AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 661/2009/EK RENDELETE
(2009. július 13.)
a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1)
A belső piac olyan belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. E célból működik a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (3) által gépjárművekre létrehozott átfogó közösségi típus-jóváhagyási rendszer.
(2)
Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv szerinti közösségi típus-jóváhagyási eljárással összefüggésben elfogadott egyedi rendelet. Az említett irányelv IV., VI. és XI. és XV. mellékletét ezért megfelelően módosítani kell.
(3)
Ez a rendelet nem érinti a 2007/46/EK irányelv 6. cikkében megállapított, a járművekre vonatkozó egylépéses és vegyes típus-jóváhagyási eljárást.
(4)
Számos biztonsági és környezetvédelmi elem tekintetében már megtörtént a gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki előírások közösségi szintű harmonizálása azzal a céllal, hogy elkerüljék a tagállamonként eltérő előírásokat, és hogy a Közösségben mindenütt biztosítva legyen a magas szintű közúti biztonság és a környezetvédelem.
(5)
E rendelet célja ezért a közösségi autóipar versenyképességének fokozása is, miközben lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az érintett termékek forgalomba hozatalára vonatkozó, e rendeletben meghatározott részletes típus-jóváhagyási előírásoknak való megfelelés tekintetében hatékony piacfelügyeletet végezzenek.
(6)
Indokolt előírásokat megállapítani mind a gépjárművek általános biztonságára, mind a gumiabroncsok környezetvédelmi jellemzőire nézve, mivel rendelkezésre állnak olyan abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek, amelyek egyaránt javítják a gumiabroncsok biztonságosságát és környezetvédelmi jellemzőit.
(7)
Az Európai Parlament indítványára a gépjárművekre vonatkozó közösségi jogszabályokra új szabályozási megközelítést alkalmaznak. Ennek következtében ez a rendelet a gépjárművek biztonsága, és a gumiabroncsok CO2- és zajkibocsátása tekintetében csak az alapvető rendelkezéseket határozza meg, míg a műszaki előírásokat a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) szerint elfogadott végrehajtási intézkedésekkel kell állapítani.
(8)
A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a gépjárművek, az alkatrészek és az önálló műszaki egységek típusjóváhagyása tekintetében megállapítsa a különös eljárásokat, vizsgálatokat és előírásokat; pontosabban meghatározza azokat a jellemzőket, amelyekkel egy gumiabroncsnak rendelkeznie kell ahhoz, hogy „különleges használatú abroncsnak”, „professzionális terepjáró abroncsnak”, „megerősített gumiabroncsnak”, „extra teherbírású abroncsnak”, „téli gumiabroncsnak”, „T-típusú átmeneti használatú pótgumiabroncsnak”, vagy „vonóabroncsnak” minősüljön; különös biztonsági előírásokat állapítson meg az olyan járművekre, amelyek rendeltetésszerűen veszélyes árukat szállítanak közúton a tagállamokon belül vagy azok között; az M2, M3, N2 és N3 kategóriákban mentesítsen bizonyos járműveket vagy járműosztályokat a fejlett vészfékező rendszerek és/vagy a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek felszerelésének kötelezettségétől; a környezetvédelmi szint csökkentése nélkül a tesztelési eljárások változásai eredményeképpen módosítsa a gumiabroncsok gördülő-ellenállására és gördülési zajára vonatkozó határértékeket; szabályokat állapítson meg a gumiabroncsok zajszintjét megállapító eljárásra; csökkentse az e rendeletben és végrehajtási intézkedéseiben megállapított új előírásoknak nem megfelelő gumiabroncsok forgalomba hozatali idejét, valamint módosítsa a IV. mellékletet olyan módon, hogy az magába foglalja az Európai Közösségnek az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat (5) szerint kötelező előírásokat (ENSZ-EGB-előírások). Mivel ezen intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(9)
A Bizottság közút-besorolási rendszer meghatározására irányuló jelenlegi kezdeményezése mellett a Bizottságnak e rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül az EU közútjainak zajgenerálás szerinti besorolásáról szóló javaslatot kell előterjesztenie, amely kiegészíti a gépjármű-közlekedés zajtérképét, a megfelelő prioritások és útfelületre vonatkozó előírások rögzítése és a közúti zajgenerálás maximális határértékeinek meghatározása céljából.
(10)
A fejlett járműbiztonsági rendszerek területén tapasztalható műszaki fejlődés új lehetőségeket kínál a balesetek számának csökkentésére. Kívánatos több ilyen új technológia bevezetése, hogy a balesetek száma a legnagyobb mértékben csökkenjen.
(11)
A korszerű gumiabroncs-gyártási technológiák és a kis gördülő-ellenállású gumiabroncsok kötelező és következetes alkalmazása elengedhetetlen ahhoz, hogy a közlekedési ágazatban csökkenjen a közúti közlekedés részesedése az üvegházhatású gázkibocsátásokban, ugyanakkor előmozdítja az innovációt, a foglalkoztatást és a közösségi autóipar versenyképességét.
(12)
A típus-jóváhagyásra vonatkozó jogszabályok egyszerűsítése érdekében indokolt több irányelvet hatályon kívül helyezni a CARS 21 magas szintű csoport végleges jelentésében foglalt ajánlásokkal összhangban, az úthasználók védelmének csökkentése nélkül. Az említett irányelvekben foglalt előírásokat át kell venni ebbe a rendeletbe, és ahol lehet, fel kell váltani őket a vonatkozó ENSZ-EGB-előírásokra való hivatkozással, amelyek a 97/836/EK határozatnak megfelelően beépültek a közösségi jogba. A típus-jóváhagyási eljárás adminisztratív terhei csökkentésének érdekében helyénvaló lehetővé tenni a gépjárműgyártók számára, hogy e rendelet alkalmazásában, adott esetben közvetlen típusjóváhagyás útján jóváhagyást kapjanak az e rendelet IV. mellékletében felsorolt vonatkozó ENSZ-EGB-előírással összhangban.
(13)
Helyénvaló, hogy a járműveket úgy tervezzék meg, gyártsák és szereljék össze, hogy azok a lehető legkisebb sérülési veszélyt jelentsék a járműben tartózkodókra és más úthasználókra nézve. Ehhez szükséges, hogy a gyártók biztosítsák, hogy a járművek megfeleljenek az e rendeletben és annak végrehajtási intézkedéseiben meghatározott vonatkozó előírásoknak. E rendelkezéseknek előírásokat kell tartalmazniuk - a teljesség igénye nélkül - a jármű szerkezeti integritására, a járművezetőt a jármű vezetésében segítő rendszerekre, a járművezető számára a látóteret biztosító és a jármű állapotát és a környezetet ismertető információkat biztosító rendszerekre, a jármű világítási rendszereire, a járműben tartózkodókat védő rendszerekre, a jármű külsejére és tartozékaira, a jármű tömegére és méreteire, a jármű gumiabroncsaira és fejlett járműrendszerekre és egyéb különböző tételekre vonatkozóan. Szükséges ezen kívül, hogy a jármű esettől függően megfeleljen az egyes áruszállító járművekre és azok pótkocsijára vonatkozó egyedi rendelkezéseknek, illetve a buszokra vonatkozó egyedi rendelkezéseknek.
(14)
A járművek típusjóváhagyására vonatkozó új előírások bevezetési ütemtervének számításba kell vennie az előírások műszaki végrehajthatóságát. Az előírásokat általában csak a járművek új típusaira célszerű alkalmazni. A meglévő járműtípusok esetében további időt kell biztosítani az előírások teljesítésére. Továbbá, az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek beépítését kezdetben csak a személyautókra kell kötelezővé tenni. Más fejlett biztonsági funkciók beépítését kezdetben csak a nehéz tehergépjárművek tekintetében kell kötelezővé tenni.
(15)
A Bizottságnak továbbra is fel kell mérnie az egyéb fejlett biztonsági funkciók műszaki és gazdasági megvalósíthatóságát és piaci érettségét, valamint adott esetben 2012. december 1-jén, majd ezt követően háromévente jelentést tesz, adott esetben e rendelet módosítására irányuló javaslatokkal.
(16)
A Bizottságnak fel kell mérnie annak megvalósíthatóságát, hogy az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek, a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek és a fejlett vészfékező rendszerek kötelező felszerelését más járműkategóriákra is kiterjesszék, és - adott esetben - javasolja e rendelet módosítását.
(17)
A Bizottságnak fel kell mérnie annak megvalósíthatóságát, hogy szigorítsák a nedves tapadásra vonatkozó előírásokat, és - adott esetben - javasolja e rendelet módosítását. A tagállamok biztosítják a hatékony piacfelügyeletet.
(18)
A biztonság fokozására, valamint a CO2-kibocsátás és a forgalmi zaj csökkentésére irányuló teljes potenciált csak úgy lehet elérni, ha azt a fogyasztók számára a gumiabroncsok teljesítményéről tájékoztatást nyújtó címkézési rendszerrel kapcsolják össze.
(19)
A gumiabroncsoktól származó CO2-kibocsátás csökkentése céljából indokolt végrehajtani a személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégia felülvizsgálatának eredményeiről szóló, 2007. február 7-i bizottsági közleményben ismertetett intézkedéseket. E csökkenést a kis gördülőellenállású gumiabroncsok és az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek használatának kombinációjával kell elérni. Indokolt ugyanakkor olyan előírásokat is megállapítani, amelyek célja, hogy csökkentsék az abroncs-út zajt, valamint a nedves tapadásra vonatkozó előírásokat, amelyek biztosítják, hogy a gumiabroncsok biztonságossági szintje megmaradjon. A kapcsolódó végrehajtási ütemtervnek tükröznie kell, hogy az összes fenti előírás teljesítése milyen fokú kihívást jelent. Figyelembe véve a gördülési zajra vonatkozó előírások teljesítésének nehézségeit és azt az időt, amelyre az iparágnak szüksége van a meglévő abroncs-családok felváltásához, a meglévő típusú új abroncsok esetében különösen indokolt több időt biztosítani a gördülési zajra vonatkozó előírások teljesítésére.
(20)
Néhány abroncskategóriát valószínűleg csak nagyon kis mennyiségekben gyártanak, ezek közé tartoznak például azok a professzionális terepjáró abroncsok, amelyekre sebességkorlátozás vonatkozik, és azok az abroncsok, amelyek csak az 1990 előtt nyilvántartásba vett járművekhez használhatók. Indokolt ezért az ilyen kategóriájú gumiabroncsokat mentesíteni az e rendeletben és végrehajtási intézkedéseiben meghatározott egyes előírások alól, ha ezek az előírások nem egyeztethetők össze a gumiabroncsok használatával, vagy ha az általuk előírt többletteher aránytalan lenne.
(21)
Az újrafutózott gumiabroncsok tekintetében a Bizottságnak az összes érdekelt fél bevonásával megfelelő értékelést kell készítenie erről az üzleti ágazatról, és értékelnie kell, hogy szükséges-e a szabályozási rendszer kiigazítása.
(22)
Helyénvaló a gumiabroncsok bizonyos egyedi kategóriáinak gördülő-ellenállására vagy gördülési zajára vonatkozó határértékek esetében enyhítést megállapítani, tekintettel ezek tervezési és teljesítményjellemzőire. Helyénvaló különösen ilyen enyhítés megállapítása a téli viszonyok mellett nyújtandó, fokozott vontatási és fékezési teljesítményre tervezett gumiabroncsokra.
(23)
A különleges használatú gumiabroncsokat építkezéseken, fakitermelésben és bányászatban használt járműveken alkalmazzák, ezért azokat elsődlegesen úgy tervezik, hogy terepen jobb teljesítményt nyújtsanak, mint a kizárólag közútra tervezett gumiabroncsok. E teljesítmény érdekében olyan anyagokból készülnek, amelyek révén ellenállóbbak, mint a normál gumiabroncsok, a futómintázatukban pedig nagy szilárd tömbök vannak. Mivel e két alapvető tervezési jellegzetesség elkerülhetetlen következménye, hogy a különleges használatú abroncsoknak magasabb a zajszintjük, mint a normál gumiabroncsoké, ezért meg kell engedni, hogy azok zajkibocsátása nagyobb legyen, mint a normál gumiabroncsoké.
(24)
Az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerek, a fejlett vészfékező rendszerek és a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek jó lehetőséget nyújtanak a balesetek jelentős csökkentésére. Ezért a Bizottságnak az ENSZ-EGB előírásaival összhangban előírásokat kell meghatároznia ezekre a rendszerekre azon járműkategóriák tekintetében, amelyeknél e rendszerek alkalmazása indokolt, és amelyek esetében bizonyítottan javítani fogják a biztonság általános szintjét. Elegendő időt kell biztosítani e követelmények végrehajtására, hogy lehetővé tegyék végrehajtási intézkedések elfogadását, valamint ezt követően ezen összetett technológiák kifejlesztését és járműveken belüli alkalmazását.
(25)
Az új típusjóváhagyások tekintetében 2011-től, az új járművek tekintetében pedig 2014-től az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerek nehéz tehergépjárművekbe való kötelező beépítésére vonatkozó végrehajtási határidők az e rendeletben megállapított időpontokat követik.
(26)
Az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerek bevezetéséig a Bizottságnak intézkedéseket kell hoznia és kampányokat kell folytatnia az e rendszerek hatékonyságáról való tájékoztatás és értékesítésük ösztönzése érdekében. A Bizottságnak ezen kívül figyelemmel kell kísérnie az árak alakulását annak ellenőrzése érdekében, hogy az új autók ára nem emelkedik-e aránytalanul az új biztonsági előírásoknak megfelelő felszereltség következtében.
(27)
Az e rendelet vagy az annak alkalmazásában végrehajtandó eljárások alapján javasolt jövőbeni intézkedéseknek meg kell felelniük „A 21. századi versenyképes autóipari szabályozás kerete” című, 2007. február 7-i bizottsági közleményben megállapított elveknek. Különösen a jobb szabályozás és az egyszerűsítés céljából, valamint annak elkerülése érdekében, hogy a műszaki előírásokra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat folyamatosan frissíteni kelljen, ez a rendelet hivatkozik a meglévő nemzetközi szabványokra és szabályokra, azoknak a közösségi jogi keretbe való ismételt bevezetése nélkül.
(28)
Fontos, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó rendszerek cserealkatrészeire ezzel egyenértékű biztonsági előírások és jóváhagyási eljárások vonatkozzanak. Indokolt ezért rendelkezni a cserealkatrészek és az önálló műszaki egységek jóváhagyásáról.
(29)
A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra, és biztosítaniuk kell e szankciók érvényesítését. E szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
(30)
Ez a rendelet a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (6) és az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (7) kapcsolódik. Különösen e rendelet CO2-kibocsátáscsökkentésre vonatkozó intézkedéseit, amennyire csak lehetséges, össze kell kötni a 130 g-os CO2-kibocsátási alapcélkitűzés alapján további 10 g-os CO2-kibocsátáscsökkentés elérését célzó további intézkedésekkel.
(31)
A kívánt CO2-kibocsátási célkitűzések megvalósításához szükséges és a piacon hozzáférhető más technológiákra - többek között a gumiabroncsok nyomástartási technológiáira, az útfelületek minőségének javítására és bármilyen más vonatkozó új technológiára -, valamint a gumiabroncsok gördülő-ellenállására már egyértelműen vagy feltételezhetően hatással levő légkondicionálási hatékonyságra vagy a járművek tüzelőanyag-fogyasztására és a CO2-kibocsátásra vonatkozó előírásokra kiterjedő összes lehetséges további intézkedést átfogó hatásvizsgálatot követően a Bizottságnak egy integráltabb megközelítés keretében, megfelelő időben e rendelet további módosítására vonatkozó vagy egyéb javaslatokat kell előterjesztenie.
(32)
Az útzaj problémájának kezelésére következetes és átfogó megközelítést kell alkalmazni. Az útfelületek útzajhoz való jelentős hozzájárulása tekintetében az ISO 10844-es szabvány felülvizsgálata folyamatban van, és azt ebben az összefüggésben a tagállamokban található útfelületek további optimalizálása céljából meg kell vizsgálni. A tagállamoknak a hatályos ISO-szabványoknak megfelelően is többet kell beruházniuk útfelületeik javítása érdekében. Emellett az összes közlekedési rendszerre, a közúti zaj mellett a légi közlekedés és a vasút által kibocsátott zajra is kiterjedő, átfogó zajkibocsátási politikát kell kialakítani.
(33)
Ezért e rendelet vonatkozó előírásainak az új járművekre, az új alkatrészekre és az önálló műszaki egységekre történő alkalmazásának időpontjától kezdődően a következő irányelvek hatályukat vesztik:
-
a Tanács 1970. március 20-i 70/221/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik folyékonytüzelőanyag-tartályaira és hátsó aláfutásgátlóira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (8),
-
a Tanács 1970. március 20-i 70/222/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk hátsó rendszámtábláinak elhelyezésére és rögzítésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (9),
-
a Tanács 1970. június 8-i 70/311/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk kormányberendezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (10),
-
a Tanács 1970. július 27-i 70/387/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk ajtajaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (11),
-
a Tanács 1970. július 27-i 70/388/EGK irányelve a gépjárművek hangjelző berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (12),
-
a Tanács 1971. július 26-i 71/320/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak fékberendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (13),
-
a Tanács 1972. június 20-i 72/245/EGK irányelve a gépjárművek által előidézett rádiózavarokról (elektromágneses összeférhetőség) (14),
-
a Tanács 1973. december 17-i 74/60/EGK irányelve a gépjárművek belső berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (15),
-
a Tanács 1973. december 17-i 74/61/EGK irányelve a gépjárművek jogosulatlan használata elleni védelemre szolgáló eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (16),
-
a Tanács 1974. június 4-i 74/297/EGK irányelve a gépjárművek belső berendezéseire (a kormányberendezés viselkedése ütközés esetén) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (17),
-
a Tanács 1974. július 22-i 74/408/EGK irányelve a gépjárművek üléseiről, azok rögzítéseiről és a fejtámlákról (18),
-
a Tanács 1974. szeptember 17-i 74/483/EGK irányelve a gépjárművek kiálló részeire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (19),
-
a Tanács 1975. június 26-i 75/443/EGK irányelve a gépjárművek hátrameneti és sebességmérő berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (20),
-
a Tanács 1975. december 18-i 76/114/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik hatóságilag előírt tábláira és felirataira, valamint elhelyezésükre és rögzítési módjukra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (21),
-
a Tanács 1975. december 18-i 76/115/EGK irányelve a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (22),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/756/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (23),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/757/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik fényvisszaverőire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (24),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/758/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó méretjelző lámpáira, első (oldalsó) helyzetjelző lámpáira, hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáira és féklámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (25),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/759/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (26),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/760/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik hátsórendszámtábla-megvilágító lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (27),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/761/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik távolsági és/vagy tompított fényszóróira, valamint a gépjárművek és pótkocsijaik engedélyezett lámpaegységében használatos fényforrásokra (izzók és egyéb lámpák) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (28),
-
a Tanács 1976. július 27-i 76/762/EGK irányelve a gépjárművek ködfényszóróira és az azokhoz használt izzólámpákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (29),
-
a Tanács 1977. május 17-i 77/389/EGK irányelve a gépjárművontató szerkezetekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (30),
-
a Tanács 1977. június 28-i 77/538/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (31),
-
a Tanács 1977. június 28-i 77/539/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik hátrameneti lámpájára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (32),
-
a Tanács 1977. június 28-i 77/540/EGK irányelve a gépjárművek várakozást jelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (33),
-
a Tanács 1977. június 28-i 77/541/EGK irányelve a gépjárművek biztonsági öveire és utasbiztonsági rendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (34),
-
a Tanács 1977. szeptember 27-i 77/649/EGK irányelve a gépjárművek vezetőinek látóterére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (35),
-
a Tanács 1977. december 21-i 78/316/EGK irányelve a gépjárművek belső berendezéseire (a kezelőszervek, ellenőrző és visszajelző lámpák jelölésére) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (36),
-
a Tanács 1977. december 21-i 78/317/EGK irányelve a gépjárművek üvegfelületeinek jég- és páramentesítő berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (37),
-
a Tanács 1977. december 21-i 78/318/EGK irányelve a gépjárművek ablaktörlő és ablakmosó rendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (38),
-
a Tanács 1978. június 12-i 78/549/EGK irányelve a gépjárművek kerékdobjaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (39),
-
a Tanács 1978. október 16-i 78/932/EGK irányelve a gépjárművek üléseinek fejtámláira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (40),
-
a Tanács 1989. április 13-i 89/297/EGK irányelve egyes gépjárművek és pótkocsijaik oldalsó védelmére (oldalsó védőszerkezetekre) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (41),
-
a Tanács 1991. március 27-i 91/226/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (42),
-
a Tanács 1992. március 31-i 92/21/EGK irányelve az M1 kategóriájú gépjárművek tömegéről és méreteiről (43),
-
a Tanács 1992. március 31-i 92/22/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik biztonsági üvegezéséről és az üvegezésre használt anyagokról (44),
-
a Tanács 1992. március 31-i 92/23/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről (45),
-
a Tanács 1992. március 31-i 92/24/EGK irányelve az egyes gépjármű-kategóriák sebességkorlátozó készülékeiről vagy az ehhez hasonló sebességkorlátozó fedélzeti rendszereiről (46),
-
a Tanács 1992. december 17-i 92/114/EGK irányelve az N kategóriájú gépjárművek vezetőfülkéjének a hátfal síkja előtti kiálló részeiről (47),
-
az Európai Parlament és a Tanács 1994. május 30-i 94/20/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik mechanikus kapcsolószerkezeteiről, valamint ezeknek a gépjárművekre történő felszereléséről (48),
-
az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/28/EK irányelve az egyes gépjármű-kategóriák belső kialakításában használt anyagok égési tulajdonságairól (49),
-
az Európa Parlament és Tanács 1996. május 20-i 96/27/EK irányelve a gépjárművek utasainak oldalsó ütközés esetén történő védelméről és a 70/156/EGK irányelv módosításáról (50),
-
az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/79/EK irányelve a gépjárművek utasainak frontális ütközéssel szemben nyújtott védelméről, és a 70/156/EGK irányelv módosításáról (51),
-
az Európai Parlament és a Tanács 1997. július 22-i 97/27/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak tömegéről és méreteiről, valamint a 70/156/EGK irányelv módosításáról (52),
-
az Európai Parlament és a Tanács 1998. december 14-i 98/91/EK irányelve a veszélyes áruk közúti szállítására szánt gépjárművekről és pótkocsijaikról, valamint a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyásáról szóló 70/156/EGK irányelv módosításáról (53),
-
az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 26-i 2000/40/EK irányelve a gépjárművek elülső aláfutásgátlásával kapcsolatos tagállami jogszabályok közelítéséről és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról (54),
-
az Európai Parlament és a Tanács 2001. szeptember 27-i 2001/56/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik fűtéséről, a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról és a 78/548/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (55),
-
az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 20-i 2001/85/EK irányelve a személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc ülőhelyet tartalmazó járművekre vonatkozó különleges rendelkezésekről, valamint a 70/156/EGK és a 97/27/EK irányelv módosításáról (56),
-
az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2003/97/EK irányelve a közvetett látást biztosító eszközök és az ilyen eszközökkel felszerelt járművek típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről, a 70/156/EGK irányelv módosításáról és a 71/127/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (57).
(34)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a belső piacnak a gépjárművek és gumiabroncsok biztonságosságára és környezetvédelmi jellemzőire vonatkozó közös műszaki előírások bevezetése révén történő kialakítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az terjedelme miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
E rendelet előírásokat állapít meg:
1.
a gépjárművek, és az ezekhez tervezett pótkocsik, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek biztonságosságuk tekintetében történő típusjóváhagyására;
2.
az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek tekintetében a biztonság, a hatékony üzemanyag-fogyasztás és CO2-kibocsátás vonatkozásában, valamint a sebességváltás-jelzők tekintetében, a hatékony üzemanyag-fogyasztás és CO2-kibocsátás vonatkozásában a gépjárművek típusjóváhagyására; és
3.
az újonnan gyártott gumiabroncsok biztonsága, gördülő-ellenállási teljesítménye és gördülési zajkibocsátása tekintetében történő típusjóváhagyására.
2. cikk
Hatály
E rendelet, az 5-12. cikke előírásaira is figyelemmel, a 2007/46/EK irányelv II. melléklet A. részében meghatározott M, N és O kategóriájú járművekre, valamint rendszereikre, alkatrészeikre és önálló műszaki egységeikre alkalmazandó.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2007/46/EK irányelv 3. cikkében megállapított fogalommeghatározások alkalmazandók.
A fentiek mellett még a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „elektronikus stabilitásszabályozás”: jármű olyan elektronikus szabályozó funkciója, amely javítja a jármű dinamikus stabilitását;
2. „I. osztályú M2 vagy M3 jármű”: olyan M2 vagy M3 kategóriájú jármű, amelynek kapacitása a járművezetőn kívül meghaladja a 22 utast, álló utasok számára kialakított területekkel rendelkezik, lehetővé téve az utasok gyakori mozgását;
3. „A. osztályú M2 vagy M3 jármű”: a vezetőn kívül legfeljebb 22 utas kapacitású, utasok szállítására tervezett M2 vagy M3 kategóriájú jármű, amely üléseket és állóhelyet biztosít;
4. „sávelhagyásra figyelmeztető rendszer”: olyan rendszer, amely figyelmezteti a járművezetőt a járműnek a menetsávból történő kisodródására;
5. „fejlett vészfékező rendszer”: olyan rendszer, amely képes automatikusan érzékelni a vészhelyzeteket és bekapcsolni a jármű fékrendszerét, hogy az ütközés elkerülése vagy tompítása céljából lelassítsa a járművet;
6. „terhelhetőségi jelzőszám”: azt a terhelést kifejező egy vagy két szám, amelyet a gumiabroncs egy kerékre, vagy egy kerékre és ikerkerékre felszerelve a megadott sebességkategóriának megfelelő sebességen és a gyártó által meghatározott előírásoknak megfelelő használat mellett elvisel;
7. „abroncsnyomás-ellenőrző rendszer”: olyan járműbe beépített rendszer, amely képes az abroncsnyomásnak és a nyomás idővel történő változásának az értékelésére, és menet közben továbbítja a megfelelő információkat a járművezetőhöz;
8. „különleges használatú gumiabroncs”: olyan gumiabroncs, amelyet rendeltetésszerűen vegyesen használnak közúton és terepen, vagy más különleges célokra;
9. „professzionális terepjáró gumiabroncs”: olyan különleges használatú gumiabroncs, amelyet elsősorban nehéz terepen használnak;
10. „megerősített gumiabroncs” vagy „extra teherbírású gumiabroncs”: olyan C1 típusú gumiabroncs-szerkezet, amelynél a szövetvázat nagyobb teherbírásúra tervezték, mint az annak megfelelő alapkivitelű gumiabroncsét;
11. „téli gumiabroncs”: olyan gumiabroncs, amelynél a futófelület mintázata, a futófelület anyagának összetétele vagy a futófelület szerkezete elsődlegesen arra van tervezve, hogy téli viszonyok között (hó) a jármű mozgásának elindítására vagy fenntartására való képessége tekintetében jobb teljesítményt nyújtson, mint a normál gumiabroncs;
12. „T típusú ideiglenes használatra tervezett tartalék gumiabroncs”: ideiglenes használatra tervezett, a szokásos és a megerősített gumiabroncsokra előírt belső nyomásnál nagyobb belső nyomáson való használatra tervezett tartalék gumiabroncs;
13. „vonóabroncs”: „M + S”, „M.S.” vagy „M&S” jelöléssel ellátott, C2 vagy C3 osztályú téli gumiabroncs, amelyet rendeltetésszerűen a jármű hajtótengelyére vagy hajtótengelyeire szerelnek fel;
14. „védtelen úthasználó”: gyalogosok, kerékpárosok és motorkerékpárosok;
15. „sebességváltás-jelző” vagy „GSI”: arra vonatkozó javaslatot mutató kijelző, hogy a vezető mikor váltson sebességet;
16. „kézi sebességváltó”: olyan sebességváltó, amely oly módon működtethető, hogy valamennyi vagy néhány sebességfokozat közötti váltás a járművezető által végzett művelet közvetlen következménye, tekintet nélkül a fizikai végrehajtás módjára; ez a meghatározás nem terjed ki azon rendszerekre, amelyekben a járművezető csak előre kiválaszthat egy bizonyos sebességváltási stratégiát vagy korlátozza a vezetés közben rendelkezésre álló sebességfokozatok számát, és ahol a tényleges sebességváltás indítása a vezető, bizonyos vezetési módok szerinti döntésétől függetlenül történik.
II. FEJEZET
A GYÁRTÓK KÖTELEZETTSÉGEI
4. cikk
Általános kötelezettségek
(1) A gyártóknak igazolniuk kell, hogy minden új jármű, amelyet a Közösségen belül értékesítenek, nyilvántartásba vesznek vagy forgalomba állítanak, e rendeletnek és a végrehajtási intézkedéseinek megfelelő típusjóváhagyással rendelkezik.
(2) A gyártók megválaszthatják, hogy egy valamennyi rendszerre és az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi alkatrész és önálló műszaki egység beszerelésére kiterjedő típusjóváhagyásra irányuló kérelmet, vagy pedig egy vagy több rendszerre kiterjedő, és az e rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több alkatrész és egy vagy több önálló műszaki egység beszerelésére kiterjedő típusjóváhagyásra irányuló kérelmet nyújtanak-e be. A IV. mellékletében felsorolt vonatkozó ENSZ-EGB-előírásoknak megfelelő típusjóváhagyás e rendelettel és ennek végrehajtási intézkedéseivel összhangban EK-típusjóváhagyásnak minősül.
(3) A gyártóknak igazolniuk kell, hogy minden új rendszer, alkatrész, és önálló műszaki egység, amelyet a Közösségen belül értékesítenek vagy forgalomba állítanak, az e rendeletnek és a végrehajtási intézkedéseinek megfelelő típusjóváhagyással rendelkezik.
5. cikk
Általános előírások és vizsgálatok
(1) A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a járműveket úgy tervezik, gyártják és szerelik össze, hogy azok a lehető legkisebb sérülési veszélyt jelentsék a bennük tartózkodókra és más úthasználókra nézve.
(2) A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a járművek, a rendszerek, az alkatrészek és az önálló műszaki egységek megfelelnek az e rendeletben és a végrehajtási intézkedéseiben foglalt vonatkozó előírásoknak, beleértve a következőkre vonatkozó előírásokat:
a)
a jármű szerkezeti integritása, beleértve a törésteszteket;
b)
azok a rendszerek, amelyek a járművezetőt segítik a jármű vezetésében, ideértve a kormányzó, a fékező és az elektronikus stabilitásszabályozó rendszereket;
c)
azok a rendszerek, amelyek a járművezető számára látóteret, valamint a jármű állapotát és a környezetet ismertető információkat biztosítanak, ideértve az üvegezéseket, a tükröket és a járművezetőt tájékoztató rendszereket;
d)
a jármű világítási rendszerei;
e)
a járműben tartózkodók védelme, ideértve a belső felszereléseket, a fejtámlákat, a biztonsági öveket, az ISOfix rögzítéseket vagy beépített gyereküléseket és a járműajtókat;
f)
a jármű külseje és tartozékai;
g)
elektromágneses összeférhetőség;
h)
figyelmeztető hangjelzések;
i)
fűtésrendszerek;
j)
a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló eszközök;
k)
járműazonosító rendszerek;
l)
tömegek és méretek;
m)
elektromos biztonság;
n)
sebességváltás-jelzők.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett előírások az I. mellékletben meghatározott járművek és rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek tekintetében alkalmazandók.
6. cikk
Egyes N és O kategóriájú járművekre vonatkozó különös előírások
(1) Az 5., 8., 9., 10. és 12. cikkben és azok végrehajtási intézkedéseiben megállapított előírásokon túl az N és O kategóriájú járműveknek adott esetben meg kell felelniük az e cikk (2)-(5) bekezdésében megállapított előírásoknak és azok végrehajtási intézkedéseinek is.
(2) Az N2 és N3 kategóriájú járműveket úgy kell gyártani, hogy egy másik járművel történő frontális ütközés esetén a járműben tartózkodók aláfutás miatt bekövetkező sérülésének a lehető legkisebb legyen a veszélye.
(3) Az N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járműveket úgy kell gyártani, hogy egy védtelen úthasználóval történő oldalsó ütközés esetén az adott védtelen úthasználó aláfutás miatt bekövetkező sérülésének a lehető legkisebb legyen a veszélye.
(4) Figyelemmel az ENSZ-EGB 29. sz. előírására, a vezetőfülkének vagy a járművezető és az utasok számára biztosított térnek elég szilárdnak kell lennie ahhoz, hogy a járműben ülők számára védelmet nyújtson még ütközés és felborulás esetén.
(5) Az N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járműveket úgy kell gyártani, hogy a jármű által felvert permet más járművek vezetőinek látóképességére a lehető legkisebb hatással legyen.
7. cikk
M2 és M3 kategóriájú járművekre vonatkozó különös előírások
(1) Az 5., 8., 9., 10. és 12. cikkben és azok végrehajtási intézkedéseiben megállapított előírásokon túl az M2 és M3 kategóriájú járműveknek meg kell felelniük az e cikk (2)-(5) bekezdésében megállapított előírásoknak és azok végrehajtási intézkedéseinek is.
(2) A jármű szállítókapacitásának, beleértve az ülő és álló utasokat és a kerekes széket használókat is, összhangban kell lennie a jármű tömegével, méretével és elrendezésével.
(3) A karosszériát úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a jármű teljes szállítókapacitással is képes legyen biztonságosan és stabilan üzemelni. Megfelelő megoldásokkal biztosítani kell a járműbe történő biztonságos beszállást és a jármű biztonságos elhagyását, különösen vészhelyzetben.
(4) Az I. osztályú járműveknél biztosítani kell a csökkent mozgásképességű személyek, köztük a kerekes széket használók akadálymentes mozgását.
(5) Az autóbuszok felépítményének belső kialakításához felhasznált anyagoknak meg kell akadályozniuk lángok keletkezését vagy legalábbis késleltetniük kell a tűz kialakulását, ezáltal lehetővé téve az utasoknak, hogy tűz esetén a jármű belső terét elhagyhassák.
8. cikk
Gumiabroncsok besorolása
(1) A gumiabroncsokat a következő osztályokba kell besorolni:
a) C1 osztályú gumiabroncsok- elsődlegesen M1, N1, O1 és O2 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok;
b) C2 osztályú gumiabroncsok- elsődlegesen M2, M3, N, O3 és O4 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma egy kerékre szerelve ≤ 121, sebességkategória-jele pedig ≥ „N”;
c) C3 osztályú gumiabroncsok- elsődlegesen M2, M3, N, O3 és O4 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma az alábbiak egyike:
Egy abroncs több osztályba is besorolható, feltéve, hogy megfelel minden besorolási osztály vonatkozó előírásainak.
(2) Az ENSZ-EGB 30. és 54. előírásában szereplő terhelhetőségi jelzőszámok és a hozzájuk tartozó tömegek listáját kell alkalmazni.
9. cikk
Járművek gumiabroncsaira, a gumiabroncsok és az abroncsnyomás-ellenőrzőrendszerek beépítésére vonatkozó különös rendelkezések
(1) A jármű felszerelésének részét képező összes gumiabroncsnak, ideértve a tartalék abroncsot is, alkalmasnak kell lennie arra, hogy azt az adott járműhöz használni lehessen, különösen a méretei, a sebességi és a terhelhetőségi jellemzői tekintetében.
(2) Az M1 kategóriájú járművekbe megfelelő abroncsnyomás-ellenőrző rendszert kell beépíteni, amely szükség esetén, az optimális üzemanyag-fogyasztás és az útbiztonság érdekében képes a járművezetőt a jármű belsejében figyelmeztetni, ha az abroncsban nyomáscsökkenés lép fel. Ennek elérése érdekében megfelelő határértékeket kell meghatározni a műszaki előírásokban, amelyek lehetővé teszik ezen kívül a pontos abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek technológiailag semleges és költséghatékony kifejlesztését.
(3) Az összes C1 gumiabroncsnak meg kell felelnie a II. melléklet A. részében előírt nedves tapadási értékeknek.
(4) Az összes gumiabroncsnak meg kell felelnie a II. melléklet B. részében előírt gördülőellenállási értékeknek.
(5) Az összes gumiabroncsnak meg kell felelnie a II. melléklet C. részében a gördülési zajra előírt értékeknek.
(6) A (3), (4) és (5) bekezdés nem alkalmazandó az alábbiakra:
a)
azok a gumiabroncsok, amelyekre a megengedett névleges sebesség nem éri el a 80 km/h-t;
b)
azok a gumiabroncsok, amelyeknél a névleges felniátmérő legfeljebb 254 mm vagy legalább 635 mm;
c)
T típusú ideiglenes használatú tartalék gumiabroncsok;
d)
a kizárólag az első ízben 1990. október 1-jét megelőzően nyilvántartásba vett gépjárművekre történő felszerelésre tervezett gumiabroncsok;
e)
a vonótulajdonságok javítására szolgáló kiegészítő eszközökkel felszerelt gumiabroncsok.
(7) A II. melléklet B. és C. részében a gördülőellenállásra és a gördülési zajra vonatkozó előírások nem vonatkoznak a professzionális terepjáró gumiabroncsokra.
10. cikk
Fejlett járműrendszerek
(1) A 14. cikk (3) bekezdése a) pontjával összhangban megállapított kivételekre figyelemmel, az M2, M3, N2, és N3 kategóriájú járművekbe e rendelet előírásainak és a végrehajtási intézkedéseinek megfelelő fejlett vészfékező rendszert kell beépíteni.
(2) A 14. cikk (3) bekezdése a) pontjával összhangban megállapított kivételekre figyelemmel, az M2, M3, N2, és N3 kategóriájú járművekbe e rendelet előírásainak és a végrehajtási intézkedéseinek megfelelő, sávelhagyásra figyelmeztető rendszert kell beépíteni.
11. cikk
Sebességváltás-jelzők
A kézi sebességváltóval felszerelt, 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó M1 kategóriájú járművekbe, valamint azokba a kézi sebességváltóval felszerelt járművekbe, amelyekre a 715/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a típusjóváhagyást kiterjesztik, sebességváltás-jelzőt kell beépíteni e rendelet előírásaival és a végrehajtási intézkedéseivel összhangban.
12. cikk
Elektronikus stabilitásszabályozó rendszerek
(1) Az M1 és N1 kategóriájú járművekbe az e rendelet előírásainak és a végrehajtási intézkedéseinek megfelelő elektronikus stabilitásszabályozó rendszert kell beépíteni.
(2) A 2007/46/EK irányelv II. mellékletének A. szakasza 4.2. és 4.3. pontjaiban meghatározott terepjáró járművek kivételével, a következő járművekbe az e rendelet előírásainak és a végrehajtási intézkedéseinek megfelelő elektronikus stabilitásszabályozó rendszert kell beépíteni:
a)
M2 és M3 kategóriájú járművek, a több mint három hajtótengellyel rendelkezők, a csuklós és távolsági autóbuszok, valamint az I. vagy A. osztályú autóbuszok kivételével;
b)
N2 és N3 kategóriájú járművek, a több mint három hajtótengellyel rendelkezők, a 3,5-7,5 tonna össztömegű félpótkocsi-vontató közúti vontatók, és a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének A. szakasza 5.7. és 5.8. pontjában meghatározott különleges rendeltetésű járművek kivételével;
c)
O3 és O4 kategóriájú, légrugóval felszerelt járművek, a több mint három hajtótengellyel rendelkezők, a kivételes terhet szállító pótkocsik és az állóhelyekkel ellátott pótkocsik kivételével.
III. FEJEZET
A TAGÁLLAMOK KÖTELEZETTSÉGEI
13. cikk
Járművek, alkatrészek és önálló műszaki egységek típusjóváhagyása
(1) 2011. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerekre vonatkozó előírásokra hivatkozva meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást az M1 és N1 járműkategóriák olyan új típusai tekintetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
Az V. melléklet 1. táblázatában meghatározott végrehajtási időpontokat követően a nemzeti hatóságoknak az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerekre vonatkozó előírásokra hivatkozva meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást az M2, M3, N2, N3, O2, O3 és O4 kategóriájú járművek olyan új típusai tekintetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(2) 2012. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak az 5-8. cikk és a 9. cikk (2) bekezdése és a 11. cikk járműbiztonsági és gumiabroncsokra vonatkozó előírásaira hivatkozva meg kell tagadniuk:
a)
az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást az említett cikkekben és a végrehajtási intézkedéseikben megnevezett járműkategóriák olyan új típusai tekintetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek; valamint
b)
az ilyen járművekre tervezett új alkatrésztípusok, illetve az önálló műszaki egységek új típusai tekintetében az olyan alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre vonatkozó EK-típusjóváhagyást, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(3) 2012. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak a 9. cikk (1) és (3)-(7) bekezdése és a II. melléklet gumiabroncsokra vonatkozó előírásaira hivatkozva - kivéve a II. melléklet B. részének 2. táblázatában megadott gördülő-ellenállási határértékeket - meg kell tagadniuk az alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre vonatkozó EK-típusjóváhagyást olyan új gumiabroncs-típusok esetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
2013. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak a 9. cikk (1), (3) és (7) bekezdése, valamint a II. melléklet gumiabroncsokra vonatkozó előírásaira hivatkozva - kivéve a II. melléklet B. részének 2. táblázatában megadott gördülő-ellenállási határértékeket - meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást az M, N, és O járműkategóriák olyan új típusai tekintetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(4) Az V. melléklet 2. táblázatában meghatározott végrehajtási időpontokat követően a nemzeti hatóságoknak az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerekre vonatkozó előírásaira hivatkozva érvénytelennek kell tekinteniük a meglévő megfelelőségi igazolásokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában és meg kell tiltaniuk az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését az M2, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriájú olyan új járművek esetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(5) 2014. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak az 5., 6., 7., 8. cikkben, a 9. cikk (1)-(4) bekezdésében, a 11. cikkben, a 12. cikk (1) bekezdésében és a II. melléklet A. és B. részében foglalt járműbiztonsági és gumiabroncsokra vonatkozó előírásokra hivatkozva - a C3 gumiabroncsokra vonatkozó gördülőellenállási határértékek és a II. melléklet B. részének 2. táblázatában megadott gördülőellenállási határértékek kivételével:
a)
az említett cikkekben megnevezett kategóriájú új járművek esetében érvénytelennek kell tekinteniük a meglévő megfelelőségi igazolásokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában és meg kell tiltaniuk az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését az említett cikkekben megnevezett kategóriájú olyan új járművek esetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek; valamint
b)
meg kell tiltaniuk az ilyen járművekhez tervezett új alkatrészek vagy önálló műszaki egységek értékesítését és forgalomba helyezését, amennyiben az ilyen új alkatrészek vagy önálló műszaki egységek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(6) 2016. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak a gumiabroncsok gördülési zajára vonatkozó előírásokra, és a C3 gumiabroncsok tekintetében a gumiabroncsok gördülő-ellenállására is hivatkozva - a II. melléklet B. részének 2. táblázatában megadott gördülő-ellenállási határértékek kivételével:
a)
az M, N és O kategóriájú új járművek esetében érvénytelennek kell tekinteniük a meglévő megfelelőségi igazolásokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában és meg kell tiltaniuk az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amennyiben az ilyen járművek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek; valamint
b)
meg kell tiltaniuk az ilyen járművekhez tervezett olyan új gumiabroncsok értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(7) 2016. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak a gumiabroncsok gördülő-ellenállására vonatkozó előírásokra hivatkozva meg kell tagadniuk az alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre vonatkozó EK-típusjóváhagyást a gumiabroncsok olyan új típusai tekintetében, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet B. részének 2. táblázatában a gördülő-ellenállásra előírt határértékeknek.
(8) 2017. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak az gumiabroncsok gördülő-ellenállására vonatkozó előírásokra hivatkozva meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást az M, N és O járműkategóriák olyan új típusai tekintetében, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet B. részének 2. táblázatában a gördülő-ellenállásra előírt határértékeknek.
(9) 2018. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak:
a)
a C1 és C2 gumiabroncsok gördülő-ellenállására vonatkozó, a II. melléklet B. részének 2. táblázatában meghatározott határértékeket érintő előírásokra hivatkozva érvénytelennek kell tekinteniük a meglévő megfelelőségi igazolásokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában, az M, N és O kategóriájú olyan új járművek tekintetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek, és meg kell tiltaniuk az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amennyiben az ilyen járművek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek; valamint
b)
meg kell tiltaniuk az ilyen járművekhez tervezett olyan új gumiabroncsok értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet B. részének 2. táblázatában a gördülő-ellenállásra előírt határértékeknek.
(10) 2020. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak:
a)
a C3 gumiabroncsok gördülő-ellenállására vonatkozó, a II. melléklet B. részének 2. táblázatában meghatározott határértékeket érintő előírásokra hivatkozva érvénytelennek kell tekinteniük a meglévő megfelelőségi igazolásokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában az M, N és O kategóriájú új járművek tekintetében, és meg kell tiltaniuk az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amennyiben az ilyen járművek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek; valamint
b)
meg kell tiltaniuk az ilyen járművekhez tervezett olyan új gumiabroncsok értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet B. részének 2. táblázatában a gördülő-ellenállásra előírt határértékeknek.
(11) Az (5), (6), (9) és (10) bekezdésben meghatározott időpontokat megelőzően gyártott, valamint a II. melléklet előírásainak nem megfelelő C1, C2 és C3 gumiabroncsok a fent említett időpontokat követően legfeljebb 30 hónapig értékesíthetők.
(12) 2013. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak a 10. cikk járműbiztonsági előírásaira hivatkozva meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást az M2, M3, N2 és N3 járműkategóriák új típusai tekintetében, amennyiben ezek a járművek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(13) 2015. november 1-jei hatállyal a nemzeti hatóságoknak a 10. cikk járműbiztonsági előírásaira hivatkozva érvénytelennek kell tekinteniük a meglévő megfelelőségi igazolásokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában az M2, M3, N2 és N3 kategóriájú új járművek tekintetében, és meg kell tiltaniuk az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amennyiben az ilyen járművek nem felelnek meg e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
(14) A nemzeti hatóságoknak engedélyezniük kell az (1), (2) és (3) bekezdésben említett időpontokat megelőzően típusjóváhagyásban részesült járművek, alkatrészek és önálló műszaki egységek értékesítését és használatba vételét és továbbra is meghosszabbítják a jóváhagyást ezekre a járművekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre azon szabályozási aktus feltételei szerint, amely alapján a típusjóváhagyás eredetileg történt, kivéve ha az ezekre a járművekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó előírásokat e rendelet és végrehajtási intézkedései módosították, vagy újakkal egészítették ki.
A nemzeti hatóságoknak engedélyezniük kell az (1), (2) és (3) bekezdésben említett időpontot megelőzően típusjóváhagyásban részesült járművekhez tervezett cserealkatrészek és csereként használatos önálló műszaki egységek értékesítését és használatba vételét és ezekre továbbra is meghosszabbítják az EK-típusjóváhagyást, kivéve a csereabroncsokat, azon szabályozási aktus feltételei szerint, amely alapján a típusjóváhagyás eredetileg történt.
(15) Az (1)-(14) bekezdés sérelme nélkül, és a 14. cikkben említett végrehajtási intézkedések hatálybalépésére figyelemmel, a gyártó kérése esetén a nemzeti hatóságok az 5-12. cikk járműbiztonsági és gumiabroncsokra vonatkozó előírásaira hivatkozva:
a)
nem tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást egy új járműtípus tekintetében, illetve nem tagadhatják meg a alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre vonatkozó EK-típusjóváhagyást az alkatrészek vagy önálló műszaki egységek új típusa tekintetében, amenynyiben az ilyen jármű, alkatrész vagy műszaki egység megfelel e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek; illetve
b)
nem tilthatják meg egy új jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, illetve nem tilthatják meg egy új alkatrész vagy önálló műszaki egység értékesítését vagy forgalomba helyezését, amennyiben a jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység megfelel e rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.
IV. FEJEZET
VÉGREHAJTÁS
14. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Bizottság elfogadja a következő végrehajtási intézkedéseket:
a)
részletes szabályok a gépjárművek, azok pótkocsijai, alkatrészei és önálló műszaki egységei típusjóváhagyáshoz szükséges különös eljárások, vizsgálatok és műszaki előírások vonatkozásában, figyelemmel az 5-12. cikk rendelkezésire;
b)
részletes szabályok az olyan járművekre vonatkozó különleges biztonsági előírások tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen veszélyes árukat szállítanak közúton, a tagállamokon belül vagy azok között, tekintetbe véve az ENSZ-EGB 105. előírását;
c)
azon fizikai jellemzőknek és teljesítménykövetelményeknek a pontosabb meghatározása, amelyekkel a gumiabroncsoknak rendelkeznie kell ahhoz, hogy „különleges használatú abroncsnak”, „professzionális terepjáró abroncsnak”, „megerősített abroncsnak”, „extra teherbírású abroncsnak”, „téli gumiabroncsnak”, „T-típusú, átmeneti használatú pótgumiabroncsnak” vagy „vonóabroncsnak” minősüljenek a 3. cikk második bekezdésének 8-13. pontja értelmében;
d)
a II. melléklet B. és C. részeiben meghatározott gördülő-ellenállásra és gördülési zajra vonatkozó határértékeket módosító intézkedések, amennyiben erre a vizsgálati eljárások változásainak eredményeként szükség van, anélkül, hogy hátrányosan érintenék a környezetvédelem szintjét;
e)
részletes előírások a II. melléklet C. részének 1. pontjában említett zajszintek meghatározási eljárása tekintetében;
f)
a IV. mellékletet módosító rendelkezések, hogy az kiterjedjen a 97/836/EK határozat 4. cikkének (4) bekezdése értelmében kötelező ENSZ-EGB-előírásokra.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, a 10. cikk rendelkezéseire vonatkozó intézkedések kivételével, 2010. december 31-ig kell elfogadni.
A 10. cikk rendelkezéseire vonatkozó intézkedéseket 2011. december 31-ig kell elfogadni.
(3) A Bizottság elfogadhatja a következő végrehajtási intézkedéseket:
a)
az M2, M3, N2 és N3 kategóriák egyes járművei vagy járműosztályai tekintetében a 10. cikkben említett fejlett vészfékező rendszerek felszerelésének kötelezettsége alól mentesítő intézkedések, amennyiben költség-haszon elemzést követően és figyelembe véve valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot, ezen rendszerek alkalmazásáról kiderül, hogy az nem megfelelő az érintett jármű vagy járműosztályok vonatkozásában;
b)
2010. december 31-ig, költség-haszon elemzés alapján, a 13. cikk (11) bekezdésében megállapított időtartamot csökkentő intézkedések, amelyek az érintett gumiabroncs-osztályok és -kategóriák szerint különböztethetők meg.
(4) Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között kiegészítéssel történő módosítására irányuló, e cikkben említett intézkedéseket a 15. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
15. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a 2007/46/EK irányelv 40. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott „Műszaki Bizottság - Gépjárművek” elnevezésű bizottság (TCMV) segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdése, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
16. cikk
Szankciók jogsértés esetén
(1) A tagállamok megállapítják e rendelet rendelkezéseinek és végrehajtási intézkedéseinek a gyártó általi megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. Az előírt szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb 2011. február 20-ig, vagy adott esetben a vonatkozó végrehajtási intézkedések hatálybalépését követő tizennyolc hónapon belül értesítik a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot az említett rendelkezéseket érintő valamennyi későbbi módosításról.
(2) A szankcióval járó jogsértések típusai közé tartoznak legalább a következők:
a)
hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy visszahívást eredményező eljárások során;
b)
a típusjóváhagyáshoz használt vizsgálati eredmények meghamisítása;
c)
olyan adatok vagy műszaki leírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás visszavonásához vezethetnek.
17. cikk
Jelentéstétel
2012. december 1-jéig, majd azt követően háromévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére, amely adott esetben javaslatokat tartalmaz e rendelet vagy az egyéb vonatkozó közösségi jogszabályok módosítására, további biztonsági szempontok bevezetése érdekében.
18. cikk
A 2007/46/EK irányelv módosítása
A 2007/46/EK irányelv IV., VI. és XI. és XV. mellékletét e rendelet III. melléklete szerint kell módosítani.
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 70/221/EGK, a 70/222/EGK, a 70/311/EGK, a 70/387/EGK, a 70/388/EGK, a 71/320/EGK, a 72/245/EGK, a 74/60/EGK, a 74/61/EGK, a 74/297/EGK, a 74/408/EGK, a 74/483/EGK, a 75/443/EGK, a 76/114/EGK, a 76/115/EGK, a 76/756/EGK, a 76/757/EGK, a 76/758/EGK, a 76/759/EGK, a 76/760/EGK, a 76/761/EGK, a 76/762/EGK, a 77/389/EGK, a 77/538/EGK, a 77/539/EGK, a 77/540/EGK, a 77/541/EGK, a 77/649/EGK, a 78/316/EGK, a 78/317/EGK, a 78/318/EGK, a 78/549/EGK, a 78/932/EGK, a 89/297/EGK, a 91/226/EGK, a 92/21/EGK, a 92/22/EGK, a 92/24/EGK, a 92/114/EGK, a 94/20/EK, a 95/28/EK, a 96/27/EK, a 96/79/EK, a 97/27/EK, a 98/91/EK, a 2000/40/EK, a 2001/56/EK, a 2001/85/EK, és a 2003/97/EK irányelv 2014. november 1-jével hatályát veszti.
(2) A 92/23/EGK irányelv 2017. november 1-jével hatályát veszti.
(3) A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozást e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2011. november 1-jétől kell alkalmazni.
A 13. cikk (15) bekezdését, a 14. cikket, és a III. melléklet 1. a) iii., 1. b) iii. és 1. b) iv., 2. c), 3. a) iii., 3. b). iii., 3. c) iii., 3. d) iii., 3. e) iii. és 3. f) i. pontját 2009. augusztus 20-tól kell alkalmazni.
A III. melléklet 1. a) i., 1.b) i., 2. a), 3. a) i., 3. b) i., 3. c) i., 3. d) i., 3. e) i. és 3. f) ii. pontját 2014. november 1-jétől kell alkalmazni.
A III. melléklet 1. a) ii., 1. b) ii., 2. b), 3. a) ii., 3. b) ii., 3. c) ii., 3. d) ii., 3. e) ii. és 4. pontját 2017. november 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.