A Tanács 1017/94/EK rendelete
(1994. április 26.)
a Portugáliában jelenleg szántóföldi növénytermesztésbe vont földterületek külterjes állattenyésztési művelésre való átállításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],
mivel a "Reforma Agraria" keretében Portugália számos régiójában több mint egymillió hektár mezőgazdasági hasznosítású földterületet kollektivizáltak; mivel e földterületeknek a nagy részét visszaadták vagy visszaadják a korábbi tulajdonosoknak vagy örököseiknek; mivel e földterületek egy része a kollektivizálás előtt állattenyésztésre szolgált; mivel a kollektivizálást követően a szóban forgó földterületeket nagyrészt szántóföldi növények termesztésére használták; mivel, hogy ezeknek a gazdaságoknak az életképessége ne kerüljön veszélybe, az érintett régiókban a szóban forgó földterületeknek a hagyományos gazdálkodási tevékenységre, nevezetesen a külterjes szarvasmarha- és/vagy juh- és kecsketenyésztésre a Portugália által javasolt módon történő átállításához a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 805/68/EGK tanácsi rendelet [2] 4d. cikkében és a juh- és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló, 1989. szeptember 25-i 3013/89/EGK tanácsi rendelet [3] 5a. cikkében említett megfelelő számú támogatási jogosultságra van szükség; mivel Portugália számára lehetővé kell tenni egy földterület-átállítási program végrehajtását, s ehhez a támogatási jogosultságok vonatkozásában a rendelkezésére kell állítani egy speciális nemzeti tartalékot; mivel a portugáliai piac zavarainak elkerülése érdekében korlátozni kell az átállítási program szempontjából jelentőséggel bíró számosállategységek (SZÁE) maximális számát;
mivel a földterületek kollektivizálása méreténél és végrehajtása jellegénél fogva az érintett régiókban az ott folytatott minden gazdálkodási tevékenységre és ennek következtében minden gazdaságra rányomta a bélyegét; mivel ezért a kollektivizálás által érintett régiókban minden mezőgazdasági területet számításba kell venni az átállítási programban;
mivel az átalakítási programban való részvételt azokra a termelőkre kell korlátozni, akiknek birtokai teljes egészükben vagy részben a kollektivizálás által érintett régiókban találhatók, azzal a feltétellel, hogy e termelők bizonyos feltételeket teljesítenek, és vállalják, hogy ezeket a birtokokat külterjes állattenyésztésre állítják át, összhangban az átállítás által érintett területekre megállapított maximális hektáronkénti állatállománnyal és az illetékes hatóságok által jóváhagyott átállítási programmal;
mivel a 805/68/EGK rendelet 4. cikkében meghatározott külön támogatásokat a jelenlegi termelők sérelme nélkül az átállítási program keretében elhelyezett új anyatehenektől született hímivarú szarvasmarhákra is ki kell terjeszteni; mivel ezért kézenfekvő, hogy a szántóföldi növénytermesztésről az anyatehenek tartására való átállásból eredő támogatási jogosultságok egy részét a fent említett rendeletben foglalt támogatások regionális felső határának emelésére kell használni;
mivel a rendszerrel való visszaélések megelőzése érdekében az átállításból eredő támogatási jogosultságok átruházását vagy ideiglenes átengedését korlátozni kell, és büntetéseket kell előírni, ha a termelők nem teljesítik vállalásaikat;
mivel az átállítási programot határidőre be kell fejezni; mivel ezért meg kell határozni, hogy a program befejezésekor az ennek a rendeletnek megfelelően létrehozott speciális tartalékot, továbbá az összes, addig el nem ismert jogosultságot törölni kell;
mivel a szántóföldi növények termesztéséről külterjes állattenyésztésre átállított földterületekre már nem nyújthatóak az egyes szántóföldi növények termelőire vonatkozó támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1992. június 30-i 1765/92/EGK tanácsi rendelet [4] szerinti kompenzációs kifizetések; mivel ezért egyrészt az ilyen földterületeket állandó legelőnek kell tekinteni az említett rendelet 9. cikke szerint, és másrészt Portugália regionális bázisterületét a teljes átállított földterülettel csökkenteni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Portugália felhatalmazást kap arra, hogy az e rendelet mellékletében felsorolt régiókban nyolc éven belül, legfeljebb 200000 hektáron programot hajtson végre a jelenleg szántóföldi növénytermesztésbe vont fölterületek külterjes állattenyésztésre való átállítására.
2. cikk
A 805/68/EGK rendelet 4f. cikkének és a 3013/89/EGK rendelet 5b. cikkének sérelme nélkül Portugália speciális nemzeti tartalékot (a továbbiakban: speciális tartalék) kap, amely magában foglalja a 805/68/EGK rendelet 4d. cikke szerinti anyatehén-támogatásra és/vagy a 3013/89/EGK rendelet 5. cikke szerinti anyajuh-támogatásra vonatkozó jogosultságok (a továbbiakban: támogatási jogosultságok) összességét, amely 100000 számosállategységgel (SZÁE) egyenértékű.
E rendelet alkalmazásában a SZÁE támogatási jogosultságokra való átváltása az agrárstruktúra hatékonyságának javításáról szóló, 1991. július 15-i 2328/91/EGK tanácsi rendelet [5] 1. mellékletében található átváltási táblázat használatával történik. Azokat az anyateheneket, valamint juhokat és/vagy kecskéket kell figyelembe venni, amelyek vonatkozásában az átállási programban való részvételre kérelmet nyújtottak be.
3. cikk
(1) A speciális tartalékban foglalt támogatási jogosultságokat azok a mezőgazdasági termelők kapják, akik földjüket teljes egészében vagy részben az 1765/92/EGK rendelet I. mellékletében említett szántóföldi növények termesztésére használják. A földterületek csupán akkor alkalmasak a támogatásra:
- ha a mellékletben felsorolt régiókban helyezkednek el,
- ha a termelők az 1765/92/EGK rendeletben e földterületek vonatkozásában kompenzációs kifizetéseket kaptak, és
- ha a külterjes állattenyésztésre való átállításra vonatkozó program tárgyát képezik.
(2) A jogosultságok megadása azzal a feltétellel történik, hogy a bejelentett körzetben a 805/68/EGK rendelet 4g. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének megfelelően kiszámított állománysűrűség nem haladja meg a hektáronkénti 0,5 számosállategység értéket.
(3) Minden egyes, a külterjes állattenyésztésre átállított hektár után 0,5 számosállategységgel egyenértékű számú támogatási jogosultságot adnak. Ha azonban a területeket anyatehén tenyésztésére állították át, az anyatehén-támogatásra vonatkozó jogosultságok számát 25 %-kal csökkentik; a csökkentés eredményeként meg nem adott fennmaradó jogosultságokat hozzáadják a 805/68/EGK rendelet 4b. cikke (3) bekezdésében említett mindenkori regionális felső határértékhez.
4. cikk
A támogatási jogosultságok megszerzése érdekében a termelőknek kérelmet kell benyújtaniuk, amelyben konkrétan meghatározzák az igényelt jogok típusát, és amelyhez csatolják az alábbiakat:
- a külterjes anyatehén- és/vagy kecske- és/vagy juhtenyésztésre vonatkozó fejlesztési tervet, amely bemutatja az illetékes hatóságnak, hogy az átállítás a megadott határideig befejeződik, és a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott maximális állománysűrűség követelménye teljesül,
- annak vállalását, hogy a külterjes állattenyésztésre való átállás érdekében megszüntetik a bejelentett területeken a szántóföldi növénytermesztést,
- arról szóló nyilatkozatot, hogy a termelő ismeri a támogatási jogosultságok megadásának feltételeit.
5. cikk
A benyújtott kérelmek alapján az illetékes hatóságok döntenek a megadandó jogosultságok számáról, s erről minden évben legkésőbb két hónappal a Portugália által az anyatehénre, illetve juhra és/vagy kecskére vonatkozó támogatási kérelmek benyújtására meghatározott első határidő első napja előtt értesítik a kérelmezőket.
6. cikk
(1) Az e rendeletnek megfelelően megadott jogosultságokat hozzászámítják a kedvezményezett által már megkapott jogosultságokhoz, és a 805/68/EGK rendelet és a 3013/89/EGK rendelet megfelelő rendelkezéseit kell alkalmazni rájuk. Ezek a jogosultságok azonban a megítélésük időpontját követő öt naptári vagy gazdasági éven keresztül nem ruházhatók át véglegesen, és nem engedhetők át ideiglenesen.
(2) Ha a jogosultságokra vonatkozó kérelemben szereplő területeket nem állítják át a 4. cikk a) pontjában említett fejlesztési tervnek megfelelően, a megadott jogosultságokat az ilyen területek tekintetében visszavonják és visszajuttatják a speciális tartalékba.
7. cikk
Az e rendelet hatálybalépését követő nyolcadik év végén a ki nem adott támogatási jogosultságok lejárnak, és a speciális tartalék megszűnik.
8. cikk
A portugál hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket e rendelet betartásának biztosítása érdekében. Ezek az intézkedések kiterjednek különösen:
a) a bejelentett területek jogosultságának ellenőrzésére;
b) annak az ellenőrzésre, hogy a bejelentett területeken felhagytak a szántóföldi növények termesztésével, és az előírt határidőn belül átállították ezeket a földterületeket a külterjes állattenyésztésre.
9. cikk
(1) Azok a szántóföldi növénytermesztésbe vont földterületek, amelyeket e rendelet keretében állítanak át, a soron következő gazdasági évtől kezdve levonásra kerülnek a regionális bázisterületből vagy, adott esetben, az 1765/92/EGK rendelet 2. cikke (2) vagy (3) bekezdésében előírt egyéni bázisterületekből. A portugál hatóságok minden évben kellő időben tájékoztatják a Bizottságot az összes átállított földterületről, hogy még sor kerülhessen a regionális bázisterület módosítására.
(2) A korábban szántóföldi növénytermesztésbe vont, átállított földterületeket az 1765/92/EGK rendelet 9. cikkében említett állandó legelőként veszik a továbbiakban figyelembe.
10. cikk
A Bizottság, amennyiben szükséges, a 805/68/EGK rendelet 27. cikkében és a 3013/89/EGK rendelet 30. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban elfogadja e rendelet részletes végrehajtási szabályait.
11. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 1994. április 26-án.