak legalább 5 és legfeljebb 20 vállalkozást kell magában foglalnia.
Az ajánlattételre felhívott jelentkezők számának minden körülmények között elegendőnek kell lennie a tényleges verseny biztosításához.
(3) Ha az ajánlatkérő a 7. cikk (2) bekezdésében említett tárgyalásos eljárás útján ítél oda egy szerződést, a tárgyalásban való részvételre meghívottak száma nem lehet kevesebb háromnál, feltéve hogy elegendő számú alkalmas jelentkező van.
(4) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy az ajánlatkérők a szükséges követelményeknek megfelelő más tagállambeli ajánlattevőket megkülönböztetés nélkül és a nemzeti bánásmód szerint kérjék fel ajánlattételre.
23. cikk
(1) Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározhatja, vagy egy tagállam által kötelezhető arra, hogy meghatározza azt a hatóságot vagy azokat a hatóságokat, amelyektől az ajánlattevő megfelelő tájékoztatást kaphat az építési beruházási munkák teljesítése szerinti tagállamban, régióban vagy településen hatályos, a munkavállalók védelmére vonatkozó rendelkezések és a munkafeltételek alapján fennálló kötelezettségekről, amelyeket a szerződés teljesítése során a helyszínen végzett munkákra alkalmazni kell.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást adó ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőket, illetve a szerződési eljárásban résztvevőket arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették az építés helyszínén hatályos, a munkavállalók védelmére vonatkozó rendelkezések és a munkafeltételek alapján fennálló kötelezettségeket. Ez a rendelkezés nem sérti a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatok vizsgálatára vonatkozó, a 30. cikk (4) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazását.
2. fejezet
A minőség alapján történő kiválasztás feltételei
24. cikk
Kizárható a szerződésben való részvételből az ajánlattevő, ha:
a) csődbe ment vagy felszámolás alatt áll vagy ezekkel összefüggő bírósági eljárás folyik vele szemben, vagy csődegyezséget kötött, felfüggesztette üzleti tevékenységét, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárásból eredően bármilyen hasonló helyzetben van;
b) csődeljárás, kötelező felszámolási vagy ezekkel összefüggő bírósági eljárás, vagy csődegyezségi eljárás, vagy bármilyen, a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás alanya;
c) szakmai magatartásával kapcsolatos jogsértés miatt jogerős ítélettel elmarasztalták;
d) súlyos szakmai kötelességszegést követett el, amelyet az ajánlatkérő bármilyen indokolt eszközzel bizonyítani tud;
e) nem tett eleget a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján fennálló társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének;
f) nem tett eleget a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján fennálló adófizetési kötelezettségének;
g) az e fejezetben előírt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során hamis nyilatkozatot tett.
Ha az ajánlatkérő megköveteli, hogy az ajánlattevő igazolja, hogy nem tartozik az a), b), c), e) és f) pont hatálya alá, elegendő bizonyítékként kell elfogadnia:
- az a), b) és c) pont tekintetében az erkölcsi bizonyítvány bemutatását, vagy ennek hiányában egy, a származási ország illetékes bírósága vagy közigazgatási szerve által kibocsátott, ezzel egyenértékű okmány bemutatását, amely az említett követelményeknek való megfelelést igazolja,
- az e) és f) pont tekintetében az érintett tagállam illetékes hatósága által kibocsátott igazolást.
Ha az érintett ország nem bocsát ki ilyen okmányt vagy igazolást, az okmány vagy igazolás helyett elfogadható az érintett személy által a származása szerinti ország bírósága vagy közigazgatási szerve, közjegyzője vagy minősített szakmai szervezete előtt eskü alatt tett nyilatkozat, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben az eskü alatt tett nyilatkozat jogintézménye nem ismert, az ünnepélyes nyilatkozat.
A tagállamok kijelölik az ilyen iratok kibocsátására jogosult hatóságokat és szerveket, és erről haladéktalanul tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.
25. cikk
Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésben részt venni kívánó ajánlattevő felhívható arra, hogy igazolja a következő szakmai vagy kereskedelmi nyilvántartásba a letelepedése szerinti ország jogszabályaiban megállapított feltételek szerint történt bejegyzését:
- Belgiumban: "Registre du commerce" - "Handelsregister",
- Dániában: "Handelsregistret, Aktieselskabesregistret" és "Erhvervsregistret",
- Németországban: "Handelsregister" és "Handwerksrolle",
- Görögországban: a Környezetvédelmi, Város- és Vidékfejlesztési, és Közmunkaügyi Minisztérium ajánlattevői jegyzéke "(Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων)",
- Spanyolországban: "Registro Oficial de Contratistas del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo",
- Franciaországban: "Registre du Commerce" és "Répertoire des métiers",
- Olaszországban: "Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato",
- Luxemburgban: "Registre aux firmes" és "Rôle de la Chambre des métiers",
- Hollandiában: "Handelsregister",
- Portugáliában: "Commissão de Alvarás de Empresas de Obras Públicas e Particulares (CAEOPP)",
- az Egyesült Királyságban és Írországban az ajánlattevő felhívható arra, hogy a "Registrar of Companies" (cégjegyzék), vagy a "Registrar of Friendly Societies" (segélyegyletek jegyzéke) által kiadott igazolást mutasson be, vagy, eltérő esetben egy arra vonatkozó igazolást, hogy az érintett személy eskü alatt kijelentette, hogy a kérdéses foglalkozást a letelepedése szerinti országban egy meghatározott helyen, adott cégnév alatt gyakorolja.
26. cikk
(1) Az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági alkalmasságának igazolására főszabály szerint a következő referenciák közül egy vagy több használható fel:
a) bankok megfelelő nyilatkozatai;
b) a cég mérlegének vagy mérlegkivonatának bemutatása, ha az ajánlattevő letelepedése szerinti ország joga előírja a mérlegek közzétételét;
c) a cégnek az előző három pénzügyi évre vonatkozó összforgalmáról és az építési beruházási munkák tekintetében teljesített forgalmáról szóló nyilatkozata.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározza, hogy mely referenciát vagy referenciákat választotta, és az (1) bekezdés a), b), illetve c) pontjában foglaltakon kívüli milyen egyéb referenciákat kell még bemutatni.
(3) Ha az ajánlattevő ésszerű okból nem tudja az ajánlatkérő által kért referenciákat bemutatni, bármilyen egyéb, az ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett okirattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi alkalmasságát.
27. cikk
(1) Az ajánlattevő műszaki alkalmassága a következőkkel igazolható:
a) az ajánlattevőnek és/vagy a cég vezetősége tagjainak, és különösen az építési beruházási munkák elvégzéséért felelős személynek, vagy személyeknek a végzettsége és szakképzettsége;
b) az előző öt évben végzett építési beruházási munkák jegyzéke, a legfontosabb munkák megfelelő teljesítéséről készült igazolásokkal együtt. Ezekben az igazolásokban fel kell tüntetni a munkák ellenértékét, a teljesítés idejét és helyét, valamint meg kell állapítani, hogy azokat a szakmai előírásoknak megfelelően végezték-e, és megfelelően befejezték-e. Amennyiben szükséges, a hatáskörrel rendelkező hatóság ezeket az igazolásokat az ajánlatkérőnek közvetlenül benyújtja;
c) az ajánlattevő számára a munka elvégzéséhez rendelkezésre álló szerszámokról, berendezésekről és műszaki felszerelésről készült nyilatkozat;
d) a cég átlagos évi munkaerőlétszámáról és az előző három év vezetői létszámáról készült nyilatkozat;
e) az ajánlattevő által a munka elvégzésére felkérhető, a céghez tartozó és nem tartozó szakemberekről és műszaki szervezetekről készült nyilatkozat.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározza, hogy az említettek közül mely referenciákat kell bemutatni.
28. cikk
A 24-27. cikk keretein belül az ajánlatkérő felhívhatja az ajánlattevőt a benyújtott igazolások és okmányok kiegészítésére vagy pontosítására.
29. cikk
(1) Azok a tagállamok, amelyek minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékével rendelkeznek, kötelesek hozzáigazítani a jegyzéket a 24. cikk a)-d) és g) pontja, valamint a 25., a 26. és a 27. cikk rendelkezéseihez.
(2) A hivatalos jegyzékben nyilvántartott ajánlattevők minden szerződés esetében benyújthatják az ajánlatkérőnek az illetékes hatóság által kibocsátott, bejegyzést igazoló okiratot. Az ilyen igazolásban szerepelnie kell a bejegyzés alapjára történő hivatkozásnak és a jegyzék szerinti besorolásnak.
(3) Az illetékes szerv által a hivatalos jegyzékben történő igazolt bejegyzés alapján a többi tagállam ajánlatkérői csak a 24. cikk a)-d) és g) pontja, a 25. cikk, a 26. cikk b) és c) pontja, valamint a 27. cikk b) és d) pontja tekintetében vélelmezik az ajánlattevői besorolásnak megfelelő, az építési beruházási munkák végzésére való alkalmasságot.
A hivatalos jegyzékben való nyilvántartásból származó adatokat nem lehet vitatni. Azonban minden közbeszerzési szerződés esetében a társadalombiztosítási járulék fizetésére vonatkozóan minden bejegyzett ajánlattevőtől kiegészítő igazolás kérhető.
A többi tagállam ajánlatkérői a fenti rendelkezéseket csak az adott hivatalos jegyzékkel rendelkező országban letelepedett ajánlattevő javára alkalmazzák.
(4) A más tagállamból származó ajánlattevőknek a hivatalos jegyzékbe történő bejegyzéséhez csak a nemzeti ajánlattevőktől is megkövetelt igazolás és nyilatkozat kérhető, és minden körülmények között csak a 24-27. cikkben előírt igazolás és nyilatkozat kérhető.
(5) A hivatalos jegyzékkel rendelkező tagállamok megküldik a többi tagállam részére annak a szervnek a címét, amelyhez a bejegyzés iránti kérelem benyújtható.
3. fejezet
A szerződés odaítélésének feltételei
30. cikk
(1) Az ajánlatkérő a szerződések odaítéléséről a következő feltételek alapján dönt:
a) kizárólag a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás; vagy
b) ha az összességében legelőnyösebb ajánlat nyer, a szerződésnek megfelelően különböző feltételek: pl. az ellenszolgáltatás összege, a kivitelezésre rendelkezésre álló idő, a működési költségek, a kifizetődőség, a műszaki érték.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben feltünteti, lehetőség szerint csökkenő fontossági sorrendben, az odaítélés valamennyi, általa alkalmazni kívánt feltételét.
(3) Az (1) bekezdést nem lehet alkalmazni, ha a tagállam a szerződés odaítéléséről más feltételek alapján dönt az ezen irányelv elfogadásának idején hatályban lévő olyan előírások keretein belül, amelyek célja, hogy bizonyos ajánlattevőket előnyben részesítsenek, azzal a feltétellel, hogy a hivatkozott előírások összeegyeztethetőek az EGK-Szerződéssel.
(4) Ha egy adott szerződés esetében az ajánlat az építési beruházási munkához viszonyítva kirívóan alacsony értékű ellenszolgáltatást tartalmaz, az ajánlatkérő, mielőtt az ilyen ajánlatot elutasítaná, írásban az ajánlat alkotóelemei általa lényegesnek tekintett részleteire vonatkozó adatokat kér, és az így kapott indokolást figyelembe véve meggyőződik az ilyen alkotóelemek valós helyzetéről.
Az ajánlatkérő figyelembe veheti az olyan objektív indokolást, amely az építési módszer gazdaságosságára, vagy a választott műszaki megoldásra, vagy az építmény kivitelezésének az ajánlattevő számára kivételesen előnyös körülményeire, vagy az ajánlattevő által javasolt építmény eredetiségére vonatkozik.
Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció előírja, hogy a szerződés odaítélése a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján történjen, az ajánlatkérő köteles tájékoztatni a Bizottságot azoknak az ajánlatoknak az elutasításáról, amelyekben az ellenszolgáltatás összegét túl alacsonynak találja.
1992 végéig azonban, ha a hatályos nemzeti jog megengedi, az ajánlatkérő kivételesen, állampolgárság szerinti megkülönböztetés nélkül, elutasíthatja az építési beruházási munkához viszonyítva kirívóan alacsony értékű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatokat anélkül, hogy köteles lenne az első albekezdésben előírt eljárást követni, ha egy adott szerződés esetében az ilyen ajánlatok száma olyan nagy, hogy az említett eljárás alkalmazása jelentős késedelemhez vezetne és veszélyeztetné az adott szerződés teljesítéséhez fűződő közérdeket. Ennek a kivételes eljárásnak az igénybevételét a 11. cikk (5) bekezdésében említett hirdetményben közölni kell.
31. cikk
(1) 1992. december 31-ig ez az irányelv nem akadályozza az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó olyan, már létező nemzeti rendelkezések alkalmazását, amelyek célja a régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a fejlődésben lemaradt térségekben és a hanyatló ipari térségekben a munkahelyteremtés elősegítése, azzal a feltétellel, hogy az adott rendelkezések összeegyeztethetők a Szerződéssel, különösen az állampolgárság szerinti megkülönböztetésmentesség elvével, a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával, valamint a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel.
(2) Az (1) bekezdés nem sérti a 30. cikk (3) bekezdését.
32. cikk
(1) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a 30. cikk (3) bekezdése és a 31. cikk alá tartozó nemzeti rendelkezésekről, valamint az azok alkalmazására vonatkozó előírásokról.
(2) Az érintett tagállamok évente jelentést küldenek a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett intézkedések gyakorlati alkalmazásáról. A jelentést be kell nyújtani a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságához.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
33. cikk
Az ajánlattételi határidő és a részvételi jelentkezések kézhezvételére vonatkozó határidő kiszámítása az időtartamokra,időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK/Euratom tanácsi rendeletnek [7] megfelelően történik.
34. cikk
(1) Annak érdekében, hogy ezen irányelv alkalmazásának eredményeit értékelni lehessen, a tagállamok legkésőbb 1993. október 31-ig az előző évre vonatkozóan, és azután minden második év október 31-ig az ajánlatkérők által odaítélt szerződésekről készült statisztikai jelentést továbbítanak a Bizottság számára.
Görögország, Spanyolország és Portugália esetében azonban az 1993. október 31-e helyébe 1995. október 31-e lép.
(2) A statisztikai jelentésben részletesen fel kell tüntetni legalább az egyes ajánlatkérők vagy ajánlatkérő-csoportok által az értékhatár felett odaítélt szerződések számát és értékét, amennyire lehetséges, az eljárás, az építmény típusa és a nyertes ajánlattevő állampolgársága szerinti bontásban, tárgyalásos eljárás esetében pedig a 7. cikknek megfelelő bontásban, felsorolva az egyes tagállamoknak és harmadik országoknak odaítélt szerződések számát és értékét.
(3) A Bizottság a 35. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározza az ezen irányelvvel összhangban előírt kiegészítő statisztikai adatok jellegét.
35. cikk
(1) A Bizottság az I. mellékletet a (3) bekezdésben megállapított eljárásnak megfelelően módosítja, amennyiben különösen a tagállamoktól kapott értesítések alapján szükségesnek tűnik:
a) az 1. cikk b) pontjában megállapított feltételeket már nem teljesítő közjogi intézményeknek az említett mellékletből történő törlése;
b) a fenti feltételeket teljesítő közjogi intézményeknek az említett mellékletbe történő felvétele.
(2) A 11. cikkben említett hirdetmények és a 34. cikkben előírt statisztikai jelentések elkészítésének, továbbításának, kézhezvételének, lefordításának, összegyűjtésének és szétküldésének feltételeit, valamint a II. mellékletben előírt nómenklatúrát és a hirdetményekben a nómenklatúra bizonyos pontjaira történő hivatkozás feltételeit a 3. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően lehet módosítani.
(3) A közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottságának elnöke a megteendő intézkedések tárgyában tervezetet nyújt be a bizottságnak. A tervezetet a bizottság az elnöke által az ügy sürgősségének megfelelően meghatározott határidőn belül, szükség szerint szavazás útján véleményezi.
A véleményt jegyzőkönyvben kell rögzíteni. Ezenfelül mindegyik tagállam kérheti, hogy álláspontját a jegyzőkönyvben rögzítsék.
A Bizottság a bizottság által megfogalmazott véleményt a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi. Tájékoztatja a bizottságot a véleménye figyelembevételének módjáról.
(4) Az I. és a II. melléklet, valamint a (2) bekezdésben előírt feltételek módosított változatait az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
36. cikk
A tagállamoknak a nemzeti jogba történő átültetésre és az alkalmazásra vonatkozó, a VII. mellékletben megjelölt határidők tekintetében fennálló kötelezettségeit nem sértve, a 71/305/EGK irányelv [8] hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni, és a VIII. mellékletben megadott megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.
37. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxembourgban, 1993. június 14-én.