A Tanács 2930/86/EGK rendelete
(1986. szeptember 22.)
a halászhajók jellemzőinek meghatározásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
mivel a közös halászati politika keretében utalás történt a halászhajók jellemzőire, mint például hosszúság, szélesség, űrtartalom, az üzembe helyezés időpontja és a motorerő;
mivel azonos szabályokat kell alkalmazni a halászhajók jellemzőinek meghatározására annak érdekében, hogy egységesek legyenek a Közösségben a tevékenység gyakorlására vonatkozó feltételek;
mivel a véglegesen kiválasztott meghatározásoknak a lehető legjobban tükröznie kell az egyes tagállamok által a halászhajók jellemzőire jelenleg használt meghatározásokat; mivel e területen a közösségi fellépést a már meglévő szakosított nemzetközi szervezetek kezdeményezéseire kell alapozni;
mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet védnöksége alatt kidolgozott, a halászhajók biztonságáról szóló torremolinoszi nemzetközi egyezményt (1977) számos tagállam ratifikálta, valamint a 80/907/EGK [3] ajánlás alapján mindegyiknek ratifikálnia kell;
mivel az említett szervezet égisze alatt 1969-ben Londonban kidolgozott, a hajók köbözésére vonatkozó nemzetközi egyezményt a Luxemburgi Nagyhercegség és a Portugál Köztársaság kivételével már valamennyi tagállam ratifikálta;
mivel a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által felállított, a belsőégésű motorokra vonatkozó szabványokat a tagállamok széles körben alkalmazzák,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Általános rendelkezések
A halászhajók jellemzőiről szóló, e rendeletben elfogadott meghatározásokat valamennyi halászattal kapcsolatos közösségi szabályra alkalmazni kell.
2. cikk
Hosszúság
(1) A hajó hossza az a teljes hosszúság, amely egy egyenes vonal mentén mérve a hajóorr legelső és a tat leghátsó pontja közötti távolság.
E meghatározás céljára:
a) a hajóorr magába foglalja a vízzáró hajótestet, a mellső felépítményt, a rögzített tat és elülső mellvédet, de nem tartozik bele az orrárbóc és a fedélzeti korlát;
b) a hajó tatja magába foglalja a vízzáró hajótest szerkezetét, a tükröt, a farfedélzetet, vonóhálórámpát és mellvédet, de nem tartozik bele a fedélzeti korlát, a hátsó kitámasztó rúd, a főgép, a kormány és kormánymeghajtás, sem a búvárlétra és -dobogó.
A hajó teljes hosszát méterben, két tizedesjegynyi pontossággal kell meghatározni.
(2) Amikor a közösségi jogszabályok a függélyek közötti hosszúságot említik, akkor ez a halászhajók biztonságáról szóló torremolinoszi nemzetközi egyezmény által meghatározottak szerint az elülső és a hátsó függélyek között mért távolságot jelenti.
A függélyek közötti hosszúságot méterben, két tizedesjegynyi pontossággal kell meghatározni.
3. cikk
Szélesség
A hajó szélessége a hajók köbözésére vonatkozó nemzetközi egyezmény I. mellékletében meghatározott maximális szélességet jelenti.
A hajó teljes szélességét méterben, két tizedesjegynyi pontossággal kell meghatározni.
4. cikk
Űrtartalom
(1) A hajó űrtartalma bruttó űrtartalom, a hajók köbözésére vonatkozó nemzetközi egyezmény I. mellékletében meghatározottak szerint.
(2) Amikor a közösségi szabályok nettó űrtartalmat említenek, akkor azt az említett I. melléklet szerint kell meghatározni.
5. cikk
A motorerő
(1) Az egyes motorok lendkerekénél leadott maximális állandó teljesítmény a motorerő, amely mechanikai, elektromos, hidraulikus vagy egyéb módon a hajó meghajtására használható. Amennyiben csökkentő áttétel van a motorba építve, a teljesítményt a csökkentő áttétel kimenő tengelyén kell mérni.
A motor által meghajtott segédgépek vonatkozásában nem lehet levonni az összteljesítményből.
A motor teljesítményét kilowattban (kW) kell kifejezni.
(2) Az állandó motorerőt a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet 1981. októberi ISO 3046/1 sz. nemzetközi szabvány második kiadásának ajánlásában elfogadott követelményeikkel összhangban kell meghatározni.
(3) A 2. bekezdésben előírt műszaki fejlődéshez szükséges módosításokat a 170/83/EGK rendelet [4] 14. cikkében előírt eljárás szerint kell elvégezni.
6. cikk
Üzembe helyezés időpontja
Az üzembe helyezés időpontja a hivatalos biztonsági bizonyítvány első kiadásának ideje.
Amennyiben hivatalos biztonsági bizonyítványt nem állítottak ki, akkor a hajónak a halászhajók hivatalos nyilvántartásában szereplő első bejegyzését kell az üzembe helyezés időpontjának tekinteni.
Abban az esetben, ha a halászhajó e rendelet hatálybalépése előtt már üzemben volt, akkor a hajónak a halászhajók hivatalos nyilvántartásában szereplő első bejegyzését kell az üzembe helyezés időpontjának tekinteni.
7. cikk
Záró rendelkezések
(1) Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.
(2) Azoknak a halászhajóknak a jellemzőire, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt már üzemben voltak, a 2., 3., 4. és 5. cikk rendelkezéseit csak 1994. július 18-től kell alkalmazni, kivéve azokat az eseteket, amikor ezeket a hajókat a rendelet hatálybalépése és 1994. július 18-a között átépítik.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1986. szeptember 22-én