A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. április 26.)
a C 39/03 (korábbi NN 119/02) állami támogatási programról, amelyet Görögország hajtott végre a légi fuvarozók javára a 2001. szeptember 11-14. között elszenvedett veszteségek nyomán
(az értesítés a C(2006) 1580. számú dokumentummal történt)
(csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/768/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett cikkeknek megfelelően felkérték az érdekelteket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
Az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének alkalmazása keretében a görög közlekedési miniszter 2002. szeptember 24-i, a Bizottságnál 2002. szeptember 26-án TREN (2002) A/66844 hivatkozási számon iktatott levelében a 2001. szeptember 11-i merényletek következtében a légi fuvarozók által elszenvedett veszteségek enyhítésére irányuló programot jelentett be a Bizottságnak.
(2)
Mivel a programot a Bizottság általi hivatalos jóváhagyás előtt hajtották végre, NN 119/2002 számon nem bejelentett támogatásként vették nyilvántartásba. E tényről a Bizottság szolgálatai 2002. október 28-án tértivevényes levélben értesítették a görög hatóságokat (TREN (2002) D/17401).
(3)
A Bizottság 2003. május 27-i levelében tájékoztatta Görögországot határozatáról, amely szerint e támogatás tekintetében megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(4)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a szóban forgó támogatással kapcsolatban.
(5)
A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az érdekelt felek részéről.
(6)
Görögország az eljárás megindítására vonatkozó első észrevételeit a 2003. december 3-án kelt és a Bizottságnál 2003. december 10-én az SG (2003) A/12211 hivatkozási számon iktatott levelében tette meg.
(7)
E levélben Görögország bejelentette, hogy további információkat fog benyújtani. Mivel ezt mégsem tették meg, a Bizottság szolgálatai 2004. március 15-i levelükben (TREN D (2004) 4128) utolsó lehetőséget biztosítottak a görög hatóságoknak, hogy az információkat tizenöt napon belül benyújtsák; a Bizottság jelezte a görög hatóságoknak, hogy amennyiben ezt nem teszik meg, a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján hozza meg döntését. A görög hatóságok erre a levélre nem válaszoltak.
2. A BEJELENTETT TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
(8)
Az egyesült államokbeli 2001. szeptember 11-i terrortámadások nyomán a légtér egyes részeit több napra lezárták. Ez különösen az Egyesült Államok légtere esetében volt így, amely 2001. szeptember 11. és szeptember 14. között teljesen le volt zárva, és csak 2001. szeptember 15-től nyitották meg fokozatosan újra a légi forgalom előtt. Más államok is hasonló intézkedések meghozatalára kényszerültek területük egészére vagy egy részére vonatkozóan.
(9)
Emiatt ezen kezdeti időszak alatt a légitársaságoknak törölniük kellett az érintett légteret használó járatokat. Ugyanígy, a légitársaságok veszteséget szenvedtek a forgalom további részét érintő zavarok következtében, illetve amiatt, hogy az utasok egy részét nem tudták végső célállomásukra eljuttatni.
(10)
Az események kiterjedtsége és váratlansága, valamint a légitársaságok számára okozott költségekre tekintettel a tagállamoknak mérlegelniük kellett rendkívüli kártalanítási intézkedések elfogadását.
(11)
Az e határozat tárgyát képező program a légitársaságok által a 2001. szeptember 11-15. közötti időszakban elszenvedett veszteségekért való kártalanításról rendelkezik; a bejelentett program azonban az ezen időszakon kívül felmerült költségek megtérítéséről is rendelkezik.
(12)
A görög hatóságok a bejelentett program alátámasztásaként azzal érvelnek, hogy az Egyesült Államok légterének lezárása 2001. szeptember 14-ét követően is közvetlen következményekkel járt a légitársaságokra nézve, mivel az Olympic Airways New Yorkba tartó szeptember 16-i járatát az ottani leszállás lehetségességére vonatkozó információk hiányában megelőző jelleggel törölték. Ugyanígy kártalanítást nyújtottak a 2001. szeptember 15-ére vonatkozó költségek után is.
(13)
A támogatható légitársaságok a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet (3) alapján a görög hatóságok által kiadott működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozók.
(14)
A görög hatóságok kifejtették, hogy konzultáltak az összes jogosult légitársasággal; a helyi hatóságok 2001. október 24-i és 2001. december 5-i levelükben az összes görög légitársaságot felhívták kártalanítás iránti kérelem benyújtására, de csak három társaság nyújtott be ilyen kérelmet. A három társaság egyike, az Axon Airlines 2001. december 3-án, vagyis a kifizetések 2002 júliusában történő teljesítése előtt beszüntette tevékenységét; Görögország ezért úgy döntött, e társaság számára nem folyósít kártalanítást, mivel annak célja az volt, hogy lehetővé tegye a társaságok számára tevékenységük folytatását anélkül, hogy a merényletek következtében felmerült költségek túlzottan megterhelnék őket. A másik két társaság, amelyek javára a kifizetéseket ténylegesen teljesítették, az Olympic Airways (a továbbiakban: OA) és az Aegean Cronus (a továbbiakban: AC) volt.
(15)
Bejelentésükben a görög hatóságok jelezték, hogy az e társaságok számára kifizetett összegek 4 827 586 eurót tesznek ki az OA esetében és 140 572 eurót az AC esetében, vagyis a görög hatóságok 2002. szeptember 24-én összesen 4 968 158 euro összegű támogatást jelentettek be. Az összegeket az e tárgyban elfogadott görög törvénynek megfelelően a görög repülőterek korszerűsítésére szánt „TASS” és „TAEA” alapokból folyósították.
(16)
A görög hatóságok jelezték, hogy a társaságok megkapták a Bizottság 2001. november 14-i levelének másolatát, és hogy ez képezte a kártalanítási kérelmek alapját.
(17)
Görögország azon veszteségeket, amelyek tekintetében kártalanítás nyújtható, a légi fuvarozók által elszenvedett és közvetlenül az eseményekhez kapcsolódó veszteségként határozta meg; ezek magukban foglalják az utasszállításból és az áruszállításból eredő bevételek kiesését, a rendeltetési helyüket el nem ért termékküldemények megsemmisítéséből eredő veszteségeket, a légtérzár miatt a járatok eltereléséből és a légi járművek által más reptereken töltött időből eredő költségeket, valamint az utasok és a légi járatok személyzete elszállásolásának költségeit.
(18)
A bejelentés szerint a kártalanításra jogosító veszteségek nem korlátozódtak azokra az útvonalakra, amelyeket az egyes államoknak az események után hozott, a légtér egy részének lezárására vonatkozó döntése közvetlenül érintett; a veszteségek az üzemeltetők teljes hálózatára vonatkoztak, és a kártalanítást a hálózatuk egészén elszenvedett teljes veszteség után folyósították.
(19)
Görögország a kedvezményezettekre vonatkozóan többé-kevésbé részletes információkat közölt a Bizottsággal.
(20)
Görögország a bejelentésben tájékoztatta a Bizottságot, hogy a kártalanítás teljes összege kevesebb volt, mint a társaság forgalmának 4/365-öd része. A kártalanítás nem csak az Egyesült Államokba, Kanadába és Izraelbe tartó járatokat érintette, hanem a társaság hálózatának egészét.
(21)
A kártalanítás összege, vagyis az 1 645 000 000 GRD (4 827 586 EUR) az alábbiak szerint oszlott meg:
1.
Az utasforgalommal összefüggő bevételkiesések
E bevételek kerekítve 1 390 000 000 GRD-t (vagyis 4 079 237 EUR) tettek ki, ebből körülbelül 1 234 500 000 GRD (3 622 894 EUR) vonatkozott a 2001. szeptember 11-15. közötti időszakra; ebből körülbelül 821 000 000 GRD (2 409 393 EUR) felelt meg az észak-atlanti légtérben elszenvedett veszteségnek. A fennmaradó körülbelül 413 000 000 GRD (1 212 203 EUR) a társaság hálózatának többi részén, vagyis lényegében a hazai és az európai hálózaton elszenvedett veszteségeknek felel meg, de ide tartozik a Közel-Kelet, Afrika, Ausztrália és Ázsia is.
Körülbelül 150 000 000 GRD (440 206 EUR) összeg az észak-atlanti hálózaton 2001. szeptember 16-án elszenvedett veszteségnek felel meg.
A görög hatóságok kifejtették, hogy a kártalanítás összegét oly módon számították ki, hogy a társaság által a meghatározott időszakban bonyolított forgalmat összevetették a megelőző hét megfelelő napjain a társaság által bonyolított forgalommal, majd ezt a 2000. év megfelelő időszakában mutatkozó fluktuációnak megfelelően kiigazították. A veszteséget minden egyes célállomás-kategória esetében az ezen időszakban jellemző átlagár alapján számították ki.
2.
Egyéb kiesett bevételek és felmerült költségek
Itt elsősorban a következőkről van szó:
a)
áruszállításból eredő bevételek kiesése: 95 000 000 GRD, vagyis 278 797 EUR,
b)
áruk megsemmisítésével összefüggő költségek: 6 000 000 GRD, vagyis 17 608 EUR,
c)
a kiegészítő biztonsági ellenőrzésekkel összefüggő költségek: összesen 19 000 000 GRD, vagyis 55 759 EUR,
d)
már elindult járatok törlésével és elterelésével, valamint a gépekre külföldön elrendelt felszállási tilalommal összefüggő költségek: 17 384 737 GRD, vagyis 51 019 EUR,
e)
a hazaszállító járatok (ún. „ferry flights”) (4) rendkívüli költségei: 163 000 000 GRD, vagyis 478 357 EUR,
f)
szállásköltségek és túlóradíjak: 50 000 000 GRD, vagyis 146 735 EUR.
3.
Érvényesített levonások
A levonások a megtakarított üzemanyagra vonatkoztak, 95 000 000 GRD, azaz 278 797 EUR összegben.
(22)
Görögország jelezte a Bizottságnak, hogy a teljes kártalanítás megállapítására hasonló alapon került sor, azonban annak összege kifejezetten alacsonyabb volt, mivel a társaság nem rendelkezett transzatlanti járatokkal. A kártalanítás 47 900 000 GRD-t, vagyis 140 572 EUR-t tett ki.
(23)
A Bizottság a támogatási program Szerződéssel való összeegyeztethetőségére vonatkozó kétségei miatt hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott, tekintettel egyrészt az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az egyesült államokbeli terrorcselekmények légiközlekedési ágazatra gyakorolt következményeiről szóló, 2001. október 10-i bizottsági közlemény (5) (a továbbiakban: 2001. október 10-i közlemény) 35. pontjában megjelölt időszak túllépésre, másrészt - és különösen - a rendkívüli események hiányára és 2001. szeptember 14-ét követően a kártalanításra jogosító veszteségek jellegének megváltozására.
3. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(24)
A Bizottsághoz az egy hónapos határidőn belül egyetlen érdekelt harmadik fél sem nyújtott be észrevételt.
4. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(25)
A görög hatóságok az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt egy hónapos határidőn belül nem juttattak el a Bizottsághoz további észrevételeket. A görög hatóságok 2003. július 23-i, a Bizottságnál július 28-án TREN (2003) A/26329 hivatkozási számon iktatott levele a 2003. május 27-i határozatra adott választ tartalmazott, azonban tartalma csak a bizalmas információk közzététel céljából való elhagyására vonatkozott. A görög hatóságok végül a Bizottság első határozattervezetének elkészítését követően, 2003. december 3-án nyújtottak be észrevételt. Ugyanebben a levélben bejelentették egy további beadvány benyújtását is, azonban az észrevételek kiegészítésére vonatkozó újabb felszólítás ellenére, amelyet a Bizottság szolgálatai 2004. március 15-én küldtek meg Görögországnak, a bejelentett kiegészítést nem küldték meg.
(26)
2003. december 3-i levelükben a görög hatóságok a bejelentésben foglaltaktól eltérő módon részletezték az OA tekintetében bejelentett összegek egy részét; nevezetesen többek között a 2001. szeptember 11-14. közötti időszakra, valamint a szeptember 14-ét követő időszakra vonatkozó összegeket. Az AC tekintetében bejelentett összegekről nem nyilatkoztak.
1. Az OA által a 2001. szeptember 11-14. közötti időszakban elszenvedett károk
(27)
Görögország kifejtette, hogy az OA által 2001. szeptember 11-14. között elszenvedett veszteségekre az Egyesült Államok, Kanada és Izrael légtere lezárásának következményeként került sor. Emiatt 6 transzatlanti oda-vissza járatot, valamint egy Izraelbe tartó menettérti járatot töröltek; az e járatokon utazni kívánó, igazolt utasok száma és az utasonkénti átlagos bevétel alapján Görögország kijelentette, hogy az OA 654 650 000 GRD, vagyis körülbelül 1 921 203 EUR összegű kárt szenvedett, amelynek alapján kártalanításra volt jogosult.
(28)
A görög hatóságok ezenkívül kiemeltek két további költséget, amelyek az OA-nál ezen időszak alatt merültek fel. Az első ilyen költség annak következtében merült fel, hogy egy repülőgép az egész érintett időszak alatt Kanadában tartózkodott; ez 12 967 457 GRD-t, azaz körülbelül 38 056 EUR-t tett ki. A második ilyen költség egy szeptember 11-én Athénból az Egyesült Államokba tartó járat visszafordulásához kapcsolódik, és 1 165 600 GRD-t, vagyis 3 421 EUR-t tett ki.
(29)
A Görögország által az OA tekintetében előadott, a 2001. szeptember 11-14-ig tartó időszakra vonatkozó költségek összesen 668 783 057 GRD-t, azaz körülbelül 1 962 680 EUR-t tettek ki.
2. Az OA által 2001. szeptember 14-ét követően elszenvedett károk
(30)
Görögország az OA-nál 2001. szeptember 14. után felmerült további költségekre is hivatkozik, amelyek három, szeptember 15-i és 16-i transzatlanti (egy az Egyesült Államokba és két Kanadába tartó) menettérti járattal függtek össze. Az e járatokon utazni kívánó igazolt utasok és az utasonkénti átlagos bevétel alapján Görögország kijelentette, hogy az OA 333 000 000 GRD összegű kárt szenvedett, amely után kártalanítás nyújtható. Görögország kijelentése szerint ezen összeg 1 270 726 EUR-nak felel meg; meg kell azonban jegyezni, hogy itt kétségkívül számítási hibáról van szó, mivel a drachma eurozónába való belépéskori árfolyamának - vagyis az 1 EUR = 340,75 GRD árfolyamnak - az alkalmazásával körülbelül 977 257 EUR összeget kapunk.
(31)
A 2001. szeptember 15-én New Yorkba tartó járatot résidő hiányában törölték; bár a JFK repülőteret szeptember 14-én athéni idő szerint 23 órakor újból megnyitották, a résidők iránti nagy igény miatt az OA nem tudott résidőhöz jutni. Görögország előadta, hogy kérte az OA-tól ezen helyzet igazolását, amelyet a Bizottságnak is meg kellett volna küldenie. Mivel a Bizottsághoz további levél nem érkezett, erre nem került sor.
(32)
A szeptember 15-én és 16-án Kanadába tartó járatokat törölték, mivel a repülőgép Kanadában tartózkodásra kényszerült, és későn tért vissza. Görögország előadja, hogy az OA-nak más tervezett légi járatok miatt szeptember 15-én nem állt rendelkezésére másik távolsági repülőgép. A szeptember 16-i járatot illetően az érintett repülőgép késői visszatérése nem tette lehetővé a műszaki ellenőrzések elvégzését és a Kanadába induló újabb járat számára leszállási résidők megszerzését, ezért az OA törölte a járatot.
(33)
Az OA-nál felmerült és említett költségek második típusa az OA által biztosított hazaszállító járatokhoz kapcsolódik; 3 járatról van szó (egy az Egyesült Államokba indult 2001. szeptember 18-án, kettő pedig Kanadába, szeptember 20-án és 26-án), amelyeket a görög hatóságok szerint azért biztosítottak, mivel az Egyesült Államok, illetve Kanada kormánya nyomást gyakorolt az OA-ra az utasok Athénból Észak-Amerikába történő hazaszállítása érdekében. Az érintett utasok a rendes jegyárat fizették, de a repülőgépek üresen tértek vissza Athénba. A visszautak költsége, amelyet az ún. blokkórák, vagyis a repülőgépek repülési ideje alapján számítottak ki, összesen 166 051 680 GRD-t, vagyis körülbelül 487 312 EUR-t tett ki.
(34)
A Görögország által az OA tekintetében előadott, a 2001. szeptember 14-ét követő időszakra vonatkozó költségek összesen 499 051 680 GRD-t, azaz körülbelül 1 464 569 EUR-t tettek ki. A Görögország által 2003. december 3-i levelében előadott állítások összessége tehát arra irányul, hogy az összes érintett időszak tekintetében 1 167 834 737 GRD, vagyis körülbelül 3 427 249 EUR összegű kártalanítást igazoljon.
5. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(35)
A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében eltérő rendelkezés hiányában a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott minden olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(36)
A légitársaságoknak nyújtott támogatások a légitársaságoknak biztosított állami forrásnak minősülnek, és így nyilvánvaló gazdasági előnyt jelentenek ezek számára.
(37)
A szóban forgó, a légi közeledési ágazatra irányuló intézkedés jellegét tekintve szelektív. Ezenkívül a program által kedvezményezett légitársaságok kifejezetten meg voltak határozva.
(38)
A légi közlekedési szolgáltatások piacán, amely 1993. január 1., a 2407/92/EGK rendelet, a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet (6) és a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól szóló, 1992. július 23-i 2409/92/EGK tanácsi rendelet (7) hatálybalépése óta liberalizált, az egyes tagállamok légitársaságai versenyben állnak a más tagállamok légitársaságaival. A jelen ügyben a bejelentés szerint támogatásra jogosult légitársaságok aktívan tevékenykednek a közösségi piacon. Az e légitársaságoknak nyújtott támogatások és a számukra ebből eredő előnyök érintik a tagállamok közötti kereskedelmet és alkalmasak a verseny torzítására.
(39)
Az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és csak akkor tekinthetők a Szerződéssel összeegyeztethetőnek, ha az előírt mentességek valamelyikének hatálya alá tartoznak.
(40)
A 87. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában előírt mentességek nem alkalmazhatók, mivel a jelen ügyben nem a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásról vagy a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország egyes területeinek nyújtott támogatásról van szó.
(41)
Mivel szintén nem az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatásról, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, vagy az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatásról van szó, a 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában biztosított mentességek sem jöhetnek szóba.
(42)
Végül a 87. cikk (3) bekezdésének b) és d) pontjában biztosított mentességek, amelyek valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásra, illetve a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra vonatkoznak, a jelen ügyben szintén nem relevánsak.
(43)
A Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében a közös piaccal összeegyeztethető: „a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás”. 2001. október 10-i közleményében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2001. szeptember 11-i események a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontja értelmében vett rendkívüli eseménynek tekinthetők.
(44)
A 2001. október 10-i közlemény 35. pontjában a Bizottság kifejti, hogy mely feltételeket tart szükségesnek ahhoz, hogy úgy tekintse, az ezen eseményekhez kapcsolódó kártalanítások eleget tesznek a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjában foglalt feltételeknek:
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2001. szeptember 11. és14. közötti amerikai légtérzárból közvetlenül eredő költségek a 2001. szeptember 11-i események közvetlen következményei. Következésképpen a tagállamok e költségek után a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján kártalanítást nyújthatnak, amennyiben az alábbi feltételeknek eleget tesznek:
-
a kártalanítást megkülönböztetéstől mentesen, az adott tagállam valamennyi légitársaságának nyújtják;
-
a kártalanítás kizárólag a 2001. szeptember 11. és 14. között, az amerikai hatóságok által elrendelt légtérzár következtében keletkezett költségekre vonatkozhat;
-
a kártalanítás összegét pontosan és objektíven kell meghatározni, oly módon, hogy az adott légitársaság által az érintett négy nap alatt bonyolított forgalmat össze kell vetni az ugyanazon légitársaság által a megelőző héten bonyolított forgalommal, a 2000. év megfelelő időszakában mutatkozó fluktuációnak megfelelően kiigazítva. A kártalanítás maximális összege, amelynek megállapítása során egyaránt figyelembe kell venni a felmerült és az elkerült költségeket, az e négy nap tekintetében megfelelően megállapított bevételkiesésnek felel meg. Ezen összegnek azonban alacsonyabbnak kell lennie, mint a vállalkozás forgalmának négy háromszázhatvanötöde.
(45)
A Bizottság megállapítja, hogy annak ellenére, hogy hivatalosan csak három légitársaság kért a felmerült költségek utáni kártalanítást, a program alapján az érintett tagállam által kiadott működési engedéllyel rendelkező valamennyi légifuvarozó jogosult támogatásra. A három közül az egyik, az Axon Airlines kizárása arra hivatkozással, hogy a programról a vállalkozásokat értesítő levél kiküldése, valamint a támogatás folyósítása idején már nem működött, nem teszi a programot diszkriminatívvá. Az intézkedés tehát nyilvánvalóan megkülönböztetéstől mentesen került kialakításra. A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy Görögország válaszában csak az OA-nál felmerült költségekre és az e társaság által kapott kártalanításra vonatkozó adatokat szolgáltatott, az AC-re vonatkozóan semmilyen információval nem szolgált.
(46)
A fentiekben bemutatott kártalanítások nagy részben a Bizottság által a 2001. október 10-i közleményben említett és az e tárgyban hozott korábbi határozataiban (8) figyelembe vett, 2001. szeptember 11-14-ig terjedő időszakra vonatkoztak; ugyanakkor azonban 2001. szeptember 15-ét és az ezt követő időszakot is érintették.
(47)
2001. október 10-i közleményében a Bizottság elfogadta az amerikai hatóságok által elrendelt légtérzár közvetlen következményeiért nyújtandó kártalanítás elvét. A bizottsági közlemény alkalmazásának gyakorlati szabályait a Bizottság szolgálatainak a tagállamokhoz intézett, 2001. november 14-i levele rögzítette; e levél különösen az „amerikai légtérben a teljes forgalomra elrendelt felszállási tilalom és az ennek következtében az európai légtérben beálló zavarok” között megállapítandó közvetlen kapcsolatra hivatkozott. E tekintetben a szóban forgó intézkedés, mint azt a görög hatóságok az eljárás megindítására adott válaszukban kifejtették, a légtérzár - így az észak-amerikai (Egyesült Államok és Kanada) és az izraeli légtérzár - által érintett útvonalakra vagy hálózatokra korlátozott kártalanításról rendelkezik. Ezt az elvet a Bizottság az e tárgyban hozott korábbi határozataiban (9) alkalmazta.
(48)
A 2001. szeptember 11-14. közötti időszakot és az ezen időszak alatt elszenvedett, a légtérzárhoz közvetlenül kapcsolódó veszteségeket illetően az intézkedés tehát megfelel a Bizottság által e tekintetben megállapított korlátozásoknak és különösen a közvetlen kapcsolat követelményének, amelynek a kártalanításra jogosító költség és a légtérzár között kell fennállnia.
(49)
A kártalanításra jogosító működési veszteségek kiszámításának módja a bizottsági közleményben megállapított módszeren alapul, amelynek részletes számítási szabályait a Bizottság szolgálatainak 2001. november 14-i, a tagállamokhoz intézett levele tartalmazta; az érintett négy nap alatt elszenvedett bevételkiesést a törölt járatokra jegyet foglalt utasok száma alapján állapították meg. Az utasonkénti veszteség teljes értékét illetően a görög hatóságok válaszukban kifejtették, hogy az az OA által elszenvedett tényleges veszteségnek, vagyis 654 650 000 GRD, azaz körülbelül 1 921 203 EUR összegű kárnak felelt meg.
Ugyanígy, a további kártalanításra jogosító költségek, amelyek az érintett időszakban egy repülőgép elhúzódó kanadai tartózkodásával függtek össze és 12 967 457 GRD-t (körülbelül 38 056 EUR-t) tettek ki, valamint 2001. szeptember 11-én egy eredetileg az Egyesült Államokba tartó gép Athénba történő visszairányításának költségei, ami további 1 165 600 GRD-t, vagyis 3 421 EUR-t tett ki, szintén ezt a megközelítést követi.
Végül pedig a tagállam által alkalmazott, a forgalom 4/365-ödének megfelelő felső korlát megfelel a Bizottság által meghatározottnak.
A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy ez a számítás a közleményben meghatározott, a négy nap alatt elszenvedett nettó bevételkiesésnek megfelelő maximális összeg keretén belül marad.
(50)
Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a Görögország által az OA javára a 2001. szeptember 11-14. közötti légtérzárra tekintettel elfogadott és 668 783 057 GRD, vagyis körülbelül 1 962 680 EUR összegű intézkedések megfelelnek a 2001. október 10-i közleményben rögzített szabályoknak; következésképpen az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek.
(51)
A Bizottság 2001. október 10-i közleményének 35. pontjában elismerte ugyan az Egyesült Államokban 2001. szeptember 11 és 14. között bevezetett légtérzár „rendkívüli esemény” jellegét és az e légtérzárból eredő veszteségekért nyújtott kártalanítások Szerződéssel való összeegyeztethetőségét, nem fogadta el ugyanakkor, hogy az e légtérzárral közvetett módon összefüggő egyéb károkért nyújtott kártalanítást is ilyennek tekintse. Ez a helyzet különösen a légitársaságok által a légtér szeptember 15-i újbóli megnyitását követően elszenvedett veszteségek esetében.
(52)
A Bizottság 2001. október 10-i közleményében kifejtette, hogy a kártalanításra jogosító veszteségeknek „az … elrendelt légtérzár következtében keletkezett” veszteségeknek kell lenniük.
(53)
A Bizottság megállapítja ugyanakkor, hogy szeptember 14-ét követően nem volt fennakadás a közlekedésben, kizárólag a légi járatok érintett légitársaságok általi korlátozott üzemeltetéséről beszélhetünk.
(54)
Ez a helyzet a Görögország által az OA javára tett intézkedések esetében is, amelyek elsősorban a szeptember 15-én és 16-án nem indított tengeren túli - egy Egyesült Államokba tartó és kettő Kanadába tartó - három menettérti járatot érintettek, ami az OA számára 333 000 000 görög GRD, azaz körülbelül 977 257 EUR kárt jelentett.
(55)
Először is a New York-i résidő hiányát illetően ugyanis Görögország megerősíti, hogy a JFK repülőtér szeptember 14-én athéni idő szerint 23 órakor újból megnyitott, és az OA csak azért nem tudott résidőt foglalni, mert sokan nyújtottak be résidő iránti kérelmet. A Bizottság nem rendelkezik egyéb adatokkal annak okáról, hogy egyéb légitársaságokkal ellentétben miért nem szereztek résidőt. Mindenesetre megdőlt tehát az Egyesült Államokba történő repülés általános lehetetlenségére irányuló állítás.
(56)
Ugyanígy a szeptember 15-én és 16-án Kanadába tartó járatok törlése az OA döntéseinek következménye volt, akár amiatt, hogy a társaságnak nem állt rendelkezésére másik távolsági repülőgép és inkább más tervezett járatok biztosítását választotta, akár amiatt, hogy az OA nem tudta időben elvégezni a műszaki ellenőrzést és nem tudott résidőket szerezni, aminek következtében végül törölte a járatot.
(57)
Ugyanígy, az OA által 2001. szeptember 18-án az Egyesült Államokba és 2001. szeptember 20-án és 26-án Kanadába indított és 166 051 680 GRD, vagyis körülbelül 487 312 EUR költséggel járó hazaszállító járatokat illetően maguk a görög hatóságok jelentették ki, hogy ezeket az Egyesült Államok, illetve Kanada kormánya által az utasok Athénból Észak-Amerikába való hazaszállítása érdekében az OA-ra gyakorolt nyomás hatására biztosították. Ezek tekintetében tehát az OA döntéséről volt szó, a jóval a légtérzár időszaka után indított járatokra vonatkozóan. Ez az eljárás automatikusan kizárja a valamely tagállam általi bármilyen finanszírozást. Ha e járatokat adott esetben valóban harmadik állam rendelte meg, úgy az OA feladata - amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez módjában áll -, hogy ezen államoktól költségei megtérítését kérje.
(58)
A Bizottság - a más határozataiban (10) következetesen megállapítottakhoz hasonlóan - a szeptember 11-i merényletek közvetett következményeit, mint például a légitársaságok szeptember 15-től felmerülő üzemeltetési nehézségeit, nem helyezheti azonos szintre a merényletek közvetlen következményeivel, nevezetesen szeptember 14-ig a légtér egyes részeinek teljes lezárásával és ennek következtében a légitársaságok számára a légtér használatának lehetetlenségével. A merényletek közvetett következményei a világgazdaság számos ágazatában sokáig, többé-kevésbé elhúzódó módon érezhetőek voltak, de bármely más gazdasági vagy politikai válsághoz hasonlóan ezek a nehézségek, bármennyire súlyosan érintik is a gazdasági szereplőket, nem minősülnek rendkívüli eseménynek, és következésképpen nem teszik lehetővé a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazását.
(59)
A Bizottság ezért a program Szerződéssel való összeegyeztethetetlenségéről határoz a 2001. szeptember 14-ét követő időpontok tekintetében és különösen a Görögország által az OA-ra vonatkozóan és a 2001. szeptember 14-e utáni időszakok tekintetében benyújtott költségek vonatkozásában, amelyek 499 051 680 GRD-t, vagyis körülbelül 1 464 569 eurót tesznek ki, nemcsak a 2001. október 10-i közlemény 35. pontjában szereplő időszak túllépése, hanem és különösen valamely rendkívüli esemény hiánya és a kártanításra jogosító - az időszak meghosszabbodása által okozott - veszteség természetének változása miatt is. E működési támogatások a Szerződés egyéb rendelkezései alapján sem engedélyezhetők. A 2001. szeptember 14-ét követő időszakra vonatkozó támogatások tehát összeegyeztethetetlenek a Szerződéssel. A Bizottság e tekintetben megjegyzi, hogy a Görögország által 2003. december 3-i válaszában leírt teljes összeg eltér az eredetileg bejelentett és valószínűleg folyósított összegtől, alacsonyabb annál. A Bizottság tehát emlékeztet arra, hogy az OA-nak nyújtott, a fentiekben említett 668 783 057 GRD, azaz körülbelül 1 962 680 EUR összeget meghaladó bármely támogatás a Szerződéssel összeegyeztethetetlen, ezért azt vissza kell fizettetni.
(60)
Ami a Közlekedési Tanács 2001. október 16-i következtetéseit illeti, amelyekre Görögország bejelentésének alátámasztása érdekében hivatkozik, a Bizottság emlékeztet arra, hogy e következtetések csupán politikai jelzésértékkel bírnak, jogilag nem kötelező erejűek a támogatások összeegyeztethetőségének vizsgálata során. Ezenkívül, bár a Tanács az említett következtetések 7. pontjában felkéri a Bizottságot, hogy a szeptember 14-ét követő időszakot illetően vizsgálja meg „esetről esetre, hogy objektív feltételek mellett milyen kártalanítás nyújtható a rendeltetési országok által az európai légitársaságokra rótt korlátozások ellensúlyozása érdekében”, ugyanakkor azt is jelzi, hogy „egyetlen támogatás vagy kártalanítás sem vezethet a légi fuvarozók közötti verseny torzításához”. A Bizottság által biztosítandó, a légi fuvarozókkal való egyenlő bánásmód értékelése keretében a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a szeptember 14-ét követő napokat illetően a más tagállamok légi fuvarozóit érintő egyetlen más javaslatot sem fogadott el.
(61)
Az AC-t illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország nem próbált semmilyen információval szolgálni a kifizetés igazolására. A Bizottság tehát kérései ellenére nem rendelkezik olyan információkkal, amelyek alátámasztanák a támogatás Szerződéssel való összeegyeztethetőségét. Ezenkívül a Bizottság megjegyzi, a görög hatóságok a bejelentésben jelezték, hogy a társaság nem üzemeltet transzatlanti járatokat; következésképpen a Bizottság kevéssé tartja valószínűnek, hogy a fentiekben említett, a kártalanításra jogosító költség és a légtérzár közötti, a 2001. október 10-i közlemény szerinti közvetlen és szükséges kapcsolat fennállása az AC esetében megállapítható lenne. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy e támogatás a Szerződéssel összeegyeztethetetlen, ezért vissza kell fizettetni.
6. KÖVETKEZTETÉSEK
(62)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy Görögország a szóban forgó támogatást jogellenesen, a 88. cikk (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre, és arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés részben összeegyeztethetetlen a Szerződéssel, nevezetesen annak 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjával, ahogy azt a 2001. október 10-i közlemény értelmezte.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az állami támogatás, amelyet Görögország az Olympic Airways javára hajtott végre az e légitársaság által a 2001. szeptember 11-i merényletek nyomán elrendelt részleges légtérzár következtében elszenvedett veszteségek kártalanítására, összeegyeztethető a közös piaccal a 2001. szeptember 11-14. közötti napok tekintetében folyósított kártalanítást illetően legfeljebb 668 783 057 GRD, azaz körülbelül 1 962 680 EUR összegig.
2. cikk
Az állami támogatás, amelyet Görögország az Olympic Airways javára hajtott végre az e légitársaság által a 2001. szeptember 11-i merényletek nyomán elrendelt részleges légtérzár következtében elszenvedett veszteségek kártalanítására, összeegyeztethetetlen a közös piaccal a 2001. szeptember 14-ét követő időszak tekintetében folyósított kártalanítást illetően. A Görögország által tett bejelentés szerint ezen összeg 976 216 943 GRD-t, azaz körülbelül 2 864 907 EUR-t tesz ki.
3. cikk
Az állami támogatás, amelyet Görögország az Aegean Cronus javára hajtott végre az e légitársaság által a 2001. szeptember 11-i merényletek nyomán elrendelt részleges légtérzár következtében elszenvedett veszteségek kártalanítására, összeegyeztethetetlen a közös piaccal. A Görögország által tett bejelentés szerint ezen összeg 47 900 000 GRD-t, azaz körülbelül 140 572 EUR-t tesz ki.
4. cikk
1. Görögország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a 2. és 3. cikkben említett, jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatásokat visszafizettesse a kedvezményezettekkel.
2. A visszafizettetésre késedelem nélkül sor kerül a nemzeti eljárásokkal összhangban, amennyiben ezek lehetővé teszik e határozat azonnali és hatékony végrehajtását. A visszatérítendő támogatás magában foglalja a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszatérítés időpontjáig számított időszakra vonatkozó kamatokat is. A kamatokat a regionális támogatások támogatástartalmának kiszámításához használt referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani.
5. cikk
Görögország az e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az annak való megfelelés érdekében elfogadott intézkedésekről.
6. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2006. április 26-án.