A TANÁCS 716/2006/EK RENDELETE
(2006. május 5.)
a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) magnézia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére, és 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
1993 decemberében a Tanács 3386/93/EK rendelete (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kiégetett (szinterezett) magnézia (a továbbiakban: KM vagy érintett termék) behozatalára. Ezek az intézkedések a minimumimportár formájában jelentek meg.
(2)
A lejárattal kapcsolatos felülvizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket 2000 februárjában a Tanács 360/2000/EK rendelete (3) fenntartotta.
(3)
Egy időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 986/2003/EK rendelettel (4) módosította a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formáját a minimálár egyedi feltételekhez kötött fenntartásával, és minden egyéb esetben 63,3 %-os értékvám kivetésével.
2. Felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A KNK-ból származó KM behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2004 novemberében a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottság szolgálataihoz.
(5)
A kérelmet a KM teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő közösségi gyártók (a továbbiakban: kérelmező gyártók) nevében az Eurométaux nyújtotta be.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy mivel elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindítására, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint vizsgálatot indított (6).
3. A vizsgálat
(7)
A Bizottság szolgálatai a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatták a kérelmező közösségi gyártókat, az egyéb közösségi gyártókat, a KNK exportáló gyártóit (a továbbiakban: kínai exportőrök), az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és ismert érintett egyesüléseiket, valamint az exportáló ország kormányának képviselőit.
(8)
A Bizottság szolgálatai kérdőívet küldtek ki valamennyi fent említett félnek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(9)
A Bizottság szolgálatai lehetőséget adtak a közvetlenül érdekelt feleknek, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(10)
Tekintettel az érintett termék KNK-beli exportáló gyártóinak és importőreinek nyilvánvalóan magas számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudják dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, akkor kiválaszthassanak egy mintát, a Bizottság szolgálatai mintavételi űrlapokat küldenek ki, amelyek egyedi információkra kérdeznek rá minden egyes érintett exportáló gyártó és importőr átlagos eladási mennyiségére és áraira vonatkozóan. Az exportáló gyártóktól nem érkezett válasz és csupán három válasz érkezett az importőröktől. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.
(11)
Ezenkívül kérdőíveket küldtek a lehetséges analóg országokban - Brazíliában, Kanadában és Törökországban - lévő és a Bizottság szolgálatai által ismert valamennyi gyártónak.
(12)
A kérdőívet az összes kérelmező közösségi gyártó megválaszolta. A kérdőívre egyetlen kínai exportáló gyártó és egyetlen importőr sem válaszolt. Két importőr viszont írásban ismertette nézeteit. Egy felhasználó részleges választ adott a kérdőívre.
(13)
A Bizottság szolgálatai beszereztek és ellenőriztek minden olyan információt, amelyet a dömping, a keletkező kár folytatódási és ismétlődési valószínűsége és a közösségi érdek meghatározása céljából szükségesnek ítéltek. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyein:
a)
kérelmező közösségi gyártók:
-
Grecian Magnesite SA, Athén, Görögország
-
Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanyolország
-
Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Szlovákia;
b)
az analóg ország gyártói:
-
Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Törökország.
4. A vizsgálati időszak
(14)
A dömping folytatódásáról vagy ismétlődéséről folytatott vizsgálat a 2004. január 1-jétől2004. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: VI) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: bázisidőszak) fedte le.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
Az érintett termék ugyanaz, mint amelyre a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető előző vizsgálat irányult, azaz a Kínából származó és a 2519 90 30 KN-kód alá sorolt kiégetett magnézia.
(16)
A KM előállítása a természetben előforduló magnézium-karbonátból történik. A KM előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, aprítják, osztályozzák, majd égetőkemencében 1 500-2 000 °C fokon kiégetik. Ennek az eredménye a KM, amelynek magnézium-oxid tartalma 80-98 %. A magnézium-oxidban előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2 (szilikon-oxid), a Fe2O3 (vas-oxid), az Al2O3 (alumínium-oxid), a CaO (kalcium-oxid) és a B2O3 (bór-oxid). A KM-t főleg a tűzálló anyagokat gyártó iparágban használják formázott és formázatlan tűzálló anyagok előállításához. Bár az érintett terméknek több - egyebek között eltérő MgO-tartalmú - fajtája létezik, alapvető kémiai és fizikai tulajdonságaikban mégis megegyeznek és a felhasználásuk során kölcsönösen helyettesíthetők. Ezért a vizsgálat céljából, ahogy az előző vizsgálat során is, a KM minden minőségi osztályát a vizsgálat szempontjából egyetlen terméknek kell tekinteni.
2. Hasonló termék
(17)
Az előző vizsgálat megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy a KNK által exportált érintett termékek és a KNK által gyártott és a hazai piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint az analóg ország gyártója által gyártott és az analóg ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(18)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálták, hogy vajon az intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vezethet-e.
1. Előzetes megjegyzések
(19)
A kínai exportáló gyártók és/vagy a közösségi importőrök együttműködésének hiányában ezt a vizsgálatot a Bizottság szolgálatai számára egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a behozatali mennyiségek és árak megállapításához az Eurostat egyéb forrásokból ellenőrzött 8 jegyű KN-kódos adatait használták.
(20)
Az Eurostat adatai alapján arra a megállapításra jutottak, hogy a VI folyamán 369 079 tonna KM-t, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 40 %-át hozták be a KNK-ból a Közösségbe.
(21)
A megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálat VI-je folyamán a Közösségbe behozott KM mennyisége 260 967 tonna volt, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 54 %-át tette ki.
(22)
Meg kell jegyezni, hogy a huszonöt tagúra kibővült Közösségben a megszűnésre vonatkozó előző és jelenlegi felülvizsgálat vonatkozásában a kivitel mennyisége és piaci részesedése közvetlenül nem hasonlítható össze.
2. A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal
(23)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint az előző vizsgálat alkalmával. Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat 50 %-os dömpingár-különbözetet állapított meg.
(24)
A rendes érték megállapításakor figyelembe vették azt, hogy a vizsgálat során a KNK-ból származó behozatal rendes értékét az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdaságú harmadik ország adataira kell alapozni. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben Törökországot jelölték meg megfelelő piacgazdaságú harmadik országként. Egy független importőr azzal érvelt, hogy Törökország nem megfelelő analóg ország, mivel Törökországban sokkal nehezebb hozzájutni a nyersanyaghoz, mint a KNK-ban: a törökországi magnezitbányák nem rendelkeznek ugyanazokkal a természetes előnyökkel, mint a KNK-beliek, ezért a kifejtési és feldolgozási költségek magasabbak, mint a kínai bányákban. Ugyanez az importőr emellett azt állította, hogy a török belső piac túlságosan kicsi ahhoz, hogy össze lehessen vetni a kínai piaccal. Felvetette továbbá, hogy Brazília vagy Kanada megalapozottabban jöhet számba piacgazdaságú harmadik országként.
(25)
A Bizottság szolgálatai megvizsgálták, hogy továbbra is ésszerű választás-e Törökország, amelyet az előző vizsgálat során már piacgazdaságú harmadik országként használtak. Egyebek között azt állapították meg, hogy Törökországban legalább három török vállalat gyártja és értékesíti jelentős mennyiségben a KM-t, s ezek a vállalatok versenyben vannak egymással és az egyéb országokból érkező behozatallal. A kérdés, hogy KNK-ban könnyebb-e hozzájutni a nyersanyaghoz, mint Törökországban, az eredeti vizsgálat során is felmerült, és nem nyújtottak be olyan új bizonyítékot, amely megváltoztatná a következtetést, hogy Törökország megfelelő piacgazdaságú harmadik ország. Amennyiben bebizonyosodna, hogy ezek a különbségek valóban fennállnak, a megfelelő kiigazítások révén mód lenne figyelembevételükre. Egy török gyártó jelezte együttműködési készségét.
(26)
A Brazília és Kanada analóg országként való kezelésére vonatkozó javaslatot szintén figyelembe vették és a dömpingellenes kérdőíveket e két ország ismert KM-gyártóinak is megküldték. Válaszok azonban nem érkeztek be, és így a Bizottság szolgálatai nem rendelkeztek információkkal a KM kanadai és brazíliai értékesítési árairól és előállítási költségeiről. Emiatt Brazília és Kanada analóg országként való alkalmazásának további vizsgálatára nem volt lehetőség.
(27)
Ebből adódóan arra a következtetésre jutottak, hogy a rendes érték megállapítása céljából Törökország megfelelő analóg ország.
(28)
Az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a gyártó a törökországi rendes kereskedelmi forgalom keretében elegendő mennyiségben értékesítette-e az érintett terméket a hazai piacon. Mivel a nyereséges tranzakciók volumene meghaladta a 80 %-ot, és a súlyozott átlagár az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel növelt előállítási költségnél magasabb volt, a rendes értéket az érintett termék értékesítése során a török belső piacon ténylegesen kifizetett súlyozott átlagárak alapján számították ki. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a kínai exportőrök együttműködésének teljes hiányában a török gyártó súlyozott értékesítési átlagárait alkalmazták, mivel nem állt rendelkezésre információ a KNK-ból a Közösségbe behozott termékek fajtájáról, és olyan információk sem álltak rendelkezésre, amelyekből arra lehetett volna következtetni, hogy lényeges különbség lett volna a Közösségbe irányuló kínai kivitel és a törökországi hazai eladások termékösszetétele között.
(29)
A kínai exportőrökkel való együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az exportár megállapításához az Eurostat adatait tekintették megfelelő alapnak. Az Eurostat átlagárszintjét az egyetlen együttműködő felhasználótól kapott információk megerősítették.
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlag rendes értéket összehasonlították a KM exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításnak biztosítása érdekében számításba vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők eltéréseit. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és a járulékos költségeket illetően.
(32)
A korábbi vizsgálat során elfogadták, hogy a KNK-ban könnyebb hozzájutni a nyersanyagokhoz, mint Törökországban. Mivel nem nyújtottak be a helyzet megváltozását mutató információkat, lehetővé tették a két ország kitermelési költségei közötti különbség mértékének beszámítását. Az előző vizsgálat során ugyanilyen mértékben igazították ki a rendes értéket, vagyis az együttműködő török gyártó tekintetében megállapított kitermelési költség 20 %-ának megfelelő összeget levonták a rendes értékből.
(33)
Továbbá - ahogy az előző vizsgálat során is - úgy ítélték meg, hogy a KNK-beli nyersanyag tisztasági foka magasabb, mint a török nyersanyagé. Az ezzel kapcsolatos változásra utaló információ hiányában az együttműködő török gyártó tekintetében megállapított előállítási költség 25 %-ának megfelelő összegű kiigazítással vették figyelembe a különbséget.
(34)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, ahol a dömpingkülönbözet azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a fentiek alapján megállapított rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF behozatali ár százalékában kifejezve 35 % körüli volt.
3. Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(35)
A VI során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. A kínai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya és a kínai KM-ágazatról rendelkezésre álló elenyésző mennyiségű nyilvános információ következtében az alábbi következtetések alapvetően a kérelmező gyártók által rendelkezésre bocsátott vagy a vizsgálat során feltárt és megbízhatónak minősített információkon alapulnak, az Eurostat, a japán kereskedelmi statisztikai adatbázis és az USA Statisztikai Hivatalának adataival kiegészítve.
(36)
A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak szerint a kínai gyártóknak a gyártókapacitás terén jelentős tartalékaik vannak, mivel ők rendelkeznek a világ legnagyobb, 1 300 millió tonnásra becsült magnezitkészletével. Az érintett termékre vonatkozóan a teljes kínai gyártókapacitást évi 3,5 millió tonnára, míg a kínai hazai fogyasztást mintegy 1,2-1,5 millió tonnára, az exportot pedig kb. évi 1 millió tonnára becsülik. Ezért a kínai termelést gyorsan tovább növelhetik a kínai exportőrök.
(37)
Az Eurostat számadatai szerint a kínai KM Közösségbe irányuló exportja 2000 és a VI között - amikor is intézkedések voltak érvényben - 10 %-kal esett vissza. A KM átlagos exportára ugyanakkor az előírt minimumimportár fölött maradt.
(38)
A bázisidőszakban Japán és az USA volt a kínai KM két legfontosabb exportpiaca.
(39)
2000 és a VI között a Japánba irányuló kínai export árai 20 054 yen/tonnáról 19 513 yen/tonnára, azaz mintegy 7 %-kal estek vissza, miközben 2000 és a VI között a mennyiség 270 000 tonna körül stabilizálódott. A Japánba irányuló export euróban kifejezett ára 2000-ben, illetve a VI alatt tonnánként 202 EUR, illetve 145 EUR volt.
(40)
A bázisidőszak végén a Japánba irányuló export árai - bár továbbra is magasabbak voltak, mint az EK-ba irányuló export árai - sokkal közelebb álltak az EK-ba irányuló export áraihoz, mint az időszak elején. Ezért a bázisidőszak során az EK-ba irányuló export a Japánba irányulóhoz képest sokkal vonzóbbá vált a kínai exportőrök számára, és ez arra ösztönözte őket, hogy nagyobb mennyiségben exportáljanak az EK-ba.
(41)
2000 és a VI között az USA-ba irányuló kínai export árai a tonnánkénti 129 USD-ről tonnánként 208 USD-re - azaz jelentősen - növekedtek, ami tonnánként 140, illetve 167 EUR-nak felel meg.
(42)
Az USA-ba irányuló export árainak ily nagy mértékű növekedését illetően meg kell jegyezni, hogy a bázisidőszak alatt a természetes KM valamennyi amerikai gyártója fokozatosan csökkentette tevékenységét és az USA piacát a Kínából behozott KM uralta. A VI alatt a kiégetett magnézia amerikai fogyasztásának mintegy 82 %-át a Kínából behozott KM tette ki.
(43)
Összehasonlíthatóan magasabb áraival - különösen amiatt, hogy az USA-ba irányuló export árszínvonala magasabb, mint az EU-ba irányulóé - a bázisidőszakban az amerikai piac emiatt vonzóbbá válhatott a KM kínai exportőrei számára. Az USA-ba irányuló KM-export mennyisége ugyanakkor a bázisidőszak kezdete és a VI között összességében nem nőtt és 340 000 tonna körül maradt. Nem valószínű tehát, hogy a kínai exportőrök a közeljövőben továbbra is jelentősen növelnék az USA-ba irányuló KM-kivitelüket.
(44)
Mindenesetre a KNK-beli gyártók jelentős tartalékkapacitásai folytán nem valószínű, hogy harmadik országok képesek lennének felvenni a megnövekedett kínai exportot. Az intézkedések megszüntetése ebből adódóan a kínai exportőröket a Közösségbe irányuló kivitelük növelésére ösztönözné.
(45)
Nem feledve, hogy a kínai exportáló gyártó együttműködött a vizsgálat során, a Közösségbe irányuló kínai export elemzése az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapul.
(46)
A Közösségbe irányuló kínai export bázisidőszakban megfigyelt tendenciái jelentős éves ingadozásokat mutatnak a mennyiség és az egységárak átlagát illetően.
(47)
A fent említetteknek megfelelően a bázisidőszak során az árak összességükben 10 %-kal csökkentek, azonban a bázisidőszak utolsó éveiben, azaz 2001 és 2004 között jelentős csökkenésre (- 24 %) került sor.
(48)
A mennyiségek vonatkozásában a fentiek rámutatnak, hogy a kínai exportőröket az EU-ba irányuló kivitelük volumenének további növelésére ösztönözné a rendelkezésükre álló tartalékkapacitás és a harmadik országokba irányuló export bővítésének szűkös lehetőségei. Bár ezen túlmenően a bázisidőszak során a változások összességükben 6 %-os emelkedést mutattak, jelentős emelkedésekre (+ 36 %) került sor a bázisidőszak utolsó éveiben (2001 és 2004 között).
(49)
Mivel semmi sem mutat arra, hogy nem folytatódnak a bázisidőszak utolsó éveinek tendenciái, a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a valószínűen bekövetkezik az árak további csökkenése, illetve a volumen növekedése. Az EU-ba irányuló kínai export várt további növekedése valójában a közösségi gazdasági ágazat kárára következne be, más szóval olyan árakon, amelyek a piaci részesedés növelése érdekében a jelenlegi dömpingelt árakkal egy szinten állnak, vagy azoknál alacsonyabbak.
(50)
Azt is hangsúlyozni kell továbbá, hogy amint az a 360/2000/EK rendelet (73) preambulumbekezdéséből kitűnik, a kínai export árait és mennyiségeit jelenleg a kínai hatóságok által bevezetett exportengedélyezési rendszer befolyásolja, amiből arra derül fény, hogy amennyiben ezt a rendszert felszámolják, a kínai exportőröknek lehetőségük lesz exportjuk volumenének növelésére és exportáraik csökkentésére.
(51)
A vizsgálat megmutatta, hogy a kínai exportőrök a VI során jelentős mértékben folytatták dömpingelési gyakorlatukat. Tekintettel arra, hogy Kína jelentős tartalék gyártási kapacitással rendelkezik, és az EK más piacokkal összehasonlítva vonzóbbá válhat a kínai exportőrök számára, mint amilyen a múltban volt, a meglévő intézkedések visszavonása esetén roppant nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingelés legalább hasonló szinten folyna tovább. Emellett az is valószínűsíthető, hogy a meglévő intézkedések visszavonása esetén a dömpingelt behozatal volumene jelentősen megnő, és az árak pedig csökkennek.
D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(52)
A VI alatt a Közösségben öten gyártottak KM-t. A vizsgálat magállapította, hogy a három kérelmező és teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó a közösségi KM-gyártás 55 %-át képviselik, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.
(53)
Egy gyártó nem működött együtt, de nem is ellenezte a vizsgálatot. Bebizonyosodott, hogy e gyártó a feldolgozási folyamatban részt vevő teljesen integrált gyártó, és KM-termelését kizárólag belső fogyasztásra használja fel.
(54)
Egy másik gyártó ismert volt a Bizottság előtt és e vizsgálat keretében léptek vele kapcsolatba. A vállalat nem fejezte ki támogatását, de az eljárást sem ellenezte.
E. A VONATKOZÓ KÖZÖSSÉGI PIAC MEGHATÁROZÁSA
(55)
Annak megállapítása céljából, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett-e és a fogyasztás és a közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó különféle gazdasági mutatók meghatározása céljából megvizsgáltuk, hogy a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének termelését figyelembe kell-e venni az elemzés során, és ha igen, milyen mértékben.
(56)
A KM-t gyártást követően tűzálló anyagok előállítására használják ugyanazon vállalaton belül zajló termelés keretében, vagy tűzálló anyagként adják el egy kapcsolódó vagy nem kapcsolódó harmadik félnek.
(57)
A vizsgálat szempontjából a kötött felhasználást úgy határozták meg, hogy az akkor következik be, amikor a termelést ugyanazon a vállalatcsoporton belül továbbfeldolgozásra adják át. A kötött felhasználás körülményei között az értékesítés vagy a költségek átruházása nem a piaci feltételeknek megfelelő átruházási értéken vagy olyan vállalat részére történt, amelynek nem volt módja a szállító szabad kiválasztására. Ennek következtében a kötött felhasználást az előállított mennyiségek szintjén és az általa képviselt összes értékesítés arányának megfelelően kellett elemezni. Minden egyéb helyzetet szabadpiaci értékesítésnek minősítettünk.
(58)
A kötött felhasználás és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mivel a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés a megállapítások szerint közvetlen versenyben állt az érintett importtermékkel.
(59)
A közösségi gazdasági ágazat helyzetének minél teljesebb bemutatása érdekében a Bizottság beszerezte és elemezte a KM-mel kapcsolatos tevékenységek teljes körére vonatkozó adatokat és ezt követően megállapította, hogy a termelés a kötött felhasználást vagy a szabadpiacot szolgálja-e.
(60)
A vizsgálat alapján a Bizottság megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatókat az egész tevékenység - azaz a kötött felhasználás és a szabadpiaci értékesítés - keretében indokolt megvizsgálni. Való igaz, hogy a termelés, a termelőkapacitás, a kapacitáskihasználás, a pénzforgalom, a beruházások, a tőkebevonási képesség, a készletek, a foglalkoztatás, a bérköltségek és a termelékenység a tevékenység egészétől függ, tekintet nélkül arra, hogy a terméket továbbfeldolgozás céljából továbbítják a vállalatcsoporton belül vagy a szabadpiacon értékesítik.
(61)
A közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyéb gazdasági mutatókat a szabadpiacon uralkodó helyzet fényében elemezték, különösen ott, ahol felmérhető piaci körülmények léteznek, és a tranzakciók a szállító szabad megválasztásán alapuló rendes piaci körülmények között zajlanak: ezek a tényezők a közösségi piaci értékesítés volumene és az eladási árak, az export volumene és árai. Ebben a tekintetben a fogyasztást, a piaci részesedést, a növekedést, valamint a beruházások nyereségességét és megtérülését a szabadpiaci értékesítések alapján határozták meg.
F. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
1. Fogyasztás a közösségi piacon
(62)
A közösségi fogyasztás a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladásainak (a kötött felhasználás nélkül), a KNK-ból érkező behozatalnak és az egyéb harmadik országokból érkező behozatalnak az összesített mennyiségén alapult.
(63)
Ennek alapján a bázisidőszak során a Közösség fogyasztása a 2000. évi 693 145 tonnáról a VI alatt megállapított 911 672 tonnára, azaz 32 %-kal nőtt. Mindez részben az acélipar fellendülésének tudható be.
1. Táblázat - Közösségi felhasználás
Közösségi fogyasztás
2000
2001
2002
2003
VI
Szabadpiac (tonnában)
693 145
792 575
701 723
817 678
911 672
Index
100
114
101
118
132
Tendencia, év/év
14
-13
17
14
Forrás: Eurostat, a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai és a kérelmező gyártóktól kapott információk.
(64)
A Közösség szabadpiaci fogyasztására vonatkozóan megadott információk kiegészítése céljából a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat a kérdőívre adott ellenőrzött válaszai és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk alapján kiszámolta a kötött felhasználást célzó fogyasztást is. Megállapította, hogy a bázisidőszakban a kötött felhasználást szolgáló fogyasztás 12 %-kal emelkedett.
2. Táblázat - Kötött felhasználás
Kötött felhasználás
2000
2001
2002
2003
VI
Mennyiség (tonna)
394 191
399 839
404 773
417 495
442 131
Index
100
101
103
106
112
Tendencia, év/év
1
2
3
6
2. Behozatal a KNK-ból
(65)
A KNK-ból érkező behozatal mennyisége nem ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi fogyasztás. 2000-től 2002-ig átlagban 25 %-kal csökkent, majd 2002 és a VI között 41 %-kal növekedett. A bázisidőszak folyamán összességében 6 %-kal, 349 561 tonnáról 369 079 tonnára nőtt a KNK-ból érkező behozatal.
3. Táblázat - Behozatal a KNK-ból
Behozatal a KNK-ból
2000
2001
2002
2003
VI
Tonna
349 561
271 147
261 460
351 724
369 079
Index
100
78
75
101
106
Tendencia, év/év
-22
-3
26
5
Forrás: Eurostat.
(66)
A kínai importnak a Közösség szabadpiaci fogyasztásának százalékos arányában kifejezett piaci részesedése a 2000. évi 50 %-ról a VI alatt jellemző 40 %-ra csökkent.
4. Táblázat - A KNK-ból származó behozatal piaci részesedése
A KNK-ból származó behozatal piaci részesedése
2000
2001
2002
2003
VI
A szabadpiac százaléka
50 %
34 %
37 %
43 %
40 %
Index
100
68
74
85
80
Tendencia, év/év
-32
6
11
-5
Forrás: Eurostat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.
(67)
A KNK-ból származó behozatal közösségi határparitáson számított CIF árának átlaga 2000 és 2002 között 14 %-kal növekedett, azonban 2002 és a VI között 22 %-kal, vagyis jelentősen csökkent. A bázisidőszak egésze során 10 %-kal csökkent és a VI-ban elérte a tonnánkénti 140 EUR-t.
5. Táblázat - A KNK-ból származó behozatal átlagos importárai
A KNK-ból származó behozatal átlagos importárai
2000
2001
2002
2003
VI
EUR/tonna
156
184
179
138
140
Index
100
118
114
88
90
Tendencia, év/év
18
-3
-26
2
Forrás: Eurostat.
(68)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a VI során az érintett ország exportáló gyártói alacsonyabb árakat kínáltak-e a közösségi gazdasági ágazat árainál. Az árak összehasonlíthatóságának megteremtéséhez a közösségi gyártók árait a gyártelepi árhoz igazították.
(69)
Az ezen az alapon megállapított áralákínálás mértéke 7,6 % volt.
3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
a) A teljes tevékenységhez kapcsolódó tényezők elemzése, a kötött felhasználást is beleértve
(70)
A közösségi gazdasági ágazat termelése a bázisidőszakban 11 %-kal emelkedett, bizonyos mértékben követve ezzel a közösségi fogyasztás tendenciáját. A termelés 2002-ben tapasztalt 3 százalékpontos csökkenése egybeesett a KM közösségi piaci fogyasztásának visszaesésével.
6. Táblázat - A termelés volumene
Termelés volumene
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
101
98
108
111
Tendencia, év/év
1
-3
10
3
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(71)
A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 2000 és 2002 között először stabil maradt, majd 2002 és a VI között 3 %-kal nőtt.
7. Táblázat - A termelési kapacitás
Termelési kapacitás
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
100
100
103
103
Tendencia, év/év
0
0
3
0
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(72)
A bázisidőszakban a kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi termelés és fogyasztás. 2000 és 2002 között a kapacitáskihasználás 2 %-kal csökkent, de 2002-t követően emelkedett és így a bázisidőszak során 7 %-kal nőtt.
8. Táblázat - Kapacitáskihasználás
Kapacitáskihasználás
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
101
98
105
107
Tendencia, év/év
1
-3
7
2
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(73)
A bázisidőszakban a pénzforgalom ingadozott. Ennek ellenére összességében ugyanazon a szinten (- 1 %) maradt.
9. Táblázat - Pénzforgalom
Pénzforgalom
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
127
103
127
99
Tendencia, év/év
27
-25
25
-28
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(74)
A beruházások 23 %-kal csökkentek a bázisidőszak alatt. Mindezek ellenére továbbra is jelentősek voltak, és a VI alatt a közösségi gazdasági ágazat teljes forgalmának hozzávetőlegesen 10 %-át képezték.
10. Táblázat - Beruházások
Beruházások
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
141
79
59
77
Tendencia, év/év
41
-62
-20
18
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(75)
A Bizottság nem tapasztalta, hogy a bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonásban.
(76)
Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a bázisidőszakban a készletek 88 %-kal, vagyis jelentősen nőttek. Ez az emelkedés abszolút mértékben azonban nem jelentős.
(77)
A készleteknek a termeléshez viszonyított aránya, amely 2000-ben elérte a 4 %-ot, a VI során hozzávetőlegesen 7 %-ra emelkedett.
11. Táblázat - Készletek
Készletek volumene
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
137
137
146
188
Tendencia, év/év
37
0
9
42
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(78)
A 2000 és 2002 közötti 8 %-os emelkedés után a foglalkoztatás 2003-ban és a VI során is csökkent. Összességében 4 %-kal csökkent a bázisidőszakban.
12. Táblázat - Alkalmazottak
Az alkalmazottak száma
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
106
108
104
96
Tendencia, év/év
6
2
-4
-8
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(79)
A termelés növekedésével és a foglalkoztatás csökkenésével egyidejűleg a bázisidőszakban a termelékenység 15 %-kal emelkedett.
13. Táblázat - Termelékenység
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
96
91
104
115
Tendencia, év/év
-4
-5
13
11
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(80)
A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat bérköltségei fokozatosan emelkedtek. 2000 és a VI között a teljes növekedés 32 % volt.
14. Táblázat - Bérek
Bérek
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
106
111
118
132
Tendencia, év/év
6
5
7
14
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
b) A szabadpiaci tevékenységhez kapcsolódó tényezők elemzése
(81)
A közösségi gazdasági ágazatnak a Közösség piacán a független vevőknek történő eladásai 2000 és 2003 között 9 %-kal csökkentek, viszont a VI során nőttek, ennek következtében a bázisidőszakban 3 %-kal nőttek.
15. Táblázat - A közösségi gazdasági ágazat eladásai a független feleknek
A közösségi gazdasági ágazat eladásai a független feleknek
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
91
91
91
103
Tendencia, év/év
-9
0
0
12
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(82)
A bázisidőszakban a KM közösségi szabadpiacán a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak fokozatosan emelkedtek. 2000 és a VI között a teljes növekedés 25 % volt.
16. Táblázat - A közösségi gazdasági ágazat eladási árai
A közösségi gazdasági ágazat eladási árai
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
112
117
119
125
Tendencia, év/év
12
5
2
6
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(83)
A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2000 és a VI között évi 26 %-ról 20 %-ra csökkent.
17. Táblázat - A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése
A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése
2000
2001
2002
2003
VI
A szabadpiac százaléka
26 %
21 %
23 %
20 %
20 %
Index
100
80
90
77
78
Tendencia, év/év
-20
10
-13
1
Forrás: Eurostat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.
(84)
Miközben a közösségi fogyasztás a bázisidőszakban 32 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci eladásai csupán 3 %-kal nőttek, és a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 6 %-kal csökkent is. Emiatt a közösségi fogyasztás növekedésének tendenciáját nem követte a közösségi gazdasági ágazat eladásainak ennek megfelelő mértékű növekedése.
(85)
A bázisidőszak alatt a független feleknek történő eladás nettó értékének százalékában kifejezett nyereségesség a következőképpen alakult:
18. Táblázat - Nyereségesség
Nyereségesség
2000
2001
2002
2003
VI
A nettó eladási érték százalékos aránya
-3,1 %
0 %
3,9 %
8,4 %
11,4 %
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(86)
A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai. A veszteséges 2000. évet és a nem ráfizetéses, de nyereséget sem hozó 2001. évet követően 2002-t és az azt követő éveket a közösségi gazdasági ágazat nyereséggel zárta. 2002 és a VI között a nyereségesség 3,9 %-ról 11,4 %-ra emelkedett. Ez elsősorban annak volt köszönhető, hogy nagyobb hozzáadott értéket képviselő termékek gyártására álltak át. A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat által elért nyereség átlagosan 4,5 % volt.
(87)
A beruházások megtérülése - amely a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyítva a nyereségek és veszteségek arányaként fejeződik ki - a nyereségességgel azonos tendenciákat mutatott.
19. Táblázat - A beruházások megtérülése
Beruházások megtérülése
2000
2001
2002
2003
VI
%
-2,9 %
0 %
3,2 %
7,8 %
11,5 %
Index
- 100
-1
114
275
403
Tendencia, év/év
99
115
161
128
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
4. Egyéb tényezők hatása
(88)
A közösségi gazdasági ágazat KM-exportja a bázisidőszakban ingadozó volt. A VI során azonban összességében a 2000. évi szinten maradt (a csökkenés elenyésző, mindössze 1 %-os volt). A VI alatt az export még így is elérte a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének mintegy 40 %-át.
20. Táblázat - A közösségi gazdasági ágazat kivitele
A közösségi gazdasági ágazat kivitele
2000
2001
2002
2003
VI
Index
100
104
95
113
99
Tendencia, év/év
4
-9
18
-13
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(89)
A KNK-n kívüli országokból a Közösségbe behozott KM mennyisége így alakult:
21. Táblázat - Az egyéb harmadik országokból származó import
Tonna
2000
2001
2002
2003
VI
Ausztrália
49 032
66 582
42 599
68 090
63 043
Észak-Korea
26 660
71 385
36 614
38 245
35 172
Törökország
43 625
40 463
33 446
22 625
42 763
Brazília
31 831
25 916
25 872
25 610
39 017
Oroszország
2 520
12 928
8 107
9 773
24 380
Dél-Korea
0
1 528
1 202
1 879
4 893
Az összes többi exportőr
10 376
139 240
129 401
136 807
149 284
Összes harmadik ország
164 044
358 042
277 240
303 027
358 552
Index
100
218
169
185
219
Tendencia, év/év
118
-49
16
34
Forrás: Eurostat és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk.
(90)
A KNK-n kívüli harmadik országokból érkező teljes KM-behozatal mennyisége a bázisidőszak folyamán a 2000. évi 164 044 tonnáról a VI során 358 552 tonnára növekedett. A Közösségbe irányuló export java Ausztráliából, Észak-Koreából, Törökországból, Brazíliából, Oroszországból és Dél-Koreából származik.
(91)
A KNK-n kívüli harmadik országokból származó import piaci részesedése a bázisidőszak során 15,6 százalékponttal nőtt és 39,3 %-ot tett ki.
22. Táblázat - Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
2000
2001
2002
2003
VI
A szabadpiac százaléka
23,7 %
45,2 %
39,5 %
37,1 %
39,3 %
Index
100
191
167
157
166
Tendencia, év/év
91
-24
-10
9
Forrás: Eurostat és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk.
(92)
Az egyéb harmadik országok átlagos importárai magasabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat VI alatti átlagos importárainál, eltekintve Észak-Koreától, Oroszországtól és Dél-Koreától. Meg kell azonban jegyezni, hogy az érintett termék ezen három országból származó importja a bázisidőszakban az összes Közösségbe irányuló importnak csupán 8,9 %-át képviselte, és összesített piaci részesedésük - a KNK 40 %-os piaci részesedésével szemben - 7,1 %-ot tett ki.
23. Táblázat - Behozatal a Közösségbe egyéb harmadik országokból - árak
Behozatal a Közösségbe egyéb harmadik országokból (EUR)
2000
2001
2002
2003
VI
Ausztrália
235
228
225
213
183
Észak-Korea
111
128
128
109
128
Törökország
164
181
184
160
169
Brazília
182
180
200
201
188
Oroszország
122
132
133
119
114
Dél-Korea
n.a.
139
154
126
132
Egyéb
178
223
186
196
229
Forrás: Eurostat.
(93)
A fentiek alapján megállapították, hogy az érintett terméknek az egyéb harmadik országból származó behozatala a bázisidőszakban nem volt jelentős hatással a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
5. Következtetés a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről
(94)
A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2000 óta részben erőre kapott. A teljes közösségi fogyasztás növekedésével párhuzamosan a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta az eladások volumenét és emelte az árakat. Az olyan gazdasági tényezők, mint a termelés, a termelőkapacitás és a kapacitáskihasználás, továbbá a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a termelékenység ugyancsak kedvezően alakultak. Ezek a mutatók azt igazolják, hogy a közösségi gazdasági ágazat bizonyos sikereket ért el a versenyképesség növelésére irányuló erőfeszítéseiben. A közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladásai 2002 óta nyereséget hoznak.
(95)
A többi mutató vonatkozásában ugyanakkor kedvezőtlenek a fejlemények: visszaesett a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése, csökkentek a beruházások, ezzel szemben nőttek a készletek, és emelkedtek a termelési és a bérköltségek. Ennek ellenére megállapítható, hogy a bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat helyzete összességében javult, még annak ellenére is, hogy a fellendülés csupán részleges. A közösségi gazdasági ágazat fellendülése azonban bármikor megszakadhat, egyebek között a KNK-ból származó dömpingelt import erősödő árleszorító hatása miatt.
(96)
A közösségi gazdasági ágazat talpra állítására irányuló próbálkozások folytán nem állapítható meg, hogy a dömpingelt import által okozott kár folytatódna. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezethet-e.
G. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(97)
Ami a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt várható hatást illeti, a hatályban lévő intézkedések lejárta esetén számos tényezőt kell figyelembe venni a fent összefoglalt elemekkel együtt.
(98)
A KNK-ból és egyéb harmadik országokból a Közösségbe érkező behozatal összehasonlítása jelentős különbségeket mutatott az árakat illetően. Az egyéb harmadik országokból származó import árai - Oroszország, Észak-Korea és Dél-Korea kivételével - a bázisidőszakban magasabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai, miközben a dömpingelt kínai import átlagos ára 10 %-kal csökkent.
(99)
Ami az Oroszországból, Észak-Koreából és Dél-Koreából származó import viszonylag alacsony árait illeti, ezen országoknak az EK-ba irányuló exportjának átlagos árai arányukban kevésbé csökkentek, mint az EK-ba irányuló kínai exporté. Ráadásul az ezekből az országokból származó import a kínai importhoz képest volumenét tekintve nagyon alacsony maradt. A VI során Oroszország, Észak-Korea és Dél-Korea összesített piaci részesedése 7,1 % volt, azaz a KNK piaci részesedésének kevesebb mint egyötöde. Emiatt a VI során a kínai importnak a Közösség KM-piacára gyakorolt gazdasági hatása messze meghaladta az Oroszországból, Észak-Koreából és Dél-Koreából származó import hatásait, és semmi sem utal arra, hogy ez változna a jövőben.
(100)
Amint azt a (44)-(50) preambulumbekezdés már részletesebben ismertette, ha nem gondoskodnak a dömpingellenes intézkedések meghosszabbításáról, az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt exportja valószínűleg megnövekszik, és az árak az alábbi okok miatt csökkennek:
-
a KNK jelentős termelőkapacitás-tartalékokkal és a világ jelentősebb magnezitkészletével rendelkezik,
-
az ár- és mennyiségi tendenciák már a bázisidőszakban is az árak valószínűsíthető további csökkenésére és a mennyiségek emelkedésére utaltak,
-
az árak, amelyeket a kínai exportőrök a dömpingellenes intézkedések hiánya esetén felszámítanának, potenciálisan rendkívül alacsonyak lennének, ha úgy tekintjük, hogy az exportengedélyezési díjat is tartalmazzák,
-
a közösségi piac a mennyiség vonatkozásában rendkívül vonzó, és mivel nem valószínű, hogy a harmadik országokba irányuló export jelentős mértékben emelkedik, a kínai exportőrök - amennyiben a jelenlegi intézkedések hatálya lejár - exportáraik további csökkentésével ugyancsak megkísérelnék részesedésük növelését az EK piacából.
(101)
Megállapítható, hogy az alacsony és csökkenő árú, jelentős mennyiségű kínai import növekvő nyomást fejtett ki a közösségi KM-piacra, ami minden valószínűség szerint folytatólagosan erősödni fog, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, mivel a KNK-ból származó import árai valószínűleg csökkenni fognak, miközben az export mennyisége megnő. A KNK-ból származó import erősödése nagyon nagy valószínűséggel tovább csökkentené a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését, és tekintettel arra, hogy a bázisidőszak során a közösségi gazdasági ágazat eladási árai és nyereségessége megegyező tendenciát mutattak, az árakra gyakorolt fokozott nyomás szinte teljes bizonyossággal a közösségi gazdasági ágazat profitjának csökkenéséhez vezetne. Nagyon valószínű továbbá, hogy a többi mutató is negatívan fog alakulni, mihelyt a közösségi gazdasági ágazat eladásai csökkennek, és szembesülnie kell a jelentősen csökkenő árakkal.
(102)
Egyéb olyan tényezőkre, amelyek valószínűleg károkozással járnának a közösségi gazdasági ágazatra nézve, vélhetően nem kell számítani. Az egyéb országokból származó import árai vagy magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó importé, vagy a szóban forgó mennyiségek sokkal kisebbek voltak, és semmi sem utal arra, hogy ez a jövőben megváltozna.
(103)
A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűntetése a közösségi gazdasági ágazat számára minden valószínűség szerint a kár megismétlődését eredményezné a dömpingelt export miatt.
H. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Bevezetés
(104)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és forgalmazók, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján.
(105)
Annak érdekében, hogy felmérjék az intézkedések folytatásának, illetve felfüggesztésének várható hatását, a Bizottság információt kért az összes említett érdekelt féltől. A Bizottság kérdőíveket küldött 18 importőrnek és az érintett termék 17 felhasználójának. A kérdőívekre egyetlen importőr sem válaszolt, noha ketten közülük írásos nyilatkozatot tettek. A felhasználók egyike részleges választ adott a kérdőívre.
(106)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat szerint az intézkedések elfogadását nem tartották ellentétesnek a közösségi érdekkel. Azt is meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálat már a második lejárati felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése folyik, amelyre nézve már dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Következésképpen a jelenlegi vizsgálat időzítése és jellege lehetővé teszi, hogy értékeljék az érintett feleket ért indokolatlan negatív hatásokat, amelyeket korábban a jelenlegi dömpingellenes intézkedések gyakorolhattak az érintett felekre.
(107)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésére vonatkozó megállapítás ellenére van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az állapítható meg, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem szolgálja a Közösség érdekeit.
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(108)
Nem hagyható figyelmen kívül az a korábbi megállapítás, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a dömping magas és növekvő dömpingkülönbözettel folyna, aminek eredményeképpen romlana a közösségi gazdasági ágazat helyzete, amelyről még mindig nem mondható el, hogy stabilizálódott és már teljes talpra állt volna. Másrészt viszont az intézkedések fenntartása hozzásegítheti a közösségi gazdasági ágazatot a teljes talpra álláshoz és a további károk elkerüléséhez. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései - amelyek termelésének ésszerűsítését és versenyképességének fokozását szolgálják -, illetve a közösségi gazdasági ágazat a bázisidőszak utolsó három évében elért nyeresége azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat élet- és versenyképes.
(109)
A fent említettek alapján szükségesnek tűnik a jelenlegi intézkedések meghosszabbítása, hogy el lehessen kerülni a dömpingelt behozatal hátrányos hatásait, amelyek a közösségi gazdasági ágazat talpra állásának folyamatát és végső soron a puszta létét és ebből eredően számos munkahelyet is veszélyeztetnék. Azt is mérlegelni kell, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat megszűnik, akkor az negatív hatással lesz a feldolgozóipari ágazatokra is, mert ezek szállítói köre lényegesen csökkenne.
3. Az importőrök érdeke
(110)
Amint az fentebb is olvasható, egyik független importőr sem válaszolt a Bizottság által küldött kérdőívre. Az együttműködés hiánya önmagában is mutatja, hogy az intézkedések kivetése következtében ezen ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt megerősíti az a tény, hogy az importőrök jelentős mértékben folytatták az érintett termék forgalmazását, s még növelték is a behozott mennyiséget a bázisidőszak alatt.
(111)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy az érintett termék importőreinek gazdasági helyzetét lényegében nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetése. A fentiek alapján az sem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne.
4. A felhasználók érdeke
(112)
Az érintett termék felhasználói, azaz a feldolgozóipari ágazatok, lényegében a tűzálló anyagok gyártói. Amint az fentebb is olvasható, a 17 felhasználó közül csak egy válaszolt a Bizottság szolgálataitól kapott kérdőívekre, és az is csak részlegesen. Ugyanúgy mint az importőrök esetében, az együttműködés alacsony szintje önmagában is arról tanúskodik, hogy az ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás az intézkedések következtében. Bár a feldolgozóipari ágazat részéről együttműködő vállalat korlátozottan reprezentatív, mivel a vizsgálati időszakban a érintett termék KNK-ból származó importjának kevesebb mint 5 %-át vásárolta föl, felmérték a hatályban lévő intézkedések hatását a vállalat helyzetére.
(113)
Ebben az összefüggésben a vizsgálat azt állapította meg, hogy az együttműködő felhasználó a hatályos intézkedések ellenére folytatta a KNK-ból származó KM importját. Ezek az intézkedések tehát nem riasztották el a tűzálló anyagok gyártóit, hogy megváltoztassák ellátási forrásaikat. Jóllehet, a KM a tűzálló anyagok gyártási költségeinek kis részét teszi ki, a kínai importárak továbbra is összehasonlíthatóan alacsonyak és a bázisidőszakban az átlagot tekintve még csökkentek is. Levonható tehát az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem volt jelentős negatív kihatásuk az érintett termék felhasználóinak költséghelyzetére és nyereségességére.
(114)
Az együttműködő felhasználó felvetette, hogy noha az intézkedések fenntartása rövid távon nem fogja jelentősen befolyásolni a helyzetét, közép-, illetve hosszú távon azt eredményezheti, hogy a tűzálló anyagokat egyre inkább az EK-n kívül fogják előállítani és nem a KM-t, azaz a nyersanyagot, hanem a készterméket fogják behozni az EK-ba.
(115)
Ebben az összefüggésben a fent említettek szerint a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek nem az lett az eredménye, hogy a közösségi piac bezárult a KM-behozatal előtt, hanem inkább a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat leküzdéséhez, valamint bizonyos mértékben a dömpingelt behozatal torzító hatásának orvoslásához vezetett. Ha azonos versenylehetőségeket biztosítanak a KM közösségi gazdasági ágazata számára, az EK piacán magasabb fokú versenyt eredményez a különböző KM-szállítók között, beleértve a kínai KM-exportőröket is.
(116)
A Bizottság megállapította továbbá, hogy a KNK-ból származó export árai egyes jelentős piacokon - az USA-t is beleértve - magasabbak voltak, mint a Közösség piacán. Úgy tűnik tehát, hogy az intézkedések következtében a Közösségbe irányuló import árai nem emelkedtek az egyéb harmadik országokba irányuló import árai fölé. Azt az érvet tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása kihatna a más piacokon való versenyképességre, elvetették.
(117)
A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy az intézkedések azonos szinten való fenntartása nem jár a felhasználók helyzetének romlásával.
5. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(118)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi gazdasági ágazat valamelyest talpra álljon. Az intézkedések megszüntetése következtében veszélybe kerülne e fellendülés, ami valószínűleg a közösségi gazdasági ágazat megszűnését vonná maga után. Emiatt a közösségi gazdasági ágazatnak érdeke az intézkedések fenntartása.
(119)
Az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A felhasználóknál a dömpingellenes intézkedések bevezetése által okozott bármilyen árnövekedés, ha egyáltalán volt ilyen, a jelenlegi vizsgálat során gyűjtött információ alapján nem tűnik aránytalannak azzal az előnnyel összehasonlítva, amelyet a közösségi gazdasági ágazat szerzett a dömpingelt behozatal által okozott kereskedelmi torzulás megszűnésével, ugyanakkor a felhasználók a különböző KM-szállítók között az EK piacán folyó versengés folytán további előnyökben részesültek. Így az a következtetés vonható le, hogy semmilyen kényszerítő ok sem szól az érvényes dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(120)
Az összes érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az érvényes intézkedések fenntartása javasolt. A közlés után a feleknek határidőt szabtunk meg a közzétételt követő nyilatkozataik benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken.
(121)
Az említettekből az következik, hogy a KNK-ból származó KM behozatalára a legutóbb a 360/2000/EK rendelettel kivetett változó dömpingellenes vámot az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tonnánkénti 120 EUR-s minimálárral kombinálva fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, a 2519 90 30 KN-kód alá tartozó kiégetett magnézia behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) A vám összege:
a)
a tonnánkénti 120 EUR minimumimportár és a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbség minden esetben, amennyiben utóbbi:
-
kevesebb mint a minimumimportár, és
-
egy, a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján lett megállapítva (A439 kiegészítő TARIC-kód);
b)
nulla, ha a nettó vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árat egy, a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján állapították meg, és egyenlő a tonnánkénti 120 EUR minimumimportárral vagy magasabb annál (A439 kiegészítő TARIC-kód);
c)
egyenlő egy 63,3 %-os értékvámmal minden egyéb esetben, amelyre nem vonatkozik az a) és b) pont (A999 kiegészítő TARIC-kód).
(3) Azokban az esetekben, amikor a dömpingellenes vámot az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg, és amikor az árucikkek a szabad forgalomba kerülésük előtt károsodtak, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat megosztják a vámérték meghatározásához a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikkének megfelelően, a fentiekben meghatározott minimális importárat csökkenteni kell a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányában. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimumimportár és a csökkentett, nettó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított ár különbségével.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra és egyéb vámeljárásra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.