A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. október 10.)
a Németországban előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
(az értesítés a C(2008) 6026. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/795/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 18. cikkére,
mivel:
(1)
A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfik fertőző vírusos betegsége. A házi baromfinak a madárinfluenza vírussal való megfertőződése a betegség két különböző típusát okozhatja, amely virulenciájában különbözik. Az alacsony patogenitású típus csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfitípus esetében igen magas pusztulási arányt eredményez. A betegség a baromfigazdálkodás nyereségességére rendkívül negatív hatással lehet.
(2)
A madárinfluenza többnyire madarakban fordul elő, de a fertőzés bizonyos esetekben megjelenhet az emberekben is, bár ennek kockázata általánosságban igen alacsony.
(3)
A madárinfluenza kitörése következtében fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más baromfitartó gazdaságokra és vadon élő madarakra is átterjed. Ennek következtében az élő madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme, valamint a vadon élő madarak vándorlása révén átterjedhet az egyik tagállamból egy másik tagállamba vagy egy harmadik országba.
(4)
A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) megállapítja a madárinfluenza alacsony és magas patogenitású típusainak ellenőrzésére irányuló intézkedéseket. Az említett irányelv 16. cikke védő- és megfigyelési körzetek, valamint további, korlátozás alatt álló körzetek kijelölését írja elő magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén.
(5)
A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a 2006/135/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. június 14-i 2006/415/EK bizottsági határozat (5) a H5N1 altípusú magas patogenitású madárinfluenza által érintett tagállamokban alkalmazandó további védekezési intézkedéseket állapít meg a betegség elterjedésének megakadályozása érdekében, figyelembe véve az adott vírustörzs különleges epidemológiáját.
(6)
A 2006/415/EK határozat 4. cikke előírja, hogy a tagállamok a magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával feltételezett vagy megerősített kitörését követően védő- és megfigyelési körzetekből álló, magas kockázatú területet („A” terület) és alacsony kockázatú területet („B” területet) jelöljenek ki, amely elválasztja az érintett tagállam betegségmentes területeit az „A” területektől. Az említett határozat melléklete felsorolja ezeket a területeket.
(7)
Németország az ország területén a H5N1 altípusú magas patogenitású madárinfluenza megerősített kitörését jelentette be a Bizottságnak, és ezt követően megtette a 2006/415/EK határozatban előírt szükséges intézkedéseket, köztük az „A” és „B” területek kijelölését.
(8)
A Bizottság Németországgal együttműködve megvizsgálta az említett védekezési intézkedéseket, és megállapította, hogy az adott tagállam illetékes hatóságai által kijelölt „A” és „B” területek határai megfelelő távolságra vannak a megerősített járványkitörés tényleges helyszínétől.
(9)
A Közösségen belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok általi indokolatlan kereskedelmi akadályok elfogadását elkerülendő, mihamarabb szükség van a Németországban kialakított „A” és „B” területek jegyzékének közösségi szintű felállítására.
(10)
Ennek megfelelően az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság következő ülését megelőzően fel kell sorolni ebben a határozatban Németország „A” és „B” területeit, ahol a 2006/415/EK határozatban megállapított védekezési intézkedéseket alkalmazni kell, és meg kell határozni e területek fenntartásának időtartamát.
(11)
Ezt a határozatot felül fogják vizsgálni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság következő ülésén,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Ez a határozat megállapítja azokat a területeket, amelyekre a 2006/415/EK határozattal előírt ideigleines védekezési intézkedéseket alkalmazni kell, és ezen intézkedések alkalmazásának idejét.
2. cikk
(1) A melléklet A. részében felsorolt terület magas kockázatú területnek („A” terület) tekintendő, mint ahogy azt a 2006/415/EK határozat 3. cikkének (1) bekezdése említi.
(2) A melléklet B. részében felsorolt terület a 2006/415/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése szerinti alacsony kockázatú területnek („B” területnek) tekintendő.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2008. október 10-én.