A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2009. június 17.)
a dániai hajóűrtartalomadó-rendszerbe belépő tengerhajózási vállalatokra kiszabott tájékoztatási kötelezettségek enyhítése céljából nyújtandó C 5/07 (ex N 469/05) állami támogatásról
(az értesítés a C(2009) 4522. számú dokumentummal történt)
(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2009/868/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérték az érdekelt feleket, hogy a fent hivatkozott rendelkezések értelmében tegyék meg észrevételeiket (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
Dánia 2005. szeptember 13-i levelében (2) értesítette a Bizottságot a dániai hajóűrtartalomadó-rendszer módosításáról, amely rendszert eredetileg a 2002. március 12-i határozattal (3) engedélyeztek (az N 563/01 sz. ügy).
(2)
Ezt a módosítást N 469/05. számon vették nyilvántartásba bejelentett támogatásként. A bejelentett módosítást a 2005. június 1-jei 408. számú törvény léptette hatályba.
(3)
A 2005. október 28-i, 2006. május 19-i és augusztus 29-i levelében (4) a Bizottság további tájékoztatást kért a dán hatóságoktól, melyet azok 2005. november 22-i, 2006. június 30-i és 2006. szeptember 29-i válaszleveleikben adtak meg (5).
(4)
A 2007. február 7-i határozatában a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (6) (a továbbiakban: az állami támogatási eljárásról szóló rendelet) 4. cikkének (4) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezéséről határozott (a továbbiakban: vizsgálati eljárást kezdeményező határozat). A 2007. április 4-i határozatában a Bizottság, a dán hatóságok kérésére, a vizsgálati eljárást kezdeményező határozatot módosító helyesbítési határozat elfogadásáról határozott. A határozatot összefoglaló értesítést, valamint a levél teljes - javított változatú - szövegét (a továbbiakban: a Bizottság 2002. március 12-i határozata), annak hivatalos nyelvén, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 2007. június 19-i 135. számában tették közzé (7).
(5)
A 2007. március 7-i levelében (8) Dánia benyújtotta a vizsgálati eljárást kezdeményező határozattal kapcsolatos észrevételeit. A 2007. július 19-i levélben (9) csak egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket.
2. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
2.1. A hajóűrtartalomadó-rendszerre vonatkozó bejelentett intézkedés leírása
(6)
A bejelentett intézkedés leírását a vizsgálati eljárást kezdeményező határozatban közzétették, amelyre e fejezetben ismételten utalni fogunk.
(7)
Az ugyanazon csoporthoz tartozó két vállalat közötti kereskedelmi tranzakcióknak a szokásos piaci feltételek elve alapján kell történnie. Ez az elv azt jelenti, hogy ellenőrzik, hogy az egyazon vállalatcsoporthoz tartozó kapcsolt vállalatok közötti tranzakciók során az árak összhangban vannak-e a piaci árakkal. Ahhoz, hogy az adóügyi igazgatás ellenőrizni tudja az említett elv betartását, a társaságoknak minden szükséges információt meg kell adniuk az egyazon vállalatcsoporthoz tartozó kapcsolt vállalatokkal folytatott pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatban.
(8)
A 2005. június 1-jei 408. számú törvény mentességet biztosít a dániai hajóűrtartalom-adó megfizetésével érintett dán tengerhajózási vállalatok számára (10) azon kötelezettségük alól, hogy az adóhatóságok számára biztosítsanak minden szükséges tájékoztatást az ugyanazon csoporthoz tartozó külföldi vállalatokkal folytatott pénzügyi tranzakcióikat illetően.
(9)
Pontosabban az említett törvény 1. cikkének (9) bekezdése azt határozza meg, hogy „az (1)-(8) bekezdés nem alkalmazandó azokra a vállalatokra … stb., amelyek jövedelembevallásukat a hajóűrtartalomadóról szóló törvény alapján készítik azon jogi személyekkel vagy állandó telephelyekkel (v.ö. 1. bekezdés (2)-(4) pontja) folytatott ellenőrzött tranzakcióikat illetően, amelyek esetében az ilyen tranzakciókból szerzett bevételt hozzá kell rendelni a hajóűrtartalomadó szerinti bevételhez”. A cikkben említett (1)-(8) bekezdést az adóigazgatásról szóló törvény (a legutóbb a 2004. december 22-i 1441. számú törvény 1. cikkével módosított 2004. augusztus 12-i 869. számú, egységes szerkezetbe foglalt törvény) 3B. cikkének (9) bekezdése tartalmazza. Az említett bekezdések a Dániában működő dán vállalatok számára előírt két fontosabb kötelezettségre vonatkoznak, nevezetesen a következőkre:
a)
a jövedelemadó-bevallással együtt rendszeres tájékoztatás a külföldi kapcsolt vállalatokkal folytatott kereskedelmi tranzakciókról; valamint
b)
írásos dokumentáció készítése arra vonatkozóan, hogy az ilyen tranzakciók során alkalmazott árak és feltételek miként kerültek megállapításra. Ezt a dokumentációt csak kérésre kell az adóhatóságok számára benyújtani.
(10)
A bejelentett módosítás a határon átnyúló tranzakcióik tekintetében valóban mentességet biztosít a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalatok számára mindkét kötelezettség alól, de a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalatok ugyanezen kötelezettségei továbbra is érvényben maradnak a kapcsolt vállalatok között Dánián belül folytatott tranzakciókat illetően.
(11)
A bejelentett intézkedés tehát érinti a dán hajóűrtartalomadó-rendszert jóváhagyó 2002. március 12-i első határozat 2.11.1. pontjában említett „szokásos piaci feltételek elvét” (11), mivel az említett intézkedés a határon átnyúló tranzakcióik tekintetében módosítani fogja a hajóűrtartalomadó-rendszer előnyeiben részesülő vállalatok tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettségét.
(12)
A tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettség alóli mentesség csak a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalatokra vonatkozik.
2.2. A hatályos rendszer leírása
(13)
A hajóűrtartalomadó-rendszert az N 563/01 számú ügyben 2002. március 12-én, illetve az N 469/05 számú ügyben 2007. február 7-én hozott bizottsági határozatban írják le. Főbb sajátosságaira az alábbi fejezetben emlékeztetünk.
(14)
A támogatható tevékenységekkel kapcsolatos és a hajóűrtartalomadó-rendszer szerint adóköteles jövedelem egy átalányösszeg, mely az egyes hajók tekintetében azok űrtartalma alapján megállapított, rögzített összegek összegével egyenlő, tekintet nélkül a hajózási vállalat által szerzett valódi haszonra, az alábbiak szerint:
1 000 NT-ig (nettó tonna)
7 DKK (~ 0,90 EUR) 100 NT-ként naponta
1 001-10 000 NT
5 DKK (~ 0,70 EUR) 100 NT-ként naponta
10 001-25 000 NT
3 DKK (~ 0,40 EUR) 100 NT-ként naponta
25 000 NT
2 DKK (~ 0,30 EUR) 100 NT-ként naponta
(15)
Az ilyen módon kiszámított jövedelmet a társasági adó rendes mértéke szerint adóztatják.
(16)
Ez a 2001. január 1-jei hatállyal végrehajtott rendszer a Dániában adóköteles (vagyis Dániában állandó telephellyel rendelkező) és tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat érinti. A rendszer nyitva áll azon külföldi vállalatok előtt is, amelyek Dániában kerültek nyilvántartásba vételre azáltal, hogy oda helyezték át üzleti székhelyüket. Csak a hajózási szállítási tevékenységből származó bevétel tartozik e rendszer hatálya alá.
(17)
A hajózási vállalatok szabadon eldönthetik, hogy a rendszer hatálya alá kívánnak-e tartozni. A döntést a hajóűrtartalomadó-rendszer első alkalommal történő alkalmazása szerinti évre vonatkozóan készített adóbevallás benyújtásáig meg kell hozni. A hajóűrtartalom-adózási rendszer hatálya alá tartozásra vonatkozó döntés 10 éves időszakra jelent kötelezettséget. Dánián belül az egyazon vállalatcsoporthoz tartozó hajózási vállalatoknak ugyanezt a döntést kell meghozniuk a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozásra vonatkozó döntés tekintetében. Amennyiben egy tengerhajózási vállalat a hajóűrtartalomadó-rendszer mellett dönt, az ennek feltételeit teljesítő valamennyi hajója és tevékenysége ezen adórendszer hatálya alá tartozik.
(18)
A Bizottság tudomása szerint Dánia jelenleg a hajóűrtartalom-adózási rendszeren kívül csak egy rendszert alkalmaz a tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó gazdasági szereplők javára: ez a rendszer mentesíti a hajótulajdonosokat a jövedelemadó és a társadalombiztosítási járulékok megfizetése alól a támogatható hajók fedélzetén dolgozó tengerészek tekintetében (az úgy nevezett DIS rendszer) (12).
2.3. Időtartam
(19)
Amint arra a 2007. február 7-i határozat emlékeztet, a dán hatóságok 2006. február 14-i levelükben kötelezettséget vállaltak arra vonatkozóan, hogy 10 éven belül újból bejelentik a bejelentett módosítást. A vizsgált intézkedés ezek szerint 2015 végén jár le.
2.4. Költségvetés
(20)
Amint arra a 2007. február 7-i határozat emlékeztet, a dán hatóságok jelezték, hogy a módosításnak nincs költségvetési hatása a hatályos rendszerre. Az egyes támogatásokat a tervezett módosítás nem módosítja.
3. A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(21)
A vizsgálati eljárást kezdeményező határozatában a Bizottság a bejelentett intézkedéssel kapcsolatban két főbb aggályos kérdést fejtett ki.
-
Először is meg kell állapítani, hogyan biztosíthatja Dánia a bejelentett intézkedések végrehajtását követően is azt, hogy adóhatóságai továbbra is képesek legyenek a dániai hajóűrtartalomadó-rendszer szerint megadóztatott tengerhajózási vállalatok külföldi kapcsolt vállalatainak részéről az adókijátszásra tett kísérletek kiszűrésére, és hogy tájékoztassák a kísérlet által érintett külföldi országot. Ha ez nem jár sikerrel, a Bizottság kérdése az volt, hogy a külföldi országoknak - ideértve a Dániától eltérő tagállamokat - kell-e viselniük a dániai hajóűrtartalomadó-rendszer szerint megadóztatott vállalatok (melyek legtöbbje minden valószínűség szerint dániai székhellyel rendelkezik) valamennyi határon átnyúló tranzakciója ellenőrzésének terhét.
-
Másodszor a Bizottság kérdése az volt, hogy a tájékoztatási kötelezettség tekintetében a csak belföldi kapcsolt vállalatokkal rendelkező és hajóűrtartalom-adó szempontjából nem támogatható kedvezményezettek, illetve a csak külföldi kapcsolt vállalatokkal rendelkező kedvezményezettek közötti egyenlőtlen elbánás jogosnak tűnik-e. A Matra-ügyben hozott ítélet (13) alapján egy ilyen egyenlőtlen elbánás a rendszer összeegyeztethetőségére is kihathat.
(22)
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az elhatároló intézkedések alapvető fontosságúak a hajóűrtartalomadó-rendszerek kijátszhatatlanságának biztosításában.
(23)
Különösen, a szóban forgó elhatároló intézkedés eredményes végrehajtása hiányában, a tengeri szállítástól eltérő ágazatok számára - legyenek ezek akár a kérdéses tagállamban, akár más országokban - lehetőség nyílik a társasági adó kijátszására a kérdéses tagállam hajóűrtartalomadó-rendszere szerint adóztatott kapcsolt vállalattal folytatott kereskedelmi tranzakciók útján.
(24)
A Bizottság emellett attól is tartott, hogy a bejelentéssel érintett elhatároló intézkedés módosításának eredményeként olyan helyzet jöhet létre, ahol a más országokban adóköteles és ilyen módon a dániai hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá nem tartozó tevékenységek jogosulatlanul részesülnek az utóbbi előnyeiből a dániai hajóűrtartalomadó-rendszer szerint megadóztatott, dániai székhelyű kapcsolt vállalatokkal tisztességtelen árakon folytatott tranzakciók útján.
(25)
A Bizottság megemlítette, hogy a dán adóhatóságoknak mindazonáltal továbbra is lehetőségük van a kizárólag a dániai hajóűrtartalomadó-rendszerrel érintett vállalatokat magában foglaló csoporton belüli tranzakciók utólagos ellenőrzésére.
4. A DÁN HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI A VIZSGÁLATI ELJÁRÁST KEZDEMÉNYEZŐ HATÁROZATTAL KAPCSOLATBAN
(26)
A dán hatóságok a 2007. március 15-i levelükben (14) reagáltak a vizsgálatot kezdeményező határozatra, amelyben jelezték, hogy nem kívánnak további észrevétellel élni, és ezért a 2005. november 22-i, 2006. június 30-i és 2006. szeptember 29-i levelükben már ismertetett válaszaikra hivatkoztak.
(27)
A 2005. november 22-i levélben a következő szerepel: „A bejelentett rendszer keretében semmilyen állami forrást nem utalnak át kedvezményezett vállalatok számára. A rendszer a tájékoztatási és nyilvántartási követelmények enyhítését célozza, amelynek önmagában nincs gazdasági értéke. A bejelentett rendszer ezért nem tartalmaz a Bizottság által előzőleg jóváhagyott rendszerekhez képest semmilyen újabb pénzügyi vagy adóügyi stb. előnyöket. A hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó hajózási vállalatoknak valamennyi ellenőrzött tranzakciójuk során be kell tartaniuk a szokásos piaci feltételek elvét. A bejelentett rendszer e tekintetben nem változtat meg semmit. A rendszer pusztán a szokásos piaci feltételek elvének való megfeleléssel kapcsolatos nyilvántartási követelmény enyhítését tartalmazza, bizonyos ellenőrzött tranzakciók esetében.”
(28)
A 2006. június 30-i levelükben a dán hatóságok jelezték, hogy a 2005. június 1-jei 408. számú törvény hatálybalépése előtt a tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettség csak a kapcsolt vállalatok közötti határon átnyúló tranzakciókra vonatkozott. Az említett törvény ezt a kötelezettséget kiterjesztette a dán hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalat és egy a hajóűrtartalomadó hatálya alá nem tartozó, Dániában adóköteles vállalat közötti tranzakciókra is.
(29)
A 2006. szeptember 29-i levelükben a dán hatóságok azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy a külföldi országok, például a Dánián kívüli más tagállamok, viseljék-e a dán hajóűrtartalom-adó megfizetésével érintett vállalatokkal folytatott valamennyi határon átnyúló tranzakció ellenőrzésének terhét, a következőket jelezték:
„Egy ország adóhatóságának feladatai közé tartozik az adott országban adóköteles üzleti tevékenységek, illetve magánszemélyek pénzügyi kimutatásainak ellenőrzése. Nemzetközi kötelezettségvállalások alapján emellett szükség lehet más országok tájékoztatására - saját kezdeményezésre vagy kérésre.
A tagállam adóhatóságának saját illetékességébe kell, hogy tartozzon annak eldöntése, hogy miként teljesíti ellenőrzési feladatait. A dán adóhatóságok számára alapvető fontosságú, hogy a rendelkezésre álló források figyelembevételével megőrizzék a dán adóbevételeket. Ez egyben azt is jelenti, hogy ellenőrzési tevékenységük során természetesen azon adófizető jogalanyokra koncentrálnak, amelyeket a kockázatértékelés alapján érdemes szorosan figyelemmel kísérni.
A dán hajóűrtartalomadó-rendszer javasolt módosítása nem változtatja meg a fenti feltételeket. Éppen ellenkezőleg, az intézkedés a dán adóhatóságok azon lehetőségét érintheti, amellyel megfelelhetnek a más országok adóhatóságától érkező információkérésnek.
Különösen a transzferárakkal kapcsolatos aggályok esetén, a tranzakciók megtörténte után nehézségekbe ütközhet annak igazolása, hogy a belső tranzakciókra a szokásos piaci feltételek elve szerint került sor. Gyakran előfordul, hogy az értékeléshez használt összehasonlítási alap nem teljes körű. Ezért a szükséges adatok jóval egyszerűbben szerezhetők be a csoporton belüli tranzakciók végrehajtásának időpontjában. Egyértelmű, hogy a nyilvántartási kötelezettség folyamatosan ösztönzőleg hat azon dokumentumok beszerzésére, amelyek igazolják, hogy a csoporton belüli tranzakciókra a szokásos piaci feltételek elve szerint került sor.
A bejelentett módosítás jelentősége abban áll, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó jogalanyok számára mentesítést biztosít a nyilvántartási kötelezettségek alól, külföldi vállalatcsoporttal folytatott tranzakciókat illetően. A mentesítés értelmében az ilyen jogalanyoknak nem kell folyamatosan vagy - akár - egyáltalán adatokat szolgáltatniuk annak igazolására, hogy az említett csoporton belüli tranzakciók megfelelnek a szokásos piaci feltételek elvének. Egy másik ország által kért információszolgáltatás teljesíthető a rendelkezésre álló nyilvántartások, például vállalati elszámolások bizonylatai révén. A dán adóhatóságok azonban azt nem tehetik meg, hogy pusztán egy másik ország adóhatóságai által használni kívánt új nyilvántartás készítését írják elő. Ha egy adóalanyra nem vonatkozik a nyilvántartási kötelezettség, akkor nem lehet előírni a számára, hogy egy másik ország javára összehasonlító kimutatást készítsen. A mentesség megadása e tekintetben érintheti hátrányosan a többi országot.”
(30)
Szintén a 2006. szeptember 29-i levélben szerepel a következő azzal kapcsolatban, hogy a vonatkozó elhatároló intézkedés, a bejelentett intézkedés bevezetése után, továbbra is alkalmas lesz-e a dániai hajóűrtartalom-adó megfizetésével érintett tengerhajózási vállalatok külföldi kapcsolt vállalatainak részéről az adókijátszásra tett kísérletek kiszűrésére:
„Ennek biztosításához legalább arra lenne szükség, hogy a külföldi vállalatcsoporttal rendelkező hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó valamennyi jogalanyt minden évben ellenőrizzék, és hogy a két fél közötti valamennyi tranzakciót ellenőrizzék e tekintetben. Ez azonban teljes képtelenség. A dán adóhatóságok számára előírták, hogy prioritásokat állítsanak fel a rendelkezésre álló forrásaik tekintetében, és lehetőség szerint optimalizálják ellenőrzési tevékenységüket.
Az alkalmazandó szabályok is alátámasztják azt a tényt, hogy a rendszer kijátszhatatlanságának biztosítására a lehető legmegfelelőbb elhatároló intézkedések meghozatalára törekednek. A bejelentett módosítás - a tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettség alóli mentesség - ezt a biztosítékot valamelyest gyengíti. Így a bizottsági értesítést.”
(31)
A fent említett levélben a dán hatóságok elismerték, hogy a módosítás egy kissé sérti az elhatároló intézkedést, hozzátéve, hogy „a kissé tényleg csak kis mértéket jelent”. A dán hatóságok szerint „amennyiben az adott határon átnyúló tranzakcióban érintett másik tagállam is fenntart egy hajóűrtartalomadó-rendszert, a módosításnak nincs jelentősége. Problémák csak olyan országok esetében merülhetnek fel, amelyek nem alkalmaznak hasonló hajóűrtartalomadó-rendszert. Fontos tényező lehet ilyen esetben azonban, hogy az adott országban bevezetésre került-e valamilyen nyilvántartási kötelezettség, vagy nem tartotta szükségesnek ilyen kötelezettség bevezetését adóalanyaira vonatkozóan.”
(32)
Arra a kérdésre, hogy a tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettség tekintetében mivel lehetne igazolni a dán hajóűrtartalomadó-rendszer szerint adózó és a nem e rendszer szerint adózó (ugyanakkor a dán társasági adó fizetésére köteles) vállalatok közötti egyenlőtlen elbánást, a dán hatóságok azt a választ adták, hogy a speciális pénzügyi kimutatással, amely nem vesz figyelembe levonásokat, a tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettség kisebb jelentőséggel bír a hajóűrtartalom-adó hatálya alá tartozó személyek esetében.
5. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(33)
Csak egy érdekelt fél, a Dán Hajótulajdonosok Szövetsége (Danmarks Rederiforening) reagált a vizsgálati eljárást kezdeményező határozat összefoglalásáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételére.
(34)
A 2007. július 19-i levelében (15) a Dán Hajótulajdonosok Szövetsége emlékeztet arra, hogy a dániai hajózási vállalatoknak, csakúgy, mint ezt megelőzően, a szokásos piaci feltételek alapján kell eljárniuk, mind belföldön a hajóűrtartalomadóval érintett tevékenységei és az általános tevékenységei között, mind külföldön a külföldi vállalatcsoportokkal való viszonyában. A vállalatnak emellett folyamatosan igazolnia kell az alkalmazott árakat.
(35)
A Dán Hajótulajdonosok Szövetsége kiemeli, hogy a bejelentett intézkedés alapján a vállalatoknak nem kellene előre tájékoztatást adniuk a külföldi kapcsolt vállalatokkal folytatott kereskedelmi tranzakcióikról, csak ha erre felkérik őket.
(36)
Arra a kérdésre, hogy vajon jogosnak tekinthető-e az, hogy adminisztratív eljárások tekintetében a vállalatokat eltérően kezelik, a Dán Hajótulajdonosok Szövetsége közölte, nem hiszi, hogy a Bizottság véleménye szerint egyes vállalatokra pusztán azért kellene felesleges adminisztratív terheket kivetni, hogy versenyszempontból egyenlően kezeljék őket azon vállalatokkal, amelyekkel kapcsolatban a hatóságok véleménye szerint szükséges a kérdéses adminisztratív eljárások alkalmazása.
6. DÁNIA ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÁLTAL TETT ÉSZREVÉTELEKRŐL
(37)
Dánia a Dán Hajótulajdonosok Szövetsége által tett észrevételekkel kapcsolatban nem nyújtott be észrevételeket.
7. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. Támogatás megléte az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján
(38)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekintendő a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(39)
A hajóűrtartalomadó-rendszer keretében a dán hatóságok az ágazatra egyébként kivetett társasági adó csökkentésével olyan kedvezményt biztosítanak állami forrásból, amely révén bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítenek, mivel az intézkedés kifejezetten a nemzetközi hajózási ágazatot érinti. Az ilyen támogatások torzíthatják a versenyt és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az érintett hajózási tevékenységek piaca alapvetően világméretű.
(40)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett intézkedés nem változtatja meg azt, hogy a rendszer az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
(41)
Ebben az összefüggésben a legfontosabb kérdés annak megállapítása, hogy a tervezett intézkedés módosítja-e a 2002. március 12-i bizottsági határozat (16) értékelését a rendszer közös piaccal való általános összeegyeztethetőségéről.
7.2. Az intézkedés összeegyeztethetősége
(42)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, és ily módon kivételt képez az állami támogatások általános tilalma alól. A jelen esetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett intézkedést az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján meg kell vizsgálni.
(43)
A tengerhajózási ágazatnak előnyt biztosító támogatást különösen a tengeri szállításnak nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi közösségi iránymutatásokra (17) (a továbbiakban: iránymutatások) figyelemmel kell vizsgálni.
7.2.1. Az elhatároló intézkedések fellazulása
(44)
Amint a vizsgálati eljárást kezdeményező határozat emlékeztet rá, a hajóűrtartalomadó-rendszer közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően az egyik fő kritérium az említett rendszerhez kapcsolt elhatároló intézkedések végrehajtása. Erre a feltételre az iránymutatások 3.1. pontjának utolsó albekezdése is emlékeztet, amely megállapítja, hogy „amennyiben egy hajótulajdonos társaság más kereskedelmi tevékenységet is folytat, szükséges az átlátható könyvelés annak megakadályozása érdekében, hogy a kedvezmények nem hajózási tevékenységekre is kiterjedjenek (spill-over)”.
(45)
A rendszer szerves részét képező elhatároló intézkedések célja annak biztosítása, hogy az adott tagállamban, illetve bármely más tagállamban vagy harmadik országban a tengeri szállításon kívül más tevékenységre nézve a rendszer közvetetten nem jelent előnyt. Amennyiben a módosított hajóűrtartalomadó-rendszer potenciálisan azt eredményezi, hogy a dán hajóűrtartalomadó-rendszer előnyeit nem tengerhajózási tevékenységek is élvezhetik, a rendszer összeegyeztethetősége kérdésessé válik.
(46)
A főbb elhatároló intézkedések egyike a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalatok és lehetséges kapcsolt vállalataik (vagy a kérdéses vállalatok rendes társasági adó hatálya alá tartozó részei) közötti kereskedelmi tranzakciók - a szokásos piaci feltételek elve alapján történő - ellenőrzése, függetlenül attól, hogy a kapcsolt vállalatok belföldi vagy külföldi társaságok.
(47)
Valóban, még ha a dán hatóságok véleménye szerint a tájékoztatási és nyilvántartási követelménynek önmagában nincs is gazdasági értéke, az tulajdonképpen olyan pénzügyi tranzakciókhoz kapcsolódik, amelyek per se gazdasági jelleggel bírnak; a kereskedelmi tranzakciókra vonatkozó elhatároló intézkedés hatékony végrehajtásának hiányában, az adott tagállamban vagy más országban, a tengerhajózáson kívüli egyéb ágazatok előnyben részesülhetnek azáltal, hogy az adott tagállam hajóűrtartalomadó-rendszere alá tartozó kapcsolt vállalattal folytatott tranzakció révén lehetőségük nyílik elkerülni a társasági adó fizetését, anélkül, hogy ezt bármely közös érdekű jogos célkitűzése igazolná.
(48)
Továbbá, amennyiben az elhatároló intézkedések - még ha csak részben is - eredménytelennek bizonyulnak vagy eredménytelenségük valószínűsíthető, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszer olyan adókijátszásra adhat lehetőséget, amely hátrányosan érinti a többi tagállamot vagy EGT-országot.
(49)
Már a fenti okok miatt is az elhatároló intézkedések fellazulása úgy tekintendő, amely hátrányosan befolyásolja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A rendszer, ilyen feltételek mellett összeegyeztethetetlen lenne a közös piaccal.
7.2.2. A nemzeti és külföldi kapcsolt vállalatok megkülönböztetése
(50)
Emellett, a Bizottság tudomása szerint a dán hatóságok szándéka az, hogy a két kapcsolt vállalat közötti tranzakciókat - a szokásos piaci feltételek elve alapján az elhatároló intézkedés alkalmazásában - olyan esetekben ellenőrizze, amikor az egyik ilyen vállalat részesül a hajóűrtartalomadó-rendszer előnyeiben, azonban csak akkor, ha mindkét ilyen vállalat Dániában adóköteles.
(51)
Ebből következően, míg a hajóűrtartalom-adóval érintett vállalattal folytatott országon belüli tranzakciók ellenőrzése továbbra is a dán adóhatóságok felügyelete alá és felelősségi körébe tartozik, a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó dániai vállalat és a külföldi kapcsolt vállalat közötti, határon átnyúló tranzakciók ellenőrzése az érintett külföldi ország feladata, amely nemzetközi pénzügyi tranzakciók tekintetében hiányos felügyeletet és ellenőrzést eredményezne.
(52)
Ebből következik, hogy a bejelentett intézkedés módosítja a Bizottság által 2002-ben jóváhagyott dán hajóűrtartalomadó-rendszert (18), mivel a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalatokat mentesíti a 2002-ben hatályban lévő követelmények alól. Elképzelhető, hogy a dán hajóűrtartalomadó hatálya alá tartozó vállalkozások kapcsolt vállalata, a más tagállamban vagy EGT-tagállamban a tengeri szállításon kívül végzett más tevékenységre nézve könnyebben részesülhet a dán hajóűrtartalomadó-rendszer előnyeiben és mentesül a rendes társasági adó fizetése alól az érintett tagállamban vagy EGT-országban. Ezt Dánia is elismeri, amikor kijelenti, hogy az adott elhatároló intézkedés „egy kissé” kárt szenved. Mindazonáltal, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elve az ágazat valamennyi vállalatára vonatkozik; a dán hatóságok feltételezik, hogy a csalás és az adókijátszás az üzleti tranzakciók során nem gyakori jelenségek, azonban, még ha ez így is van, a nemzetközi tranzakciók esetében a megfelelő gyakorlatának biztosításához szükségesnek tűnik az ellenőrzés.
(53)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a csoporton belüli tranzakciókra vonatkozó elhatároló intézkedésnek megfelelő védelmet kell biztosítania a közös piac azon torzulásával szemben, amelyet az adott tagállamban vagy más tagállamokban a kapcsolt vállalatoknak nyújtott előnyök egyaránt kiválthatnak. Ellenkező esetben a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalaton keresztül végrehajtott adókijátszás következményei súlyos károkat okozhatnak a közös piac működésében.
(54)
Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy minden, hajóűrtartalomadó-rendszert alkalmazó tagállamnak úgy kell kezelnie a határon átnyúló, csoporton belüli tranzakciókat (azon határon átnyúló tranzakciókat illetően, amelyek előnyt biztosíthatnak bármely más tagállamban vagy EGT-országban lévő kapcsolt vállalat számára), mintha azok saját területén előnyt jelentenének az ilyen vállalatok számára. Másként fogalmazva, egy tagállamnak, a csoporton belüli tranzakciókra vonatkozó elhatároló intézkedés végrehajtásának alkalmazásában, ugyanazokat az előírásokat kell alkalmaznia a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalatok külföldi kapcsolt vállalattal folytatott tranzakcióira, mint amelyeket az országon belül működő, nem a hajóűrtartalomadó-rendszer alá tartozó kapcsolt vállalattal folytatott tranzakciókra alkalmaz.
(55)
A hátrányos megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elve alapján a hajóűrtartalomadó-rendszerben érintett tagállamnak, az országon belüli tranzakciókra (amelyek hátrányosan érinthetik az adott tagállamot) és a határon átnyúló tranzakciókra (amelyek hátrányosan érinthetnek más tagállamokat és EGT-országokat) azonos tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettségeket kell kiszabnia, az adott elhatároló intézkedés alapján. Ez az adatszolgáltatás ugyanis alapvető fontosságú a transzferárak egyazon vállalatcsoporton belüli ellenőrzése szempontjából.
(56)
A dániai hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalat és annak bármely külföldi kapcsolt vállalata közötti tranzakciók dán adóhatóságok által történő ellenőrzésének enyhítésével Dánia nem tartja be a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egységes bánásmód elvét. Egy ilyen intézkedés révén Dánia arra a tagállamra és EGT-országra hárítaná át, legalább részben, azt a terhet, amelyet a rendszer által meghatározott célkitűzések betartásának és a közös piac lehetséges torzulásának ellenőrzése jelent, ahol a tranzakcióban érintett, nem a hajóűrtartalomadó-rendszer hatálya alá tartozó kapcsolt vállalat adózik.
(57)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett intézkedés eredményeképpen jelentős mértékben gyengül a más tagállamból vagy egy EGT-országból származó elhatároló intézkedés.
(58)
A Bizottság továbbá, a tájékoztatási és nyilvántartási kötelezettség tekintetében nem tartja igazoltnak a csak belföldi kapcsolt vállalatokkal rendelkező és hajóűrtartalom-adó szempontjából nem támogatható kedvezményezettek, illetve a csak külföldi kapcsolt vállalatokkal rendelkező kedvezményezettek közötti egyenlőtlen bánásmódot. Az intézkedés ily módon indokolatlanul torzítja a versenyt a külföldi kapcsolt vállalatokkal rendelkező és az ilyenekkel nem rendelkező vállalatok között.
(59)
Ennek következtében a bejelentett intézkedés olyan hatásokkal jár, amelyek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében hátrányosan befolyásolják a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, és amelyek nem felelnek meg az iránymutatások 3.1. pontjának utolsó albekezdésében szereplő követelménynek. Az adott intézkedést ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell nyilvánítani.
7.3. Következtetés
(60)
Következtetésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös érdeket sértő torzuláshoz vezetne, és így a dániai hajóűrtartalomadó-rendszert az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősíti,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A bejelentett intézkedés, amely a 2005. június 1-jei 408. számú törvény alapján a dániai hajóűrtartalom-adó megfizetésével érintett hajótulajdonosok számára eltörli azt az egyébként minden más vállalatra kiszabott kötelezettséget, hogy tájékoztassák a dán adóhatóságokat valamennyi külföldi székhelyű kapcsolt vállalattal folytatott tranzakcióról, összeegyeztethetetlen a közös piaccal.
Ezért ebből az okból kifolyólag a támogatási intézkedés nem hajtható végre.
2. cikk
Dánia a határozatról szóló értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az e határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.
Készült Brüsszelben, 2009. június 17-én.