Az Európai Parlament és a Tanács 2318/2003/EK határozata
(2003. december 5.)
az európai oktatási és szakképzési rendszerekben az információs és kommunikációs technológia (IKT) hatékony integrációja érdekében többéves (2004-2006) program (elektronikus tanulási program) elfogadásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére és 150. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [2],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],
mivel:
(1) A 253/2000/EK határozat [4] és az 1999/382/EK határozat [5] által létrehozott Socrates és Leonardo da Vinci oktatási és szakképzési programok magukban foglalják a nyitott és a távoktatás fejlesztését, illetve az információs és kommunikációs technológia alkalmazását.
(2) Az Európai Tanács 2000. március 23-24-én Lisszabonban tartott ülésének (a lisszaboni Tanács) következtetései kihangsúlyozták annak szükségességét, hogy az európai oktatási és szakképzési rendszereket hozzáigazítsák a tudásalapú gazdaság igényeihez, és kihirdették az új alapképességek elsajátításának ösztönzését, különösen az informatika területén, amely e megközelítés három fő alkotóelemének egyike.
(3) Az "e-tanulás: a holnap oktatásának terve" című kezdeményezést, amelyet a Bizottság 2000 májusában indított el a lisszaboni Tanácsra adott válaszként, az Európai Tanács 2000. júniusi feirai ülésén jóváhagyta. Az Európai Tanács 2001 márciusában Stockholmban tartott ülésén nyugtázta a kezdeményezés pozitív eredményeit.
(4) Az elektronikus tanulás előmozdítására irányuló cselekvési terv kidolgozta a kezdeményezés négy cselekvési irányát (infrastruktúra és felszerelés, szakképzés, európai minőségi tartalmak és szolgáltatások és valamennyi szinten érvényesülő együttműködés), és ezeken belül tíz kulcsfontosságú cselekvést határozott meg, együttesen alkalmazva a különböző közösségi programokat és eszközöket, a köztük lévő koherencia és együttműködés fokozásának, illetve a felhasználók számára a hozzáférés megkönnyítésének érdekében.
(5) 2001. május 15-én az Európai Parlament e tárggyal foglalkozó mindkét bizottsági közleményről szóló állásfoglalást [6] fogadott el, amelyben felismeri, hogy az elektronikus tanulás előmozdítására irányuló kezdeményezés segíti az európai kutatási térséget és az európai egységes piacot kiegészítő "egységes európai oktatási térség" erősödését, továbbá felhívott arra, hogy ez utóbbit egy önálló, erre kidolgozott, világos jogalappal rendelkező új program keretében kell kifejleszteni, elkerülve az átfedéseket a létező programokkal, és biztosítva azt, hogy e közösségi programra nagyobb figyelem irányuljon, és hozzájárulása értékesebb legyen.
(6) Az elektronikus tanulásról szóló 2001. július 21-i tanácsi állásfoglalás [7] jóváhagyja ezt a kezdeményezést, és felhívja a Bizottságot, hogy folytassa és fokozza intézkedéseit ezen a téren.
(7) 2001. november 21-én a Bizottság elfogadta a "Hogyan válhat valósággá az élethosszig tartó tanulás európai térsége?" című közleményt, jelezve, milyen, e cél megvalósításához szükséges lehetőségek rejlenek az elektronikus tanulásban az új oktatási lehetőségek hozzáférhetővé tétele és irányítása tekintetében.
(8) A 2002 márciusában Barcelonában tartott európai tanácsi ülés következtetései felhívtak az egész Európára kiterjedő, testvériskolák létrehozására irányuló program kidolgozására, ezt követte az iskolák közötti testvérkapcsolatok interneten keresztül történő szervezéséről szóló bizottsági jelentés, amelyet az Európai Tanácsnak Sevillában terjesztettek elő, valamint az internet- és számítógép-felhasználói igazolvány a középiskolai diákok részére.
(9) Foglalkozni kell a társadalmi kirekesztés problémájával, amelynek oka az, hogy egyes emberek nem tudják teljes mértékben kihasználni az információs és kommunikációs technológia (IKT), az internet és a tudásalapú társadalom előnyeit, az úgynevezett "digitális szakadék", amely gyakran fiatal embereket, fogyatékossággal élőket és idős embereket sújt, továbbá olyan társadalmi kategóriákat, amelyek már áldozatai a kirekesztés más formáinak.
(10) Nagy figyelmet kell fordítani a tanárképzésre és tanártovábbképzésre annak érdekében, hogy a tanárok az internetet és az IKT-t kritikus szemléletet alkalmazva és felelősségteljesen tudják alkalmazni.
(11) Nagy figyelmet kell szentelni a nemek közötti különbségeknek az elektronikus tanulás alkalmazása területén, továbbá az e téren érvényesülő esélyegyenlőség előmozdításának.
(12) Az elektronikus tanulásban olyan lehetőségek rejlenek, mint az Unió tudásalapú társadalom kihívásaira adott válaszának az elősegítése, a tanulás minőségének a javítása, a tanulási forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítése, a speciális igények kielégítése, a munkahelyen történő tanulás és szakképzés nagyobb hatékonyságának és eredményességének az elérése, különösen a kis- és középvállalkozásoknál.
(13) A felsőoktatásban az európai dimenzió szükségességét, valamint ebben az összefüggésben az elektronikus tanulási dimenzió fontosságát a bolognai nyilatkozat állapította meg, amelyet 29 európai oktatási miniszter írt alá 1999. június 19-én.
(14) Az Európai Uniónak nagy figyelmet kell szentelnie a virtuális felsőoktatási kampuszok hatékony fejlesztésére, hogy azok az Európai Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott mobilitási programok tevékenységét kiegészítsék.
(15) Meg kell erősíteni és ki kell egészíteni a meglévő eszközöket, és meg kell fontolni az elektronikus tanulás szerepét az oktatási és szakképzési eszközök új generációja megteremtésének összefüggésében is.
(16) Annak érdekében, hogy minél értékesebb legyen a közösségi program hozzájárulása, koherenciát és egymást kiegészítő jelleget kell biztosítani az e határozat keretében végrehajtott intézkedések és egyéb idevonatkozó közösségi politikák, eszközök vagy intézkedések, különösen az 1513/2002/EK határozattal [8] megállapított hatodik kutatási keretprogram információs társadalmi technológiákra vonatkozó tematikus prioritása között.
(17) Az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó országoknak, valamint az EGT-országoknak és EFTA-tagországoknak rendelkezniük kell az elektronikus tanulási programban való részvétel lehetőségével. Más harmadik országok szakértői és oktatási intézményei számára a harmadik országokkal meglévő együttműködési keretek között kell biztosítani a tapasztalatcserében való részvétel lehetőségét.
(18) Ezt a programot a Bizottság és a tagállamok együttműködésével rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell annak érdekében, hogy a kiigazításokat meg lehessen tenni, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében. Az értékelésnek külső, független, pártatlan testületek által végzett értékelést is magában kell foglalnia.
(19) Mivel a javasolt program céljait, nevezetesen az európai együttműködés előmozdítása az oktatás és szakképzés minőségének és hozzáférhetőségének javítása érdekében, az elektronikus tanulás hatékony alkalmazásán keresztül, a tagállamok nem teljesíthetik sikeresen, többek között a Közösség és a harmadik országok közötti többoldalú együttműködés és többoldalú mobilitás szükségessége miatt, és így e célok a közösségi programok és intézkedések transznacionális dimenziójának köszönhetően közösségi szinten jobban teljesíthetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az abban a cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat nem terjed túl azon, ami e célok eléréséhez szükséges.
(20) Ez a határozat pénzügyi keretet állapít meg, amely az éves költségvetési eljárásban a program teljes időtartama során a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapot képez, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás [9] 33. pontja értelmében.
(21) E határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [10] összhangban kell elfogadni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A program létrehozása
(1) Ez a határozat létrehozza az elektronikus tanulási programot (a továbbiakban: a program), egy többéves programot, amelynek célja az európai együttműködés előmozdítása az oktatás és szakképzés minőségének és hozzáférhetőségének javítása érdekében, az információs és kommunikációs technológiák (IKT) által.
(2) A programot 2004. január 1. és 2006. december 31. között kell végrehajtani.
2. cikk
A program céljai
(1) A program általános célja az IKT hatékony alkalmazásának támogatása és további fejlesztése az európai oktatási és szakképzési rendszerekben; e támogatás hozzájárul a minőségi oktatáshoz és, az élethosszig tartó tanulás összefüggésében, e rendszerek tudásalapú társadalom igényeihez való hozzáigazításának alapvető eleme.
(2) A program konkrét céljai a következők:
a) az érintett szereplők meghatározása és tájékoztatásuk az elektronikus tanulás módjairól és eszközeiről a digitális műveltség előmozdítása érdekében, és így a társadalmi kohézió és az egyéni fejlődés előmozdítása, illetve az interkulturális párbeszéd elősegítése;
b) az elektronikus tanulás lehetőségeinek kihasználása az európai dimenzió erősítéséhez az oktatásban;
c) mechanizmusok biztosítása az európai minőségi termékek és szolgáltatások támogatásához, illetve a helyes gyakorlat cseréjéhez és átadásához;
d) az elektronikus tanulás lehetőségeinek kihasználása a tanítási módszerek innovációjával összefüggésben, a tanulási folyamat minőségének javítása és a tanulók autonómiájának elősegítése érdekében.
3. cikk
A program célterületei
(1) A program a következő célterületekre összpontosít, a mellékletben leírt cselekvési irányokkal összhangban:
a) digitális műveltség előmozdítása:
e területen kifejtett intézkedések az IKT iskolai tevékenységekhez és, szélesebb értelemben, az élethosszig tartó tanuláshoz való hozzájárulásával foglalkoznak, különös tekintettel azokra a személyekre, akik lakóhelyük földrajzi adottságai, társadalmi helyzetük, illetve speciális igényeik miatt nem rendelkeznek könnyű hozzáféréssel az új technológiákhoz. Ez a célkitűzés a jó példák meghatározására, illetve a célcsoportoknak szóló számos nemzeti és európai tevékenységek közötti összhang megteremtésére irányul;
b) virtuális európai felsőoktatási kampuszok:
e területen megvalósuló intézkedések célja a virtuális dimenzió jobb integrációja a felsőoktatásban. A cél az európai felsőoktatás (virtuális felsőoktatási kampuszok), az európai csere és a rendszerekben való közös részvétel (virtuális mobilitás) új szervezeti modelljei kifejlesztésének az ösztönzése, építkezve a létező európai együttműködési keretrendszerekre (Erasmus program, bolognai folyamat), és működési eszközeikhez "elektronikus tanulási dimenzió"-t társítva (európai kreditátszámítási rendszer (EKR), európai mesterképzések, minőségbiztosítás, mobilitás);
c) elektronikus testvériskolák létrehozása és a tanárképzés előmozdítása:
e téren megvalósuló intézkedések támogatják, és továbbfejlesztik majd a hálózatok alkalmazását az iskolákban annak érdekében, hogy valamennyi európai iskola számára lehetővé váljon bármely más európai iskolával való pedagógiai partnerségek építése, az innovatív együttműködési módszerek ösztönzése és minőségi oktatási megközelítési módok átadása, valamint a nyelvtanulás és az interkulturális párbeszéd ösztönzése; ezen a területen az intézkedések továbbá a tanárok és az oktatók szakmai készségeinek frissítésére irányulnak az IKT pedagógiai és együttműködésre épülő alkalmazása terén, a jó gyakorlat cseréjén és terjesztésén, valamint a transznacionális és multidiszciplináris együttműködési projekteken keresztül;
d) keresztirányú cselekvések:
ezen a téren az intézkedések az európai elektronikus tanulás előmozdítására irányulnak, az elektronikus tanulásra vonatkozó cselekvési terv megvalósításának nyomon követésére támaszkodva. A cél a jó és az innovatív gyakorlat, valamint a projekt- és programeredmények promóciója és átadása, továbbá a különböző érintett szereplők közötti együttműködés előmozdítása, különösen az állami és a magánszféra közötti partnerségek ösztönzésén keresztül.
(2) Ezeket az intézkedéseket a mellékletben leírt eljárásokkal összhangban kell végrehajtani, a következő megközelítések alkalmazásával, illetve, szükség esetén, ezek kombinációjával:
a) olyan kísérleti projektek támogatása, amelyek az oktatásra és a szakképzésre gyakorolt stratégiai hatás lehetőségét hordozzák magukban, illetve a hosszú távú fenntarthatóság világos távlataival rendelkeznek;
b) az oktatás és a szakképzés elektronikus tanulási modelljei tervezésében és alkalmazásában a módszerek, az eszközök és a gyakorlat fejlesztésének és a trendek elemzésének a támogatása;
c) az európai hálózatok és együttműködés keretében végzett olyan innovatív tevékenységek támogatása, amelyek célja a termékek és szolgáltatások kialakításában az innováció és a minőség előmozdítása, az IKT oktatási és szakképzési célok érdekében történő megfelelő alkalmazására támaszkodva;
d) olyan európai hálózatok és együttműködés támogatása, amely az internet és az IKT nevelési és oktatási alkalmazását mozdítja elő és erősíti, továbbá a jó gyakorlat cseréjének a támogatása. E tevékenységek célja, hogy a tanárok és a diákok ne csak technikai értelemben haladó szinten álljanak az internet és az IKT alkalmazása terén, de a nevelési szempontok, a kritikus és felelősségteljes szemléletmód tekintetében is;
e) az európai együttműködésnek, az elektronikus tanulási termékek átadásának, a jó gyakorlat cseréjének és terjesztésének a támogatása;
f) technikai és adminisztratív támogatás.
4. cikk
A program végrehatása és együttműködés a tagállamokkal
(1) A Bizottság:
a) gondoskodik a program részét képező közösségi intézkedések végrehajtásáról a melléklettel összhangban;
b) biztosítja az együttműködést más közösségi programokkal és cselekvésekkel az oktatás, kutatás, szociálpolitika és regionális fejlődés területén;
c) támogatja és segíti az együttműködést olyan nemzetközi szervezetekkel, amelyek az elektronikus tanulás terén tevékenykednek.
(2) A tagállamok kijelölnek megfelelő kapcsolattartókat, akik szorosan együttműködnek a Bizottsággal az elektronikus tanulás alkalmazásával és gyakorlatával kapcsolatos információ tekintetében.
5. cikk
Intézkedések végrehajtása
(1) E határozat végrehajtásához a következő intézkedéseket kell elfogadni, a 8. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban:
a) éves munkaterv, beleértve a prioritásokat, továbbá a kiválasztási szempontokat és eljárásokat és eredményeket;
b) az éves költségvetés, a program intézkedései között a pénzeszközök elosztása, a 9. és a 10. cikkel összhangban;
c) a program nyomon követése és értékelése, illetve az eredmények terjesztése és átadása érdekében tett intézkedések.
(2) Az e határozat végrehajtásához szükséges minden egyéb intézkedést a 6. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
6. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.
(2) Amikor erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére tekintettel.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett időszakot két hónapban határozzák meg.
(3) Amikor erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére tekintettel.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
7. cikk
Következetesség és egymást kiegészítő jelleg
(1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, átfogó következetességet, illetve egymást kiegészítő jelleget biztosít az e program és más kapcsolódó közösségi politikák, eszközök és intézkedések, különösen a Socrates, Leonardo da Vinci oktatási és szakképzési programok és az Ifjúság program tekintetében.
(2) A Bizottság hatékony kapcsolatot biztosít és, szükség esetén, összehangolt cselekvést, e program és új oktatási és szakképzési technológiák terén megvalósuló programok, különösen a hatodik kutatási keretprogram keretében a kutatásra, a technológiafejlesztésre és demonstrációs tevékenységekre irányuló fontos cselekvések között.
8. cikk
Finanszírozás
(1) E program végrehajtására szánt, az 1. cikkben megállapított időszakra szóló pénzügyi keretet 44 millió EUR-ban határozzák meg.
(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi, a pénzügyi kilátások által szabott korlátokra tekintettel.
9. cikk
Költségvetés elosztása
A különböző cselekvések között a költségvetés elosztása a következő:
a) a digitális műveltséget elősegítő elektronikus tanulás: a teljes költségvetés körülbelül 10 %-a;
b) európai virtuális felsőoktatási kampuszok: a teljes költségvetés körülbelül 30 %-a;
c) elektronikus testvériskolák létrehozása Európában és a tanárképzés előmozdítása: a teljes költségvetés körülbelül 45 %-a;
d) keresztirányú cselekvések és az elektronikus tanulásra vonatkozó cselekvési terv felügyelete: a teljes költségvetés legfeljebb 7,5 %-a;
e) technikai és adminisztratív támogatás: a teljes költségvetés legfeljebb 7,5 %-a.
10. cikk
EGT-országok és EFTA-tagországok, valamint az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó országok részvétele
Az EGT/EFTA-országok és az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó országok e programban való részvételének feltételeit és részletes szabályait az Európai Közösség és ezen országok közötti kapcsolatokra irányadó vonatkozó rendelkezésekkel és eszközökkel összhangban állapítják meg.
11. cikk
Harmadik országokkal való együttműködés
A Bizottság kezdeményezésére a harmadik országok szakértőit, a 10. cikkben említettek kivételével, meg lehet hívni, hogy részt vegyenek konferenciákon és értekezleteken, a 6. cikkben említett bizottság értekezletei kivételével.
Az úti- és tartózkodási költségek megtérítésére szánt pénzeszközök, a Bizottság alkalmazandó rendeletei értelmében, nem haladhatják meg a program teljes költségvetésének 0,5 %-át.
12. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, rendszeresen nyomon követi a programot. E nyomon követés kiterjed a (2) bekezdésben említett jelentésekre és konkrét tevékenységekre.
(2) A Bizottság a program befejezésekor biztosítja annak külső értékelését. Ez az értékelés arra törekszik, hogy felmérje a program helytállóságát, hatékonyságát és a különböző cselekvések hatását, foglalkozik továbbá a program általános hatásával. Különös figyelmet kell fordítani a társadalmi kohézió és az esélyegyenlőség kérdésének.
Ez az értékelés a program cselekvései és más kapcsolódó közösségi politikák, eszközök és intézkedések cselekvései közötti kiegészítő jelleget is vizsgálja.
A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának 2007. év végéig utólagos értékelő jelentést nyújt be.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2003. december 5-én.