A Tanács 1860/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelete
(1976. június 29.)
az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítvány személyi állománya alkalmazási feltételeinek megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítvány létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 17. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel a Tanács feladata, hogy a Bizottság javaslatának megfelelően elfogadja az alapítvány munkatársaira vonatkozó rendelkezéseket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
(1) Ezeket az alkalmazási feltételeket a következőkre kell alkalmazni:
- az alapítvány igazgatójára és igazgatóhelyettesére,
- az alapítvány munkatársaira,
- az alapítvány helyi munkatársaira.
(2) Ezen alkalmazási feltételek alkalmazásában az alapítvány költségvetésében szereplő állás betöltésére felvett munkatárs számít az alapítvány munkatársának.
(3) Ezen alkalmazási feltételek alkalmazásában az alapítvány "helyi munkatársának" kell tekinteni az alapítvány költségvetéséhez csatolt állásjegyzékben nem szereplő és a költségvetés szerinti célra szolgáló összes előirányzatból fizetett állásba kinevezett, fizikai vagy kiszolgáló feladatok ellátására helyi gyakorlat szerint felvett munkatársat.
(4) Az Európai Közösségek Bizottsága által kinevezett igazgató olyan állást tölt be, amely az 1365/1975/EGK rendelet 9. cikkében előírt feladatok ellátása céljából szerepel az alapítvány költségvetéséhez csatolt állásjegyzékben.
Az Európai Közösségek Bizottsága által kinevezett igazgatóhelyettes olyan állást tölt be, amely szerepel az alapítvány költségvetéséhez csatolt állásjegyzékben, feladata pedig az, hogy az igazgatót segítse és annak távolmaradása vagy feladatai elvégzésének egyéb módon történő akadályoztatása esetén őt helyettesítse.
(5) Az igazgató jogosult munkaszerződést kötni a (2) és (3) bekezdésben említett munkatárssal.
Az alapítvány irányító testületének elnöke jogosult az igazgatóval és az igazgatóhelyettessel kötött munkaszerződés aláírására.
II. CÍM
AZ ALAPÍTVÁNY MUNKATÁRSAI
1. FEJEZET
2. cikk
A munkatársat határozott vagy határozatlan időre lehet alkalmazni.
A határozott időre szóló szerződéseket nem lehet öt évnél hosszabb időre megkötni, és azok meghosszabbíthatóak.
3. cikk
Munkatárs semmilyen más célra nem vehető fel, mint ezzel a címmel összhangban az alapítvány költségvetéséhez csatolt állásjegyzékben szereplő betöltendő állások betöltésére. Minden betöltendő állást a megfelelő módon kell meghirdetni. A meghirdetés eljárását az irányító testület állapítja meg.
4. cikk
A munkatársak négy kategóriába sorolhatók, amelyek az elvégzendő feladatoknak megfelelően további besorolási osztályokra tagolódnak.
Az alkalmazottak besorolása a végzettségnek és a gyakorlatnak megfelelően történik.
A következő táblázat határozza meg az egyes alapbeosztások vonatkozó besorolását:
Kategória | Besorolás | Alapbeosztás |
A | A 5 | Vezető ügyintéző |
A 6 | Ügyintéző |
A 7 |
A 8 | Helyettes ügyintéző |
B | B 1 | Vezető ügyintézői asszisztens |
B 3 | Kiemelt ügyintézői asszisztens |
B 5 | Ügyintézői asszisztens |
C | C 1 | Vezető titkár |
Vezető irodai tisztviselő |
C 2 | Titkár(nő)/gyors- és gépíró Irodai munkatárs |
C 3 |
C 5 | Gépíró |
Irodai asszisztens |
D | D 2 | Szakképzett alkalmazott |
D 4 | Nem szakképzett alkalmazott |
E táblázat alapján az irányító testület, az Európai Közösségek Bizottságával egyetértésben, meghatározza az egyes alapbeosztásokhoz kötődő feladatokat és hatásköröket.
5. cikk
A felvett munkatárs besorolását és fizetési fokozatát a szerződésében fel kell tüntetni.
A munkatárs besorolásának első fizetési fokozatában áll munkába. Az igazgató ugyanakkor, figyelembe véve az érintett személy beosztásával kapcsolatos képzettségét és különleges tapasztalatát, a besoroláson belül engedélyezheti számára a magasabb fokozatban történő munkavégzést. Ez nem haladhatja meg a 48 hónapot.
A munkatársnak a felvételekor érvényesnél magasabb besorolásba történő kinevezését a munkaszerződése kiegészítését képező megállapodásban rögzíteni kell.
6. cikk
(1) Létre kell hozni egy személyzeti bizottságot, amely az ezen alkalmazási feltételek által rábízott feladatokat látja el.
(2) Ennek a bizottságnak az összetételét és eljárási szabályzatát az alapítvány irányító testülete határozza meg az I. melléklettel összhangban.
(3) A személyzeti bizottság képviseli a munkatársak érdekeit az alapítvánnyal szemben, és folyamatos kapcsolatot tart fenn az alapítvány és a munkatársak között. Az alapítvány megfelelő működéséhez azzal járul hozzá, hogy eszközül szolgál az alkalmazottak véleményének kifejezésére.
A személyzeti bizottság az igazgató tudomására hozza az ezen alkalmazási feltételek értelmezésére és alkalmazására általánosan kiható nehézségeket. A bizottság véleményét minden ilyen jellegű nehézséggel kapcsolatban ki lehet kérni.
A bizottság javaslatokat nyújt be az igazgatónak a szolgálat szervezésére és működtetésére vonatkozóan, valamint előterjesztéseket tesz a munkatársak munkakörülményeinek vagy általános életkörülményeinek javítására.
(4) A több mint egy évre vagy határozatlan időre szóló szerződéssel rendelkező munkatársak a választásokon jogosultak szavazni és jelöltetni magukat a személyzeti bizottságba.
Az egy évnél rövidebb időre szóló szerződéssel rendelkező munkatársak szintén jogosultak szavazásra, ha legalább fél éve az alapítvány alkalmazásában állnak.
2. FEJEZET
Jogok és kötelezettségek
7. cikk
A munkatársak kizárólag az alapítvány érdekeit szem előtt tartva végzik feladatukat, és ennek megfelelően viselkednek; nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást az alapítványon kívül semmilyen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől.
A munkatársak az igazgató engedélye nélkül nem fogadhatnak el semmilyen megtiszteltetést, kitüntetést, szívességet, ajándékot vagy kifizetést az alapítványon kívül semmilyen kormánytól vagy bármilyen más forrásból, kivéve ha ezt felvételük előtt vagy katonai, illetve egyéb nemzeti szolgálat teljesítése céljából kapott szabadság ideje alatt, az ott végzett tevékenységükért kapják.
8. cikk
A munkatársaknak tartózkodniuk kell minden olyan tevékenységtől, különösen minden olyan nyilvános véleménynyilvánítástól, amely utalhat az álláspontjukra.
Nem űzhetnek foglalkozásszerűen semmiféle jövedelemszerző vagy nem jövedelemszerző külső tevékenységet.
9. cikk
Ha egy munkatárs házastársa jövedelemszerző alkalmazásban áll, a munkatárs erről tájékoztatja az igazgatót.
Ha ennek az alkalmazásnak a jellege nem bizonyul összeegyeztethetőnek a munkatárséval, és ha a munkatárs nem tudja vállalni, hogy az meghatározott határidőn belül megszűnik, az igazgató eldönti, hogy a munkatárs továbbra is beosztásában maradhat-e.
10. cikk
Minden munkatársnak, akit feladatai teljesítése közben felkérnek, hogy olyan ügyben döntsön, amelynek kezelésében vagy kimenetelében személyesen olyan mértékben érdekelt, hogy az sértené függetlenségét, tájékoztatja erről az igazgatót.
11. cikk
A parlamenti választásokon jelöltként induló munkatárs legfeljebb három hónapos fizetés nélküli szabadságot kér.
Az igazgató minden ily módon megválasztott munkatárs esetét megvizsgálja. Tekintettel a pozíció fontosságára, amelyre a munkatársat megválasztották, és az ezzel járó kötelezettségre, az igazgató eldönti, hogy az érintett munkatárs továbbra is aktív alkalmazásban maradjon vagy fizetés nélküli szabadságot kérjen. Az utóbbi esetben a szabadság időtartama megegyezik azzal az időtartammal, amelyre a munkatársat megválasztották.
12. cikk
A szolgálat elhagyását követően a munkatárs továbbra is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni bizonyos kinevezések vagy juttatások elfogadása esetén.
13. cikk
A munkatárs a legteljesebb titoktartással jár el feladatainak teljesítése során vagy az azzal kapcsolatban tudomására jutott valamennyi tényre és információra vonatkozóan; semmiféle módon nem tárhat fel illetéktelen személynek semmilyen, addig még nyilvánosságra nem hozott dokumentumot vagy információt. A szolgálat elhagyását követően a munkatársat továbbra is köti ez a kötelezettség.
A munkatársak sem egyedül, sem másokkal együtt nem tehetnek vagy tétethetnek közzé - az igazgató engedélye nélkül - az alapítvány munkájával foglalkozó anyagot. Az engedély csak olyan esetben tagadható meg, ha a javasolt közzététel sértheti az alapítvány érdekeit.
14. cikk
A munkatárs által a feladatai teljesítése közben készített írásbeli és egyéb munkákra vonatkozó valamennyi jog az alapítvány tulajdona.
15. cikk
Az igazgató engedélye nélkül a munkatárs semmiféle alapon, semmilyen peres eljárásban nem tárhat fel a feladatai folytán tudomására jutott információt. Az engedély csak olyan esetben tagadható meg, ha az alapítvány érdekei ezt megkívánják, és az engedély megtagadása nem jár büntetőjogi következményekkel a kérdéses munkatársra nézve. A szolgálat elhagyását követően a munkatársakat továbbra is köti ez a kötelezettség.
Az előző bekezdést nem kell alkalmazni az Európai Közösségek Bírósága előtt az alapítvány munkatársaira vagy korábbi munkatársaira vonatkozó ügyben tanúvallomást tevő munkatársra vagy korábbi munkatársra.
16. cikk
A munkatárs vagy ugyanazon a helyen lakik, ahol alkalmazásban áll, vagy attól nem nagyobb távolságra, mint amekkora összeegyeztethető a feladatai megfelelő ellátásával.
17. cikk
A munkatárs a besorolásától függetlenül segíti és tanáccsal látja el a feletteseit, illetve felelősséggel tartozik a rábízott feladatok elvégzéséért.
A szolgálat bármely területéért felelős munkatárs felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörre vonatkozóan, valamint az általa adott utasítások végrehajtásáért. Beosztottjainak kötelezettsége semmiféleképp nem mentesíti saját kötelezettségei alól.
Az a munkatárs, aki véleménye szerint szokatlan vagy feltehetőleg komoly nehézségeket okozó utasításokat kap, erről tájékoztatja közvetlen felettesét, ha szükséges, írásban. Ha ezt követően felettesétől írásbeli megerősítést kap az utasításokra vonatkozóan, akkor azokat végrehajtja, hacsak a cselekmény nem ütközik büntetőjogi előírásba.
18. cikk
A munkatársaktól megkövetelhetik, hogy teljes egészben vagy részben megtérítsék a feladataik teljesítése során vagy azzal kapcsolatosan bekövetkező súlyos hivatali kötelességszegésből eredő károkat, amelyeket az alapítvány szenved el.
Az igazgató a fegyelmi ügyekre vonatkozóan megállapított eljárás szerint indokolt döntést hoz.
Az Európai Közösségek Bírósága korlátlan hatáskörrel rendelkezik az e rendelkezés szerint felmerülő jogvitákban.
19. cikk
A munkatárs által élvezett kiváltságokat és mentességeket kizárólag az alapítvány érdekében biztosítják.
Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv szerint a munkatársak nem mentesülnek magánjellegű kötelezettségeik teljesítése vagy az érvényben lévő törvények és közrendészeti előírások betartása alól.
20. cikk
Az alapítvány segít minden munkatársnak, különösen az olyan személy elleni peres eljárásokban, aki megfenyegeti, sértő vagy rágalmazó cselekményeket követ el vagy kifejezéseket használ, személy vagy vagyon elleni támadást hajt végre, amennyiben ennek a munkatárs vagy bármely családtagja a pozíciója vagy feladatai miatt van kitéve.
Kártérítést ad számára az ilyen esetekben elszenvedett kárért, amennyiben a munkatárs nem volt a kár okozója sem szándékosan, sem súlyos hanyagságból kifolyólag, és nem volt képes kártérítést nyerni attól a személytől, aki azt okozta.
Elősegíti a munkatársak továbbképzését és oktatását, amennyiben az összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működtetésével és összhangban áll a saját érdekeivel.
21. cikk
Az alkalmazottak jogosultak az egyesülési jog gyakorlására; különösen tagjai lehetnek a szakszervezeteknek vagy munkavállalói tömörüléseknek.
22. cikk
A munkatárs kérelmekkel fordulhat az igazgatóhoz.
Az ezen alkalmazási feltételek szerint hozott, egy adott személyt érintő bármilyen döntést késedelem nélkül írásban az érintett munkatárs tudomására kell hozni. A munkatársakat kedvezőtlenül érintő döntéseket meg kell indokolni.
A munkatárs igazgatási jogállását érintő különleges döntéseket késedelem nélkül postára kell adni az alapítvány telephelyén.
3. FEJEZET
A felvétel feltételei
23. cikk
(1) Az alkalmazottak felvétele arra irányul, hogy az Európai Közösségek tagállamainak állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon toborzott, a legjobb képességekkel rendelkező, hatékonyan dolgozó és feddhetetlen személyek szolgálatait biztosítsa az alapítvány számára.
A munkatársakat fajra, felekezetre és nemre való tekintet nélkül kell kiválasztani.
Egyik állás sem tartható fenn egy adott tagállam állampolgárai számára.
(2) A munkatársakat csak a következő feltételek teljesülése mellett lehet alkalmazni:
a) az Európai Közösség egyik tagállamának állampolgára, hacsak az irányító testület kivételt nem engedélyez ebben a kérdésben, és állampolgárként minden jogát gyakorolhatja;
b) teljesítette valamennyi, törvény által meghatározott, katonai szolgálatra vonatkozó kötelezettségét;
c) bemutatja megfelelő minősítéseit, amelyek feladatai ellátására való alkalmasságát bizonyítják;
d) fizikailag alkalmas feladatai ellátására; és
e) bizonyítja, hogy az Európai Közösségek nyelvei közül az egyiken tökéletesen tud, míg a Közösségek egy másik nyelvén kielégítően jól tud ahhoz, hogy feladatait ellássa.
24. cikk
A munkatársak a felvételüket megelőzően orvosi vizsgálaton vesznek részt az alapítvány által kijelölt orvosnál, hogy az alapítvány megbizonyosodjon arról, hogy megfelelnek a 23. cikk (2) bekezdése d) pontja követelményeinek.
25. cikk
A munkatársaktól megkívánhatják a legfeljebb hat hónapos próbaidőt.
A próbaidő leteltekor meg kell szüntetni annak a munkatársnak az alkalmazását, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek. Ebben az esetben a munkatársat alapilletményének egyharmadával megegyező összegű végkielégítés illeti meg a próbaidőn töltött minden teljes hónap után.
4. FEJEZET
Munkafeltételek
26. cikk
Az aktív alkalmazásban álló munkatársak mindenkor az alapítvány rendelkezésére állnak.
A szokásos munkahét azonban nem haladja meg a 42 órát; a napi munkaidőt az igazgató határozza meg.
27. cikk
A munkatársaktól sürgősség és kivételes munkateher eseteit kivéve nem követelhető meg, hogy túlórában dolgozzanak; éjszakai munka és minden, vasárnapokon és munkaszüneti napokon végzett munka csak az igazgató által megállapított eljárással összhangban engedélyezhető. Az egy munkatárstól megkívánható összes túlóra nem haladhatja meg bármely hat hónapban a 150 órát.
Az A és B kategóriába tartozó munkatársak által ledolgozott túlóra nem jogosít ellentételezésre vagy javadalmazásra.
A II. mellékletben meghatározottak szerint a C és D kategóriába tartozó munkatárs által ledolgozott túlóra pótszabadságra vagy javadalmazásra jogosít fel olyan esetekben, amikor a szolgálat követelményei nem teszik lehetővé pótszabadság kiadását a ledolgozott túlórákat követő hónapban.
28. cikk
A munkatárs egy naptári évben legalább 24 és legfeljebb 30 munkanap éves szabadságra jogosult összhangban azokkal a szabályokkal, amelyeket az irányító testület az Európai Közösségek Bizottságával egyetértésben és a személyzeti bizottsággal történő egyeztetést követően állapít meg.
Ettől az éves szabadságtól eltekintve a munkatárs kivételesen, kérésre, különleges szabadságot is kaphat. Az e szabadságra vonatkozó szabályokat a III. melléklet állapítja meg.
29. cikk
Állapotos nők, a 28. cikkben előírt szabadságon felül, orvosi igazolás bemutatásával jogosultak a szülésnek az igazolásban megadott várható napja előtti hatodik héttől a szülés napja után 8 hétig terjedő szabadságra; ez a szabadság nem lehet rövidebb 14 hétnél.
30. cikk
(1) Az a munkatárs, aki bizonyítja, hogy betegség vagy baleset következtében nem képes ellátni feladatait, minden további nélkül fizetett betegszabadságra jogosult.
A lehető leghamarabb értesítenie kell az alapítványt a munkaképtelenségéről, ugyanakkor be kell jelentenie a hatályos lakcímét. Ha három napnál tovább marad távol, orvosi igazolást kell bemutatnia. Előfordulhat, hogy alá kell vetnie magát egy, az alapítvány által szervezett orvosi vizsgálatnak.
Ha 12 hónap alatt a munkatárs betegségből kifolyólag egyszerre legfeljebb három napot távol maradva összesen 12 napnál többet volt távol, az igazgató dönt az alapítvány által kijelölt orvos tanácsa alapján, a munkatárs által megjelölt orvossal történő konzultációt követően.
A fizetett betegszabadság azonban nem haladhatja meg azt az időtartamot, amennyit a munkatárs ledolgozott, ami semmi esetre sem lehet egy hónapnál rövidebb. A szabadság nem tarthat tovább, mint a munkaszerződés időtartama.
Ezeknek a határidőknek a lejártakor azt a munkatársat, akinek a szerződése még nem járt le, annak ellenére, hogy nem képes visszatérni feladatai ellátásához, fizetés nélküli szabadságra kell helyezni.
Amikor azonban egy munkatárs foglalkozási megbetegedést kap vagy feladatai teljesítése közben balesetet szenved, munkaképtelenségének ideje alatt is meg kell kapnia teljes javadalmazását mindaddig, amíg meg nem kapja a nemzeti törvények által erre a célra megállapított juttatásokat, amelyeket a 38. cikknek megfelelően kell alkalmazni.
(2) A munkatársnak évente orvosi ellenőrzésen kell részt vennie az alapítvány által kijelölt orvosnál vagy a saját maga által választott orvosnál.
Az utóbbi esetben az orvosi díjakat az alapítvány fizeti az irányító testület által rögzített legmagasabb értékig.
31. cikk
Betegség vagy baleset esetét kivéve a munkatárs nem maradhat távol közvetlen feljebbvalója előzetes engedélye nélkül. Az esetlegesen alkalmazható fegyelmi intézkedések mellett a kellőképpen indokolt engedély nélküli távollét levonásra kerül az érintett személy éves szabadságából. Ha már az egész éves szabadságát felhasználta, akkor elveszíti az azonos időre járó javadalmazását.
Ha a munkatárs betegszabadságát más helyen kívánja tölteni, mint ahol alkalmazásban áll, ehhez előzetesen engedélyt kell kérnie az igazgatótól.
32. cikk
A személyzeti bizottsággal történő konzultációt követően az Európai Közösségek Bizottságával egyetértésben az irányító testület jegyzéket készít a munkaszüneti napokról.
33. cikk
Kivételes körülmények között a munkatárs kényszerítő erejű személyi okokból kifolyólag saját kérésére fizetés nélküli szabadságot kaphat. Az igazgató dönti el ennek a szabadságnak a hosszát, amely nem haladhatja meg az érintett munkatárs által már ledolgozott idő hosszának egynegyedét vagy három hónapot, amelyik rövidebb a kettő közül.
Az első bekezdéssel összhangban adott bármilyen időtartamú szabadság időtartamát nem lehet számításba venni a 35. cikk második bekezdésének alkalmazása szempontjából.
34. cikk
Azt a munkatársat, akit a fegyveres erőkhöz szolgálatra visszahívnak, teljes javadalmazása kifizetése mellett szabadságra kell helyezni az általa ledolgozott idő hosszával megegyező időtartamra, de legfeljebb három hónapra. Ennek az időtartamnak a végén a fegyveres erőknél letöltendő szolgálatának fennmaradó részére, de legfeljebb az általa ledolgozott idő hosszának felére alapilletményének egyharmadával megegyező értékű díjazást kap. E további időszaknak a végén fizetés nélküli szabadságra kell helyezni.
Az előző bekezdésben előírt kifizetéseket azonban csökkenteni kell az érintett személy által az adott időszakban kapott szolgálati juttatás összegével.
5. FEJEZET
Javadalmazás és költségek
35. cikk
A IV. melléklettel összhangban a munkatársak besorolásuk és fizetési fokozatuk alapján javadalmazásra jogosultak.
Az a munkatárs, aki besorolásán belül két évig ugyanazon fizetési fokozatban volt, automatikusan előbbre lép a besorolás következő fokozatára.
36. cikk
A munkatárs halála esetén a túlélő házastárs vagy az eltartott gyermekek megkapják az elhunyt teljes javadalmazását a halál bekövetkeztét követő harmadik hónap végéig.
37. cikk
A munkatárs a IV. mellékletben előírtak szerint jogosult kinevezés elfogadása vagy a szolgálat elhagyása miatt felmerülő kiadásainak, illetve a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban felmerült kiadásainak megtérítésére.
6. FEJEZET
Szociális biztonsági ellátások
38. cikk
(1) Annak érdekében, hogy a munkatársak biztosítással rendelkezzenek betegség, baleset, rokkantság és halál esetére, valamint öregségi nyugdíjban részesülhessenek, alá kell vetniük magukat az abban a tagállamban érvényben lévő szociális biztonsági törvényeknek, ahol alkalmazásban állnak.
A családi támogatásokra vonatkozó rendelkezésektől eltérő más rendelkezésekre vonatkozóan azonban (amelyek nyújtására vonatkozó szabályozást a IV. melléklet írja elő) a munkatársak választhatnak a fent említett tagállam jogszabályai, annak a tagállamnak a jogszabályai, amelynek hatálya alá előzőleg tartoztak, vagy annak a tagállamnak a jogszabályai között, amelynek állampolgárai. Ez a választás, amelyre egyszer van lehetőség a munkaszerződés megkötése vagy e rendelet hatályba lépésének időpontjától számított hat hónapon belül, a szolgálatba lépés időpontjától hatályos.
Az alapítvány fizeti meg az alkalmazandó jogszabályok szerint előírt munkáltatói járulékot, ahol a munkatárs egy kötelező szociális biztonsági rendszerbe lép be, vagy a munkatárs járulékának kétharmadát, ha továbbra is önkéntesen abban a tagállami szociális biztonsági rendszerben marad, amelynek tagja volt, mielőtt az alapítvány szolgálatába lépett, vagy egy tagállami szociális biztonsági programba önkéntesen belép.
(2) Ha az (1) bekezdés nem alkalmazható, a munkatársakat az alapítvány költségére az (1) bekezdésben meghatározottkétharmad résznek megfelelő összegért kell biztosítani betegség, baleset, rokkantság és halál esetére, illetve az öregségi nyugdíjra való jogosultság érdekében. A fentiek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat az irányító testület állapítja meg a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően.
39. cikk
(1) Ha egy munkatársnak gyermeke születik, 7000 belga frank támogatást kap.
(2) Az (1) bekezdésben előírt támogatás akkor is kifizetendő, ha a terhesség nem kevesebb mint hét hónap után megszakad.
(3) A gyermek születésekor támogatásban részesülő munkatársnak be kell jelentenie minden általa vagy házastársa által ugyanarra a gyermekre kapott ugyanilyen jellegű támogatást; ezeket a támogatásokat le kell vonni a fent előírt támogatásból. Ha az apa és az anya egyaránt az alapítvány munkatársa, a támogatást csak az anyának nyújtják.
40. cikk
A munkatárs halálakor az alapítvány viseli a holttestnek a munkatárs származási országába szállíttatása költségeit.
41. cikk
A többek között súlyos vagy elhúzódó betegség eredményeképpen vagy családi körülmények okán különösen nehéz helyzetben levő munkatársak ajándékot, kölcsönt vagy előleget kaphatnak.
A fenti bekezdést azonos módon kell alkalmazni a korábbi munkatársra a szerződése lejárta után, ha az alkalmazása során szerzett súlyos vagy elhúzódó betegség vagy elszenvedett baleset miatt az érintett személy nem tud dolgozni, és bizonyítja, hogy ezt a betegséget vagy balesetet nem fedezi másik szociális biztonsági rendszer.
7. FEJEZET
Túlfizetések visszatérítése
42. cikk
Minden túlfizetett összeget vissza kell téríteni, ha az átvevő tudatában volt annak, hogy nem volt megfelelő ok a kifizetésre, vagy ha a túlfizetés ténye olyannyira nyilvánvaló, hogy ennek egészen biztosan tudatában kellett lennie.
8. FEJEZET
Fellebbezések
43. cikk
(1) Minden olyan személy, akire ezek az alkalmazási feltételek vonatkoznak, az őt illető kérdésekben döntéshozatali kérelmet nyújthat be az igazgatónak. Az igazgatónak a kérelem keltétől számított négy hónapon belül értesítenie kell az érintettet a megindokolt döntésről. Amennyiben a fent említett idő elteltével nem érkezik válasz a kérelemre, ezt elutasításnak kell tekinteni, amely ellen a (2) bekezdéssel összhangban panaszt lehet benyújtani.
(2) Minden olyan személy, akire ezek az alkalmazási feltételek vonatkoznak, panaszt nyújthat be az irányító testületnek az őt hátrányosan érintő eljárások ellen, amennyiben az igazgató döntést hozott vagy nem tette meg az alkalmazási feltételek által előírt intézkedést. A panaszt három hónapon belül kell benyújtani. Ennek az időtartamnak a kezdete:
- az a nap, amelyen az érintett személyt értesítik a döntésről, de semmi esetre sem később, mint az a nap, amelyen a döntésről tudomást szerzett, ha az intézkedés egy adott személyt érint; ha azonban egy adott személyt érintő eljárás egy másik személyt is hátrányosan érint, erre a másik személyre vonatkozóan az időtartam azon a napon kezdődik, amelyen erről értesítést kap, de semmi esetre sem később, mint a közzététel napja,
- a válaszadásra előírt határidő lejárati napja olyan panasz esetében, amely az (1) bekezdésben előírtak szerinti kérelem elutasításának tekintendő döntésre vonatkozik.
Az irányító testület a panasz keltétől számított négy hónapon belül értesíti az érintett személyt a megindokolt döntésről. Amennyiben a fent említett idő elteltével nem érkezik válasz a panaszra, ez elutasításnak tekintendő, amely ellen a 44. cikk szerint fellebbezést lehet benyújtani.
(3) A munkatárs a kérelmét vagy a panaszát közvetlen felettesén keresztül nyújtja be, kivéve ha az erre a személyre vonatkozik, mivel ebben az esetben a kérelmet vagy panaszt közvetlenül a felette álló hatóságnak lehet benyújtani.
44. cikk
(1) Az Európai Közösségek Bírósága rendelkezik hatáskörrel az alapítvány és az ezen alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó személyek közötti vitákban az ilyen személyt hátrányosan érintő eljárás jogossága tekintetében, a 43. cikk (2) bekezdése értelmében. Pénzügyi jellegű vitákban a Bíróság korlátlan hatáskörrel rendelkezik.
(2) Az Európai Közösségek Bíróságához benyújtott fellebbezésnek csak akkor van helye, ha:
- az irányító testülethez előzőleg a 43. cikk (2) bekezdésének megfelelően az ott előírt határidőn belül panaszt nyújtottak be, és
- a panaszt elutasították vagy elutasítottnak kell tekinteni.
(3) A (2) bekezdés szerinti fellebbezéseket három hónapon belül nyújtják be. Ennek az időtartamnak a kezdete:
- a panaszra vonatkozó döntésről szóló értesítés napja,
- a válaszadásra előírt határidő lejárati napja olyan fellebbezés esetében, amely olyan döntésre vonatkozik, amelyet a 43. cikk (2) bekezdésének megfelelően benyújtott panasz elutasításának kell tekinteni; abban az esetben viszont, amikor a panaszt kifejezett döntéssel utasították el egy olyan eljárást követően, amelyet elutasításnak kellett tekinteni, de még mielőtt a fellebbezés benyújtására megszabott határidő lejárt volna, a fellebbezés benyújtására megszabott idő újrakezdődik.
(4) A (2) bekezdéstől eltérve, miután az érintett személy panaszt nyújtott be az irányító testülethez a 43. cikk (2) bekezdésének megfelelően, azonnal fellebbezést nyújthat be a Bírósághoz, amennyiben ehhez a fellebbezéshez a vitatott eljárás végrehajtásának felfüggesztése vagy ideiglenes intézkedések meghozatala iránti kérelmet csatol. A főeljárás Bíróság előtti tárgyalását ilyen esetben fel kell függeszteni mindaddig, amíg a panaszt elutasítják vagy azt elutasítottnak kell tekinteni.
(5) Az e cikk szerinti fellebbezéseket az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzata szerint kell kivizsgálni és meghallgatni.
9. FEJEZET
Munkaviszony megszűnése
45. cikk
Haláleset miatti megszűnéstől eltekintve a munkaviszony a következő esetekben szűnik meg:
1. ha a szerződés határozott időre szól:
a) a szerződésben meghatározott napon;
b) a munkatárs vagy az alapítvány számára a korábbi megszüntetést lehetővé tevő kikötést tartalmazó szerződésben meghatározott felmondási idő lejártakor. Ez a felmondási idő nem lehet több három hónapnál;
c) annak a hónapnak a végén, amelyben a munkatárs betölti a 65. életévét.
Ha az alapítvány szünteti meg a szerződést, a munkatárs az alapilletményének egyharmadát kitevő végkielégítésre jogosult a feladatai befejezésétől a szerződés lejártáig terjedő időszakra;
2. ha a szerződés határozatlan időre szól:
a) a szerződésben meghatározott felmondási idő végén; a felmondási idő hossza nem lehet kevesebb, mint a szolgálatban töltött minden egyes teljes hónapra számított két nap, de legalább 15 nap és legfeljebb három hónap. A felmondási idő azonban nem kezdődhet szülési szabadság vagy betegszabadság ideje alatt, feltéve ha ez a betegszabadság nem tart tovább három hónapnál. A fenti korlátok szerint továbbá fel kell függeszteni a felmondást a szülési és a betegszabadság idejére;
b) annak a hónapnak a végén, amelyben a munkatárs betölti a 65. életévét.
46. cikk
A munkaviszonyt, akár határozott, akár határozatlan időre szól:
1. az alapítvány azonnali hatállyal felmondja, ha a munkatársat a fegyveres erőkhöz szolgálatra behívják;
2. az alapítvány azonnali hatállyal felmondhatja:
a) a próbaidő végén a 25. cikk második bekezdésével összhangban;
b) a 11. cikk sérelme nélkül, ha a munkatársat közhivatal betöltésére választották meg, és az igazgató úgy értékeli, hogy ez a közhivatal nem egyeztethető össze az alapítványnál végzett általános feladatainak ellátásával;
c) ha a munkatárs nem felel meg a 23. cikk (2) bekezdése a) és d) pontja követelményeinek;
d) ha a munkatárs nem tud visszatérni feladatai ellátásához a fizetett betegszabadsága végén a 30. cikkben előírtak szerint. Ilyen esetben a munkatárs az alapilletményével, továbbá a családi támogatással megegyező mértékű támogatásban részesül a szolgálatban töltött minden egyes teljes hónapra számított két nap mértékben.
47. cikk
(1) A munkaviszony fegyelmi okból azonnal felmondható olyan súlyos esetekben, amikor a munkatárs akár szándékosan, akár mulasztás következtében nem teljesíti a kötelezettségeit. Az igazgató indokolt döntést hoz azt követően, hogy az érintett személynek lehetősége volt védekezésének benyújtására.
(2) Ilyen esetekben az igazgató dönthet úgy, hogy teljes egészében vagy részben visszatartja a IV. mellékletben előírt visszatelepülési támogatást.
48. cikk
(1) A munkatárs munkaviszonyát az alapítvány azonnali hatállyal felmondja, ha az igazgató megállapítja:
a) hogy alkalmazásakor az előbbi szándékosan hamis információt adott meg szakmai képességeire vagy a 23. cikk (2) bekezdésének követelményeire vonatkozóan; és
b) hogy az általa adott hamis információ a felvételénél meghatározó tényező volt.
(2) Ilyen esetben az igazgató az érintett munkatárs meghallgatását követően annak munkaviszonyát megszűntnek nyilvánítja. A munkatárs ezt követően azonnal befejezi feladatai végzését. A 47. cikk (2) bekezdését alkalmazni kell.
III. CÍM
HELYI MUNKATÁRSAK
49. cikk
E cím rendelkezéseire is figyelemmel, a helyi munkatársak alkalmazási feltételeit, különösen:
a) felvételük és szerződésük felmondásának módját,
b) szabadságukat és
c) javadalmazásukat
az irányító testület határozza meg az Európai Közösségek Bizottságával egyetértésben, az azon a helyen érvényes mindenkori szabályokkal és gyakorlattal összhangban, ahol a feladataikat el kell majd látniuk.
50. cikk
A szociális biztonság tekintetében az alapítvány felelős az azon a helyen hatályos, a mindenkori szabályozások szerinti szociális biztonsági járulékok munkáltatói részének megfizetéséért, ahol a helyi munkatársnak a feladatait el kell majd látnia.
51. cikk
Az alapítvány és bármelyik helyi munkatársa közötti jogvitákat be kell nyújtani az illetékes bírósághoz azon hely hatályos jogszabályaival összhangban, ahol az érintett helyi munkatárs a feladatait ellátja.
52. cikk
A több mint egy évre vagy határozatlan időre szóló szerződéssel rendelkező helyi munkatársak a választásokon jogosultak szavazni és jelöltetni magukat a személyzeti bizottságba. Az egy évnél rövidebb időre szóló szerződéssel rendelkező helyi munkatársak szintén jogosultak szavazásra, ha legalább hat hónapja az alapítvány alkalmazásában állnak.
IV. CÍM
AZ IGAZGATÓ ÉS AZ IGAZGATÓHELYETTES
53. cikk
(1) Az 54. cikk sérelme nélkül az irányító testület határozza meg azokat a rendelkezéseket, amelyeket az igazgatóra és az igazgatóhelyettesre kell alkalmazni.
(2) Az igazgatóhelyettes segíti az igazgatót és annak távolmaradása vagy feladatai elvégzésének egyéb módon történő akadályoztatása esetén helyettesíti őt.
54. cikk
A jogokra és kötelességekre vonatkozó 3., 7., 8., 10., 12., 13., 15., 16., 18., 19., 20. és 21. cikket, valamint az alapítvány alkalmazottai általi fellebbezésekre vonatkozó 43. és 44. cikket azonos módon kell alkalmazni az igazgatóra és az igazgatóhelyettesre is.
V. CÍM
KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK
55. cikk
Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. és 16. cikkét kell alkalmazni az alapítvány alkalmazottaira, valamint az igazgatóra és az igazgatóhelyettesre.
A helyi munkatársakra ezen a jegyzőkönyv 12. cikkének az a) pontja vonatkozik.
VI. CÍM
ADÓZÁS
56. cikk
Az Európai Közösségek javára szóló adó alkalmazási feltételeinek és eljárásainak megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletet [2] azonos módon kell alkalmazni az alapítvány alkalmazottaira, valamint az igazgatóra és igazgatóhelyettesre.
Az alapítvány szedi be az adót kifizetőhelyi adólevonás útján. Az adóbevételt az Európai Közösségek költségvetésében bevételként számolják el.
VII. CÍM
VÉGSŐ RENDELKEZÉS
57. cikk
Az ezen alkalmazási feltételeket hatályba léptető általános rendelkezéseket az irányító testület fogadja el az Európai Közösségek Bizottságával egyetértésben, az igazgató javaslata alapján, és azt követően, hogy konzultációt folytatott a személyzeti bizottsággal.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 1976. június 29-én.