A TANÁCS 1193/2008/EK RENDELETE
(2008. december 1.)
a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
2007. szeptember 4-én a Bizottság értesítést (2) tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról. 2008. június 3-án a Bizottság a 488/2008/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Kínából származó citromsav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.
(2)
Megjegyzendő, hogy az eljárást az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: a panaszos) által a teljes közösségi termelés jelentős hányadát, ez esetben több mint 25 %-át jelentő gyártó nevében benyújtott panasz alapján indították meg.
(3)
Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák kimutatása céljából a Bizottság a 2004. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó periódus (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) adatait elemezte.
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
A Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be. Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is.
(5)
A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor a citromsavat felhasználó következő vállalatnál az Európai Unióban:
-
Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Egyesült Királyság és Nowy Dwor, Lengyelország.
Ezen túlmenően, amint azt a (11) preambulumbekezdés részletesen tárgyalja, a következő exportáló gyártók telephelyén tartottak ellenőrző látogatásokat:
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu Taihe), Laiwu City, Shandong tartomány,
-
Weifang Ensign Industry Co. Ltd (a továbbiakban: Weifang Ensign), Changle City, Shandong tartomány.
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó citromsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánták javasolni. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően adott határidőn belül előterjesztéseket nyújthassanak be.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.
C. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az egyik exportáló gyártó megismételte állítását, mely szerint a panasz nyilvánosságra hozott változata nem tartalmazott a közösségi ágazatot ért kárra vonatkozóan első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot, ami megakadályozta az érdekelt feleket abban, hogy a védelemhez való jogukat gyakorolják. Az említett exportáló gyártó szerint az eljárást nem lett volna szabad megindítani a panaszban szereplő bizonyíték elégtelen jellege miatt. E tekintetben megjegyzendő, hogy a panasz nyilvánosságra hozott változata tartalmazta az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel összegyűjtött adatok nem bizalmas összefoglalóját, annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során végig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Ezt az érvet ennek megfelelően el kell utasítani.
(9)
Néhány érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék, ahogy azt az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése meghatározza, illetve a hasonló termék - ellentétben az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésben foglalt megállapítással - nem azonosak, mivel nem egyeznek fizikai és kémiai jellemzőik, továbbá e kettőt nem ugyanarra a célra használják. Ez utóbbi érdekelt felek szerint az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szereplő állítás nem veszi figyelembe a vizsgálat során felhozott érveket, és ellentmond a Bizottság által az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazításnak. Először is megjegyzendő, hogy a vizsgálat kimutatta, az érintett terméket és a hasonló terméket alapvetően ugyanazokra a célokra használják, azaz főként háztartási tisztítószerként (automata mosogatógépekbe mosószerek, tisztítószerek, vízlágyítók), valamint élelmiszerekhez és italokhoz adalékanyagként, továbbá a személyi higiéné/kozmetikai szerek esetében is. Azt az állítást, miszerint az érintett terméket a gyakorlatban a szaga és/vagy színe miatt bizonyos felhasználók nem használják tisztítószerek, élelmiszerek vagy italok gyártásához, nem támasztották alá bizonyítékkal. A vizsgálat kimutatta, hogy az alkalmazásoknak mindössze egyetlen köre, azaz a gyógyszeripari felhasználás esetében használnak kizárólag európai citromsavat a szükséges speciális megfelelési teszt költsége miatt. Mivel a gyógyszeripar a felhasználók összes forgalmának csak csekély hányadát teszi ki, a megfelelési teszt elvégzését nem tekintették gazdaságilag indokolható üzleti döntésnek. Másodszor, nincs ellentmondás az ideiglenes rendelkezés (64) preambulumbekezdésében említett, az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazítás,valamint azon állítás között, hogy a két termék hasonló, mivel elégséges az a tény, hogy az érintett és a hasonló termék alapvető kémiai, fizikai és technikai jellemzői azonosak, illetve alapvető felhasználásuk is azonos. Megjegyezendő továbbá, hogy a csomósodás nem a kínai termék sajátosságai miatt fordul elő, hanem azért, mert minden citromsav, tekintet nélkül az eredetére, kémiai összetételénél fogva hajlamos a csomósodásra, amikor nedves környezetben van, vagy hőmérséklet-ingadozásnak teszik ki. Mivel természetesen csak az érintett termék kerül hosszabb ideig nedves környezetbe és hőmérséklet-ingadozásnak kitett helyzetbe az EU-ba történő szállítása során, a probléma főként - de nem kizárólag - azt érinti. Ennélfogva a kiigazítás mindössze azt veszi figyelembe, hogy a szétválasztás főként az érintett termék esetében jelent további költséget, mivel a csomósodás által érintett mennyiségeket a továbbértékesítés előtt vagy szétválasztják (összetörve és megszitálva vagy elfolyósítva a csomósodott terméket), vagy árengedménnyel értékesítik. Ezen az alapon a felvetést el kell utasítani.
(10)
A fentiek alapján végérvényesen arra lehet következtetni, hogy az érintett termék és az analóg országban, vagyis Kanadában termelt és eladott citromsav, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon termelt és eladott termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése és az ideiglenes rendelet (15)-(17) preambulumbekezdésének értelmében hasonló.
D. DÖMPING
1. Általános háttér
(11)
A vizsgálat ideiglenes szakaszában a piacgazdasági elbánásra, illetve egyéni elbánásra irányuló kérelmeket minden ismert exportáló gyártó esetében megvizsgáltak. Az exportáló gyártók közül csak kevesen kerültek bele a mintába, és egyetlen vállalat esetében folytattak egyéni vizsgálatot. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeikben több érdekelt jelezte, hogy e megközelítésnek hiányosságai vannak. Az ügyet ennélfogva újra átgondolták, és annak a ténynek a fényében is, hogy az adott ügy körülményei között lehetővé vált - például a rendelkezésre álló forrásoknak köszönhetően - a megfelelően megvizsgálható vállalatok számát megnövelni, végül úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák. Mivel minden együttműködő vállalat megkapta legalább az egyéni bánásmódot az ideiglenes szakaszban, mindegyikük esetében egyéni vámtételt kell meghatározni. Ennek következtében három, a mintában nem szereplő vagy az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat alá vont vállalatot kérdőíves válaszadásra kértek fel. A kérdőívre azonban a felkértek közül csak két vállalat válaszolt. A harmadik vállalat nem nyújtott be kérdőíves választ, és a továbbiakban nem vizsgálták.
2. Piacgazdasági elbánás
(12)
Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében hivatkozott vállalat azt hangoztatta, hogy az ugyanazon preambulumbekezdésben említett támogatást nem az érintett termékre kapta, illetve a bérleti díj meg nem fizetését a csoporton belüli, a fizetendő bérleti díjért cserébe történő nyereségbeszámításra vonatkozó magánmegegyezés indokolta. Az ügyre vonatkozó bármely új információ hiányában azonban, illetve a bérleti díjra vonatkozó, említett könyvelési gyakorlat torzító hatása fényében az e vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek.
(13)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében említett egyik vállalatcsoport azt állította, hogy részletes pénzügyi elemzés alapján kapott kölcsönt az egyik banktól, miután magas hitelbesorolást ért el. A tény azonban, hogy a bank hivatalos elemzést végzett és magas hitelbesorolást adott, nem zárja ki azt a tényt, hogy a szóban forgó vállalat garanciákat nyújtott más vállalatoknak annak ellenére, hogy saját befektetett eszközei többségét jelzáloggal terhelte, sem azt, hogy a szóban forgó vállalatnak nyújtott kölcsönöket - amint az kiderült - állami befolyás alatt álló bank nyújtotta. Éppen ezért az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek.
(14)
Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében említett egyik vállalat hangsúlyozta, hogy hátrányos helyzetbe hozta az a tény, hogy többségi részvényese jó áron földhasználati jogot szerzett és aztán ezt újraértékeltette a piaci árak alakulásának függvényében. Mindazonáltal a beszerzési ár és a későbbi értékelések közötti hatalmas különbséget (1 000-2 000 %) nem tudták megmagyarázni. A földhasználati jog beszerzésére és az azt követő értékelésre vonatkozó bármely új információ hiányában, valamint a jelentős mértékben a piaci ár alatti eszközbeszerzés következtében a vállalat által szerzett előny fényében az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és végleg megerősítést nyernek.
(15)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (25)-(30) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
3. Egyéni elbánás
(16)
Azon öt vállalat vagy vállalatcsoport közül, amelyeknek nem adták meg a piacgazdasági elbánást, valamennyi teljesítette a 9. cikk (5) bekezdésében szereplő összes kritériumot, és egyéni elbánásban részesült. Egy vállalat, amely ideiglenes egyéni elbánásban részesült, a továbbiakban beszüntette az együttműködést, ezért végül nem kapott egyéni elbánást (lásd a (11) és (34) preambulumbekezdéseket).
4. Rendes érték
(17)
Amint azt a (11) preambulumbekezdés kifejti, az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeket követően úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák, és a három, a mintavételkor be nem válogatott vagy az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálatban érintett vállalatot felkérték, hogy töltsön ki kérdőívet. A rendes értéket e vállalatok közül egy (a Laiwu Taihe) esetében határozták meg, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült, és amelyik benyújtotta válaszát a kérdőívre.
4.1. Vállalatok, illetve vállalatcsoportok, melyek megkaphatták a piacgazdasági elbánást
(18)
Mivel az egyetlen vállalat, amelyik piacgazdasági elbánásban részesülhetett volna, és amely az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat tárgyát képezte, nem nyújtott be észrevételeket a rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (35)-(39) preambulumbekezdései végleg megerősítést nyernek.
(19)
Azt az egyetlen vállalatot illetően, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült (Laiwu Taihe), és amely a (11) preambulumbekezdésben kifejtett okból további vizsgálat tárgyát képezte, először is ellenőrizték, vajon a vállalat hasonló termékből megvalósított teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. Az érintett termékből megvalósított belföldi értékesítés valamivel a hasonló termék Közösségbe irányuló exportjának 5 %-a alatt volt. Egy ilyen alacsony arány azonban elégséges mértékű ahhoz, hogy megfelelő összehasonlításra lehetőséget nyújtson, és a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak tekinthető, figyelembe véve a szóban forgó vállalat összes belföldi értékesítését. Ennélfogva az említett értékeket felhasználták a rendes érték megállapításához.
(20)
A Laiwu Taihe által a Közösségbe exportált minden egyes terméktípusa esetében megállapították, a belföldi piacon értékesítettek-e azzal közvetlenül összehasonlítható terméktípust. A Bizottság akkor tekintette közvetlenül összehasonlíthatónak a terméktípusokat, amikor ugyanaz a termékek típusa (amit a kémiai összetétel határoz meg), összehasonlítható a granulálásuk és a csomagolásuk. Megállapítást nyert, hogy a Közösségbe exportált terméktípusok közül csak egy esetében található a belföldi piacon értékesített, az előbbivel közvetlenül összehasonlítható terméktípus.
(21)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az említett terméktípus esetében a belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban sor került az említett terméktípus független fogyasztóknak, tehát a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő nyereséges értékesítésére.
(22)
Mivel az említett terméktípus nyereséges értékesítéseinek mennyisége a terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át vagy annál kevesebbet jelentett, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag az említett terméktípus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul.
(23)
Mivel a Laiwu Taihe belföldi árai nem használhatók ahhoz, hogy meghatározzák a rendes értéket a többi terméktípus esetében, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint számították ki.
(24)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján történő kiszámítása során az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető részével összhangban a Laiwu Taihe hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.
4.2. Vállalatok, illetve vállalatcsoportok, melyek nem kaphattak piacgazdasági elbánást
(25)
Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban megfogalmazott észrevételeikben néhány fél azt állította, hogy Kanada nem lehet megfelelő analóg ország, mivel az Egyesült Államok nemrégiben dömpingellenes eljárást indított a többek között Kanadából származó citromsav esetében. Alternatív analóg országként Thaiföld merült újra fel. Az elemzés ugyanakkor kimutatta, hogy míg a Kanadából származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem voltak hatályosak a vizsgálati időszak alatt, a Thaiföldről származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések már hatályosak voltak. Ez utóbbi intézkedéseket India foganatosította, és ezek 374,36 USD/tonna tényleges dömpingellenes vám kivetését jelentették, amely csak 2007 augusztusában járt le, azaz két hónappal a vizsgálati időszak vége után. Éppen ezért, figyelembe véve az ideiglenes rendelet (42) és (43) preambulumbekezdésében már említett érveket, valamint a tényt, hogy a Kanadából származó citromsavra vonatkozó, az Egyesült Államok által folytatott vizsgálat még folyamatban volt akkor, mikor a közösségi vizsgálat utolsó szakaszába lépett, a következtetés az volt, hogy semmi nem indokolja, hogy Kanada helyett inkább Thaiföldet válasszák analóg országnak.
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő, a fenti (11) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártók esetében a rendes érték megállapítása az analóg országbeli árak vagy számtanilag képzett érték alapján történt.
5. Exportár
(27)
Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okokból további vizsgálatra volt szükség, az exportárat azonos módszertan alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (45)-(47) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint.
(28)
Mivel semelyik vállalat nem nyújtott be észrevételeket az exportárra vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (45)-(47) preambulumbekezdésében kifejtettek végleg megerősítést nyertek.
6. Összehasonlítás
(29)
Az ideiglenes rendeletre és a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik vállalatcsoport nem értett egyet a Kínában működő kereskedőn keresztül megvalósított értékesítés utáni fiktív jutalék levonásával, mivel a kereskedő szervesen a csoporthoz tartozott. Megállapítást nyert azonban, hogy a kereskedő cég mégis független kereskedőként végezte feladatát, és a két vállalat gazdasági kapcsolatának eredménye az, ami a megbízó és ügynöke között áll fenn. Megállapítást nyert az is, hogy a kereskedő nem csak az azon vállalatok által gyártott termékekkel kereskedett, amelyekkel kapcsolatban állt, hanem független gyártók termékeivel is. Sőt, a szóban forgó vállalat közvetlenül értékesített vele kapcsolatban nem álló ügyfeleknek is. Ennélfogva a kifogást visszautasították, és az alaprendelet 2 cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján az értékesítési, általános és igazgatási költségeken, valamint a kapcsolatban nem álló importőrök nyereségén alapuló költségtérítést levonják.
(30)
Az ideiglenes rendeletre vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik exportáló gyártó azt kifogásolta, hogy a pénznemek átszámításával járó költséget figyelembe veszik, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja alapján az exportőröknek 60 napot kell biztosítani a vizsgálati időszak alatti tartós árfolyammozgások figyelembevételére. E kifogás elfogadható volt, az exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a megfelelő mértékben módosították.
(31)
Az ideiglenes rendeletben a levonás az exportárból az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján az exportértékesítésre vonatkozó vissza nem térítendő héa figyelembevételével történt. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeiben az egyik exportáló gyártó szerint az exportár ilyen jellegű kiigazítása helytelen, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja csak a rendes értékre vonatkozik. El kell ismerni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alatti kiigazítás valóban csak a rendes érték kiszámítására vonatkozik. Valójában az exportárakból fent említett levonás jogos, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében kell elvégezni. A panasz vizsgálata során kiderült, hogy gépelési hiba fordult elő a kérdéses vállalat esetében a kiigazítás kiszámolásakor, és ugyanez a hiba előfordult más vállalatok esetében is. E pontatlanságokat javították, és ez az említett vállalatok esetében korábban kiszámolt dömpingkülönbözet csekély mértékű csökkentéséhez vezetett.
(32)
A (31) preambulumbekezdésben említett állítás kivizsgálásakor kiderült, hogy a kiigazításra egy vállalat - az egyéni elbánásban részesülő vállalat - esetében nem került sor. Ezt is javították, és az említett vállalat esetében a dömpingkülönbözet összege csekély mértékben növekedett.
(33)
Egyéb, az összehasonlításra vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdéseinek változásaitól eltekintve a (48)-(50) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
7. Dömpingkülönbözet
(34)
Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okokból további vizsgálatra volt szükség, a dömpingkülönbözetet azonos módszertan alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint. Azon vállalatot, amely nem nyújtotta be a kérdőívre adandó válaszokat és amelynél nem folytattak további vizsgálatot - ahogy azt a fenti (11) preambulumbekezdés kifejti -, az együttműködést megtagadó vállalatnak tekintették, így a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az esetben, tekintettel az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett kimagasló mértékű együttműködésre, ez utóbbi vállalat esetében állapították meg a többi vállalathoz képest a legmagasabb mértékű dömpingkülönbözetet.
(35)
A többi vállalat esetében, amelyek egyéni vizsgálat tárgyát képezték, a dömpingkülönbözetet az ideiglenes szakaszban újraszámolták azzal a céllal, hogy a (30), (31) és (32) preambulumbekezdésében említett pontatlanságokat kiküszöböljék. Ez az új számítás a dömpingkülönbözet csekély mértékű korrekciójához vezetett.
(36)
Egyéb új információ hiányában az ideiglenes rendeletnek az együttműködés mértékére vonatkozó (53) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
(37)
Ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékaként kifejezett végleges dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
(%)
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd
58,1
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd
19,1
RZBC Co., Ltd
59,8
RZBC (Juxian) Co. Ltd
59,8
TTCA Co., Ltd
57,1
Yixing Union Biochemical Co. Ltd
55,7
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
6,6
Weifang Ensign Industry Co. Ltd
53,5
Minden más vállalat
59,8
E. A KÁR
1. A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat
(38)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vizsgálati időszak után az SA Citrique Belge NV leállította a termelését, és a vele kapcsolatban álló vállalattól (DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd) importált érintett termékkel csak kereskedett, és azzal érvelt, hogy ezt figyelembe véve az SA Citrique Belge NV nem lehetne része a közösségi gazdasági ágazatnak. Ezt az állítást ugyanakkor nem támasztotta alá semmiféle bizonyíték, és az SA Citrique Belge NV által benyújtott adatok alapján az látszik, hogy a vállalat folytatta a termelést
(39)
Egy másik érdekelt fél amiatt is panaszt tett, hogy az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdése csak az SA Citrique Belge NV-nek a hozzá kapcsolódó kínai vállalattól a vizsgálati időszak alatt származó behozatalát említette. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat minden vele kapcsolatban álló vagy kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalaton keresztül megvalósított behozatala tendenciáját az érintett időszak egészére meg kellene adni, mivel a behozatal a közösségi termelés értékelésének, és ebből következően a kár meglétére irányuló következtetés levonásának egyik fontos tényezője. A vizsgálat valóban kimutatta, hogy az egész figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat behozatala jelentéktelen mértékű volt, azaz a termelés 1 % és 6 %-a között mozgott - az adatok bizalmas kezelése miatt csak értéktartományt lehet feltüntetni. Ennélfogva ezt az érvet vissza kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (55)-(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Közösségi felhasználás
(40)
Mivel a közösségi felhasználás tekintetében új és megalapozott érvek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (59) és (60) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
3. Az érintett országból származó behozatal
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése, importárak
(41)
A behozatali mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra tekintettel új és megalapozott információ nem merült fel, ennélfogva az érintett behozatal mennyiségére és áraira vonatkozóan a bármely érintett fél által benyújtott kifogás vagy érv hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(63) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
b) Áralákínálás
(42)
A vizsgálat ideiglenes szakaszában az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott citromsav ugyanazon kereskedelmi szinten történő összehasonlítása érdekében a kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatok esetében a felárat (beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket) kiigazították az áralákínálás kiszámításakor, és ezt kiegészítve a közösségi importőröknél az érintett termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési költségek miatt is sor került kiigazításra. A kereskedelmi kiigazítás mértékére vonatkozó adatok kismértékű módosításából kifolyólag azonban a súlyozott átlagos áralákínálási különbözetet, amelyet 17,42 %-nak számoltak ki, végül 16,54 %-ra csökkentették.
(43)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítése esetében is el kellene végezni, azaz figyelembe kellene venni a kereskedők közvetítése útján megvalósított értékesítéseket is. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai tekintetében az érintett termék importáraival történő összehasonlítást megelőzően elvégezték.
(44)
Ugyanezen közösségi gyártó azt is kérte, hogy az érintett termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési költségek miatti kiigazításának a hasonló termékre is kellene vonatkoznia. E kérést azonban nem támasztotta alá a szóban forgó közösségi gyártónál felmerülő különleges kezelési költségekre vonatkozó adat, ennélfogva ez az érv nem volt elfogadható. A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
4. A közösségi gazdasági ágazat helyzete
a) Általános helyzet
(45)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte elég alaposan a kármutatókat, és ily módon nem állapított meg tényleges és részletes kapcsolatot a közösségi gazdasági ágazat helyzete és a kínai import között. Különösen azt kifogásolták, hogy bizonyos kármutatók pozitív alakulásának értékelése elmaradt. Megjegyzendő, hogy még abban az esetben is, ha megfigyelhető bizonyos kármutatók pozitív alakulása, amit az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése el is ismert, az összkép a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlását mutatja. A termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene és az egységár szintjének mérsékelt javulása, valamint a megnövekedett költséghatékonyság, amit az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt, tükrözi a közösségi gyártók arra irányuló erőfeszítéseit, hogy versenyképesek maradjanak a figyelembe vett időszak alatt, és részesülhessenek a megnövekedett fogyasztásból. Mindazonáltal - amint az kitűnik az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdéséből -, az említett erőfeszítések ellenére a közösségi gazdasági ágazat 5 százalékpontot vesztett a piaci részesedéséből (azaz piaci részesedése 54 %-ról 49 %-ra csökkent), amit nagyrészt az alacsony árszintű kínai dömpingelt behozatal hatása okozott. Súlyosbító körülmény és szintén említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat joggal számított arra, hogy a 2004-ben bezáró közösségi, citromsavat gyártó három közösségi vállalat piaci részesedéséből valamennyit megszerez. Ezzel ellentétben azonban a közösségi gazdasági ágazat sem a három bezáró vállalat vevőit nem tudta átvenni, sem a megnövekedett fogyasztásból nem származott előnye. A piaci részesedés terén elszenvedett jelentős mértékű veszteség, együtt a nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókkal, így például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom mutatóival, azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat általános helyzete a figyelembe vett időszak alatt romlott, és a vizsgálati időszak alatt a legrosszabbnak mutatkozott. Ehhez hozzájárul az is, hogy a készletek csökkenését ebben az esetben nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetének pozitív mutatójaként értékelni, mivel nem tekinthető mérvadó adatnak, figyelembe véve a termék természetét, amely nem teszi lehetővé a hosszú távú raktározást.
b) Beruházások és a tőkebevonási képesség
(46)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a beruházások e területen nem állandóak, hanem bizonyos beruházási ciklusokat követnek. Míg nyilvánvaló, hogy rendes piaci feltételek között sem elvárható, hogy minden évben sor kerüljön jelentős beruházásokra, az a tény, hogy az egész időszak alatt a két fennmaradó közösségi gyártó egyike sem vitt végbe semmilyen jelentős beruházást, annak jeleként értelmezhető, hogy az alacsony nyereségesség (ami 2006-ban veszteségességbe fordult át) nem tett lehetővé semmiféle jelentős beruházást. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a beruházás ténye ebben az esetben különösen mérvadó kármutató.
(47)
Végezetül a közösségi gyártók tőkebevonási képességét kell vizsgálni. E tekintetben a vizsgálat kimutatta, hogy mindkét közösségi gyártónak nehézséget okozott a tőkebevonás, a romló citromsav-értékesítési körülmények miatt.
(48)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a panaszos képes volt tőkét bevonni egy másik termék esetében, amit bizonyít, hogy 2007 februárjában új glukózgyár építését jelentette be. E tekintetben megjegyzendő, hogy a vizsgálat hatálya arra korlátozódott, hogy a szóban forgó termékre, azaz a citromsavra vonatkozóan milyen a tőkebevonási képesség, amiről bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete negatívan befolyásolta.
(49)
A fentiek alapján az ideiglenes rendeletnek a közösségi gazdasági ágazat beruházására vonatkozó (72) preambulumbekezdése végleg megerősítést nyer.
c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(50)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások nem egyeztethetők össze a két közösségi gyártó könyvelésével, különösen, mert egyik elszámolása sem mutatja a rendkívüli szerkezetátalakítási költséget. E tekintetben megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gyártók egyikének kimagasló eredményét nagy mértékben befolyásolták a szerkezetátalakításra tett erőfeszítései, ami a könyvelésében vagy költségként, vagy bevételként jelent meg attól függően, hogy a céltartalék hozzáadásáról vagy felszabadításáról van szó, valamint befolyásolták a svájci anyavállalatnak kifizetett jogdíjak. Ennélfogva úgy tekintették, helyénvaló volt a kárelemzéskor inkább a működési eredményt venni alapul, mint a nettó hasznot.
(51)
Ugyanez a fél azt is állította, hogy a versenyellenes magatartásért 2005-ben mindkét közösségi gyártó anyavállalatára kiszabott bírság befolyásolhatta a közösségi gazdasági ágazat nyereségességi helyzetét. A bírságból származó bármely (mind a céltartalékot felhasználó, illetve növelő) hatást a különleges eredmény kategóriában könyvelték el. Amint azt az (50) preambulumbekezdés kifejti, ebben az eljárásban kármutatóként a működési eredményt vették alapul. Éppen ezért a közösségi gyártókra kivetett bírság nem befolyásolhatta a nyereségek helyzetét a kárelemzéskor. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006-tól kezdődően a vizsgálati időszak végéig veszteséges volt. Ennélfogva az ideiglenes rendeletben leírt tendenciák végleges megerősítést nyernek.
(52)
Több érdekelt fél is ellentmondást jelzett a nyereségesség tendenciája és a beruházások megtérülése között. Valóban, ellentétben a nyereségességgel, amit a hasonló termék kapcsolatban nem álló vásárlóknak történő értékesítéséből származó működési eredmény alapján határoztak meg az említett értékesítés forgalmának bizonyos százalékában, a beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában volt kifejezve. Annak érdekében, hogy valamennyi kármutató kiszámítása összhangban legyen egymással, felülvizsgálták a beruházások megtérülésének kiszámítását, a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett működési nyereség alapján. A módosított számadatok a következők:
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Az összberuházás megtérülése
(index)
100
148
- 147
- 207
(53)
A javított adatok ugyanakkor ugyanazt a tendenciát mutatják, mint a korábbiak, így nem módosítják az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szereplő következtetést, amely ezúton végleg megerősítést nyer.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(54)
A termelésre, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, értékesítési egységárra, készletekre, pénzforgalomra, foglalkoztatásra, termelékenységre, bérekre és a dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó új és megalapozott információk, illetve érvek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(71), (73) valamint (75)-(78) preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer. Ezen túlmenően a beruházások megtérülésére vonatkozó javított számadatok nem módosítják az ideiglenes rendelet (73)-(74) preambulumbekezdéseiben leírt tendenciát. Ennélfogva tekintettel a nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókra, mint például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom, amit a piaci részesedés terén elszenvedett jelentős veszteség kísért, az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében arra vonatkozóan lefektetett következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, végleg megerősítést nyer.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(55)
A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint végleg levonható az a következtetés, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagárai alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. A számítások csekély mértékű felülvizsgálatát követően az átlagos áralákínálási különbözet 16,54 %-nak bizonyult. Ez a csekély mértékű csökkentés nem módosítja az ideiglenes rendelet (83)-(85) preambulumbekezdésében ismertetett, a dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatos megállapításokat, amelyek végleg megerősítést nyernek.
2. Egyéb tényezők hatása
a) A közösségi gazdasági ágazat által önmagának okozott kár
(56)
Néhány importőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat önmagának okozta a kárt, mivel az „inkább ár, mint mennyiség” stratégiáját követte, azaz inkább csak a piac felső szegmensét szolgálta ki, nem termelve és értékesítve az alsó szegmensben. Ugyanezen importőrök szerint ennek következménye az volt, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem húzhatott hasznot az alsó szegmensben a citromsav iránt jelentkező megnövekedett keresletből, és ily módon piaci részesedést vesztett, valamint romlott pénzügyi teljesítménye. A vizsgálat ugyanakkor azt mutatta ki, hogy mind az érintett termék, mind a hasonló termék felhasználása alapvetően azonos, és ugyanazokban a szegmensekben versenyeznek (lásd a (9) preambulumbekezdést), kivéve az európai citromsavpiac kis hányadát jelentő egyetlen piaci rést, amelyet eddig egyedül a közösségi gazdasági ágazat látott el. A vizsgálat tehát mégis azt állapította meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelen volt a piac alsó szegmensében is. Ezt az érvet ennek megfelelően el kell utasítani.
(57)
Ezen túlmenően néhány érdekelt fél úgy vélte, hogy a beruházások hiánya a figyelembe vett időszak és különösen azon évek alatt, amikor a közösségi gazdasági ágazat jobb eredményeket ért el, azaz 2004-2005 során, hozzájárult a piaci részesedésvesztéshez, és ebből következően az ágazat helyzetének romlásához. A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem működött teljes kapacitásával, valamint hogy kapacitáskihasználása az érintett időszak során stabil volt. Ennélfogva termelésnövekedésre további beruházás nélkül erősebb kereslet esetében lett volna lehetőség. Ezen túlmenően, mivel a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége elégtelen volt, azaz a célzott nyereség alatt teljesített a figyelembe vett időszak alatt, sőt, veszteségbe fordult át, úgy tekinthető, hogy gazdaságilag indokolható üzleti döntés volt nem beruházni jelentős összegeket a hasonló termék gyártásába. Az érv ennélfogva nem meggyőző, és ennek megfelelően el kell utasítani.
b) A nyersanyagok költségeinek emelkedése, emelkedő energiaárak
(58)
Majdnem valamennyi érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a megállapított kár a cukorpiac reformja és a termelési visszatérítés ebből következő 2006-os eltörlése és/vagy az emelkedő energiaárak következménye.
(59)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó 2007-re vonatkozó éves jelentésében az állt, hogy a rendelkezésre álló nyersanyag korlátozott volt az európai cukorpiaci rendszer miatt, ami magasabb költségeket eredményezett. E tekintetben megjegyzendő, hogy az említett közösségi gyártó nem cukrot használ fő nyersanyagként, hanem melaszt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése is kifejti, és az soha nem volt termelési visszatérítés tárgya. A melasz költségének emelkedése azonban nem volt mérvadó, csak a cukor világpiaci árának emelkedését követte. A másik közösségi gyártó helyzetét illetően pedig, amit az ideiglenes rendelet (90)-(94) preambulumbekezdése részletesen bemutat, nem érkezett új vagy megalapozott információ vagy érv. A (93) preambulumbekezdése általános megállapítása tehát, miszerint a cukorpiac reformja nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat költséghelyzetére, végleg megerősítést nyer.
(60)
Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy mégis van összefüggés a cukorárak és a bioüzemanyag-termelés között, ahogy azt a Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai” című tanulmánya (4) is elismerte. E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság, amint azt már az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése is kifejti, hozzáfért a két közösségi gyártó költségeire vonatkozó adataihoz, tehát lehetősége volt a nyersanyagok tényleges költségeit mindkét közösségi gyártó esetében értékelni a citromsav gyártása szempontjából. A cukorárak és a bioüzemanyag-gyártás közötti minden összefüggést tehát megvizsgáltak és figyelembe vettek az uniós cukorpiac reformja, valamint a növekvő bioüzemanyag-termelés által gyakorolt hatásokra vonatkozó elemzés során. Ezek alapján levonható a következtetés, és végleges megerősítést nyer, hogy e tényezők a megállapított, a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárra nem gyakoroltak jelentős hatást.
(61)
Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy a melaszra, cukorra vagy glukózra vagy energiára vonatkozó bármely költségnövekedés, amit az ideiglenes rendelet elismert (lásd a (93) és a (96) preambulumbekezdését), nem a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár forrásai, mivel rendes piaci körülmények között a közösségi gazdasági ágazat e költségnövekedést bizonyos mértékben átháríthatta volna a vevőire. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy egyre növekedett a dömpingelt behozatal mértéke, ami alákínált a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak. Ily módon, ahogy azt az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése is kifejti, árleszorítás jellemezte a piacot, és a közösségi gazdasági ágazat költségnövekedésének csak töredékét tudta vevőire áthárítani, ami oda vezetett, hogy pénzügyi helyzete romlott, majd később piaci részesedéséből is vesztett.
(62)
Végezetül meg kell említeni, hogy a vizsgálat kimutatta a kínai citromsavgyártás költségeinek növekedését is. A megnövekedett költségek ugyanakkor nem jelentettek magasabb eladási árakat, sőt, épp ellenkezőleg, az egységnyi eladási ár 6 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, amint azt az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése kimutatta.
(63)
A fentiek alapján a panaszt el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (88)-(99) preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer.
c) A közösségi gazdasági ágazat árkartellje
(64)
Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az európai gyártók maguk okozták a piaci részesedés területén elszenvedett veszteséget a citromsavkartellel (1991-1995), amelyben mind a panaszos, mind a másik európai gyártó is részt vett, és ami - az érdekeltek állítása szerint - a kínai citromsavimport felfuttatásának oka volt. Ezt az állítást a továbbiakban nem támasztották alá, ennélfogva nem módosította az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében megállapított következtetést, amely szerint a dömpingelt behozatal felfutása több évvel a kartell működésének befejezése után következett be.
(65)
A fentiek alapján végleg levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyellenes gyakorlatának következményei nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
d) Árfolyam-ingadozások
(66)
Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy a kínai citromsav árának esése a vizsgálati időszak alatt nagymértékben a kedvezőtlen USD-EUR árfolyamnak volt betudható, és annak a ténynek, hogy a citromsav árát általában dollárban adják meg a világpiacon, és - mivel azokat általában évente tárgyalják - nehéz az árakat az aktuális helyzethez igazítani.
(67)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdése az árfolyam-ingadozások hatását jelentéktelennek tekintette, mivel az alákínálás mértéke még abban az esetben is meghaladta volna a 10 %-ot, ha az amerikai dollárnak az euróval szembeni értékvesztését, ami 2004 és a vizsgálati időszak között elérte a 4,79 %-ot, az előzetes számítások finomítása után figyelmen kívül hagyták volna.
(68)
Következésképpen megerősítést nyer, hogy az eurónak az amerikai dollárhoz viszonyított felértékelődése nem volt olyan mértékű, hogy meg tudná cáfolni a közösségi gazdasági ágazatot ért kár és az érintett behozatalok közötti okozati összefüggést, ezért az állítást el kell utasítani.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(69)
További új vagy megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (82)-(110) pontja végleg megerősítést nyer.
(70)
A fentiekre való tekintettel végleg megerősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, mely szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal között okozati összefüggés van.
G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. A vizsgálati időszak utáni fejlemények
(71)
Mind a közösségi gazdasági ágazat egyes gyártóitól, mind az együttműködő exportáló gyártóktól és importőröktől érkeztek olyan észrevételek, melyek szerint figyelembe kell venni a vizsgálati időszak utáni egyes jelentős fejleményeket. Megjegyezendő, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakot illetően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint nem veszik figyelembe. Az ideiglenes rendelet (119) és (129) preambulumbekezdésében megfogalmazott állítások fényében azonban kivételesen szükségesnek tartották az adat- és információgyűjtést a 2007 júniusa utáni időszakban is folytatni, 2008 júliusáig.
(72)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy szükségtelen intézkedéseket hozni, mivel a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a vizsgálati időszak után magas szintet ért el, a nagy mértékben megemelkedő áraknak köszönhetően, és mert a piac szabályozta önmagát. A vizsgálati időszak alatti dömping és kár bizonyítást nyert, a kárt pedig jelentős mértékben a dömpingelt behozatal miatt kialakult árleszorítás okozta. A behozatalra vonatkozó statisztikák mindössze 12 %-os átlagos növekedést mutatnak a kínai értékesítési áraknál a vizsgálati időszak után. Összehasonlítva a vizsgálati időszak alatt megfigyelt 16,54 %-os alákínálási mértékkel, e növekedés nyilvánvalóan nem elégséges, mivel nem tenné lehetővé a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy értékesítési árait fenntartható szintig emelje anélkül, hogy a dömpingellenes intézkedések hiányában meg ne kockáztatná több vevő elvesztését. A közösségi gazdasági ágazat árszintjét illetően megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2008 első negyedévétől képes volt árait mérsékelten emelni, ami pénzügyi helyzetét észrevehetően javította. Az áremelés azonban szoros időbeli korrelációt mutat jelen eljárás megindításával, így tehát kimutatható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a Kínából származó behozatalt érintő potenciális dömpingellenes intézkedések miatt javulhatott. Ennélfogva levonható a következtetés, hogy a piac nem szabályozta önmagát, illetve az önszabályozó hatás nem volt elégséges ahhoz, hogy az intézkedések bevezetését szükségtelenné tegye. Az érvet ezért el kell utasítani.
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(73)
E tekintetben a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó új és megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (112)-(115) preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetés végleg megerősítést nyer.
3. Verseny és az ellátás biztonsága
(74)
A legtöbb érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az intézkedések bevezetése jelentős mértékben csökkentené a versenyt az európai piacon és kétpólusú piaci helyzetet eredményezne. Figyelemmel azonban a kínai exportáló gyártók által az utóbbi években megszerzett erős piaci helyzetre, úgy tekinthető, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki őket a közösségi piacról, hanem mindössze helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak és a kínai exportáló gyártóknak, hogy egyenlő feltételekkel versenyezzenek. Ezen túlmenően a közösségi piacon megfigyelt áremelkedés harmadik országok saját termeléséből származó további behozatalt eredményezhet, mint például Izrael vagy Dél-Amerika esetében, amelyek valószínűleg kevésbé voltak érdekeltek abban, hogy egy leszorított árakkal működő piacra exportáljanak.
(75)
Másrészről ha nem kerülne sor dömpingellenes intézkedések bevezetésére, nem zárható ki az, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak be kellene szüntetnie saját gyártó tevékenységét ebben az üzletágban, ami épp az ellenkező forgatókönyvhöz, azaz a kínai import erőfölényének kialakulásához vezetne.
(76)
A legtöbb érdekelt fél azt is állította, hogy ha a kínai behozatal leáll az intézkedések következtében, az ellátás biztonsága válna kérdésessé, mivel a közösségi gazdasági ágazat nem tudja kielégíteni az EU piacán jelentkező keresletet még akkor sem, ha mindkét gyártó kapacitásának 100 %-át kihasználva termelne. Ezt súlyosbítaná az a körülmény is, hogy a citromsav iránti kereslet az előrejelzések szerint még növekedne is a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatására. E rendelet értelmében a Bizottság vizsgálatot kezdeményez a mosószerekben felhasznált foszfátokra vonatkozóan, és az eredményekre támaszkodva megfelelő lépésekre tesz javaslatot. E kötelezettségből kifolyólag a Bizottság jelentést nyújtott be, de még nem tett javaslatot konkrét lépésekre. Még akkor is, ha a foszfátokat teljes mértékben kizárnák a mosószergyártásból, a fő mosószer-összetevők a zeolitok maradnak, és csak kisebb mértékben a citromsav.
(77)
Ezen túlmenően több tényező is ellentmond annak a feltételezésnek, hogy megszűnne a kínai behozatal:
-
A behozatalra vonatkozó statisztikák kimutatták, hogy a kínai import 17 %-kal növekedett a vizsgálati időszak utáni tizenkét hónapban, míg az ideiglenes intézkedések bevezetése után magas szinten maradt, ami elegendőnek tűnik ahhoz, hogy garantálja az EU ellátásának biztonságát.
-
A vizsgálat kimutatta, hogy néhány exportáló gyártónál Kínában többletkapacitás mutatkozik, ami jelzi azt, hogy az EU piacára irányuló kínai import nem fog leállni, különösen akkor nem, ha az USA intézkedéseket vezet be Kína ellen az Egyesült Államok dömpingellenes vizsgálata keretén belül.
(78)
Ezen túlmenően a közösségi gazdasági ágazat bejelentette, hogy meghozza a termelési kapacitása növeléséhez szükséges megfelelő intézkedéseket. A panaszos bejelentette termelési kapacitása jelentős mértékű növelését. A 2008 júliusában kiadott sajtóközlemény szerint e további kapacitások 2009 közepétől teljes mértékben rendelkezésre fognak állni, míg az első kapacitásbővítést már 2009 januárjától használni lehet. Ez a kapacitásnövelés ténylegesen hozzájárulhat az uniós kereslet kielégítéséhez. Megjegyzendő továbbá, hogy a másik közösségi gyártó 2008 augusztusában bejelentette, hogy 2009 első negyedévéig bezárja Kínában található termelőegységét, és a Közösség területén található termelőegységeire összpontosít.
(79)
Ezen túlmenően az uniós piacon a vonzóbb árszint valószínűleg megnövelné a harmadik országokból érkező behozatalt is, és ezekkel az alternatív forrásokkal az ellátás biztosítottabbnak tűnik, mintha csak a kínai citromsavtól függene. A vizsgálati időszakot követő tizenkét hónap alatt például az Izraelből származó behozatal 30 %-kal emelkedett.
(80)
Úgy látszik tehát, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki a kínai exportáló gyártókat a piacról, hanem inkább helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, ami biztosítja az ellátás alternatív forrásait.
4. A kapcsolatban nem álló importőrök érdeke
(81)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a mintavétel következtében a Bizottság csak az Európában működő legnagyobb importőrök eredményeit kapta meg, így nincs birtokában információ arra vonatkozóan, milyen hatást gyakorolnának a vámok a túlnyomó többségben jelen lévő importáló kis- és középvállalkozásokra. A kiválasztott mintával kapcsolatban ugyanakkor senki nem emelt kifogást, következésképpen a mintát minden importőrre vonatkozóan reprezentatívnak kell tekinteni.
(82)
Mivel a citromsav az importőrök teljes bevételének általában csak 1 %-át jelenti, várhatóan a dömpingellenes vám hatásai eloszlanak a vállalat teljes eredményében.
(83)
Az importőröktől érkező további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (116)-(120) preambulumbekezdésének következtetései végleg megerősítést nyernek.
5. A felhasználók érdeke
(84)
Az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság alaposabban vizsgálta az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatását. E célból kiegészítő információt kértek a felhasználóktól és nemzeti érdekszövetségektől, továbbá kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor egy közösségi felhasználó telephelyén.
(85)
A kapott információk megerősítik a felhasználók kérdőívekre adott válaszain alapuló ideiglenes megállapítást - mint azt az ideiglenes rendelet (121) és (122) preambulumbekezdése említi -, miszerint a citromsav viszonylag mérsékelt hatással van a felhasználók teljes termelési költségére. Bár a citromsavnak a felhasználók termelési költségeiből való részesedése a terméktől függ, megállapították, hogy a részesedés általában kevesebb mint 1 % és 20 % közötti. A fent említett kiegészítő információ azt az ideiglenes megállapítást is megerősítette, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttműködő felhasználók termelési költségére. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a citromsav két fő ipari felhasználója azzal érvelt, hogy a citromsav bizonyos termékeikben nagyon magas hányadot képvisel, és ezáltal a vámok hatása számukra jelentős lenne. Először is megjegyzendő, hogy mindkét felhasználó termékek széles körét gyártja, amelyekben a citromsav különböző mértékben jelenik meg összetevőként. Másodszor, a benyújtott adatok alapján nem volt bizonyítható, hogy az említett felhasználók döntően azokat a termékeket értékesítették, amelyek esetében a citromsav költsége jelentősebb. Végezetül az érvet nem támasztották alá semmiféle további bizonyítékkal. Ennek megfelelően ez az érv nem volt elfogadható.
6. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(86)
A közösségi importőrök és fogyasztók érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még ha egyes esetekben a teher teljes mértékben az importőrre/felhasználóra hárul is, az utóbbit érintő kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetések. Egyéb észrevételek hiányában ezért a következtetések véglegesen megerősítést nyernek.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(87)
Több érdekelt fél kétségbe vonta az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcs szintjét és azt állította, hogy a 9 %-os haszon túlzó, azzal érvelve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat ténylegesen soha nem érte el ezt a szintet. El kell ismerni, hogy valóban csak egy közösségi gyártó érte el ezt a haszonkulcsot a dömpingmentes időszakban, azaz 2001-ben, a többi gyártó nem. A kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt módszertant éppen ezért felülvizsgálták, és úgy találták, helyénvaló haszonkulcsként a mindkét európai gyártó által elért súlyozott átlag haszonkulcsot, azaz 6 %-ot alkalmazni.
(88)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat reálisan 6 %-os adózás előtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt behozatal, így a végleges megállapítások ezt a haszonkulcsot alkalmazták.
(89)
A kínai importárakat a vizsgálati időszak esetében a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával hasonlították össze. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árait kiigazították annak érdekében, hogy tükrözze a most felülvizsgált haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF importérték százalékában kifejezve a 8,3 % és 42,7 % közötti tartományba esett minden vállalat esetében, ami alacsonyabb a megállapított dömpingkülönbözetnél, kivéve egy vállalatot.
2. Végleges intézkedések
(90)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a megállapított dömping- vagy kárkülönbözetnek - attól függően, melyik alacsonyabb - megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a kisebb mértékű vám szabályával összhangban. Egy kivételével valamennyi esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.
(91)
A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:
Exportáló gyártók
Javasolt dömpingellenes vám
(%)
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd
35,7 %
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd
8,3 %
RZBC Co. Ltd
36,8 %
RZBC (Juxian) Co. Ltd
36,8 %
TTCA Co., Ltd
42,7 %
Yixing Union Biochemical Co. Ltd
32,6 %
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
6,6 %
Weifang Ensign Industry Co. Ltd
33,8 %
Minden más vállalat
42,7 %
3. Az intézkedések formája
(92)
A vizsgálat során Kína hat exportáló gyártója elfogadható, árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban.
(93)
A Bizottság a 2008/899/EK (6) határozattal elfogadta a kötelezettségvállalási ajánlatokat. A Tanács elismeri, hogy a kötelezettségvállalási ajánlatok megszüntetik a dömping káros hatását és az intézkedések kijátszásának kockázatát kellő mértékben korlátozzák.
(94)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék a vállalatok kötelezettségvállalásainak betartását abban az esetben, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtották az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség attól függ, hogy: i. benyújtanak-e olyan kötelezettségvállalási számlát, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az importált termékeket tényleg az említett vállalatok gyártották, szállították és számlázták-e közvetlenül az első független közösségi vevő részére; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek-e a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.
(95)
Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése értelmében meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozást kell kivetni az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor.
(96)
Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy vámtartozás keletkezhet szokásos kereskedelmi kockázatként a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor a (94) és a (95) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta azon gyártó kötelezettségvállalási felajánlását, amelytől az importőrök közvetve vagy közvetlenül vásároltak.
(97)
Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése értelmében a vámhatóságoknak késedelem nélkül értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.
(98)
A fentiekben ismertetett okoknál fogva a kínai exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottság elfogadhatónak ítéli, és az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján elfogadták kötelezettségvállalásukat.
(99)
A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján automatikusan alkalmazandó.
I. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(100)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, a dömpingellenes vám végleges összegét meghaladó, ideiglenesen biztosított összegeket fel kell szabadítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód (2918150010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
(%)
Kiegészítő TARIC-kód
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság
35,7
A874
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, Wuxi 214024, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
8,3
A875
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju County, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
42,7
A878
Yixing Union Biochemical Co., Ltd - Economic Development Zone Yixing City 214203, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
32,6
A879
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd, No. 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
6,6
A880
Weifang Ensign Industry Co., Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
33,8
A882
Minden más vállalat
42,7
A999
(3) Az első bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vám a 2. cikk szerint szabad forgalomba bocsátott behozatalra nem alkalmazandó.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Mentesül a 1. cikkben kivetett dömpingellenes vám alól a szabad forgalomba bocsátás céljából bejelentett behozatal, ha azt olyan vállalatok számlázták ki, amelyek kötelezettségvállalását a Bizottság elfogadta és amelyek neve szerepel a módosított 2008/899/EK határozatban, amennyiben:
a)
az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára; valamint
b)
ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot; valamint
c)
a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak.
(2) A szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat elfogadásakor vámtartozást vetnek ki a következő esetekben:
a)
ha megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy
b)
ha a Bizottság a 384/96/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, melyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlát érvénytelennek nyilvánítja.
3. cikk
A 488/2008/EK rendelet értelmében a kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében. A végleges vám összegén felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.