A TANÁCS 1322/2006/EK RENDELETE
(2006. szeptember 1.)
a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycsövek (CFL-i) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1470/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Meglévő intézkedések
(1)
Az 1470/2001/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 0 %-tól 66,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, integrált elektronikus kompakt fénycsövek (integrated electronic compact fluorescent lamps, CFL-i) behozatalára („eredeti vizsgálat”).
(2)
A 866/2005/EK rendelettel (3) - egy az alaprendelet 13. cikkének megfelelő vizsgálatot követően - a Tanács az eredeti rendelet által kivetett végleges dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztette a Vietnami Szocialista Köztársaságban, a Pakisztáni Iszlám Köztársaságban és a Fülöp-szigeteki Köztársaságban feladott ugyanilyen termék behozatalára is.
1.2. Időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem
(3)
A 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján 2004. augusztus 3-án a Bizottság egy kérelmet kapott, amely a rendelet hatálya alá eső termékek körének vizsgálatára korlátozódott. A kérelmet a Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH („a kérelmező”) nyújtotta be, amely kompakt fénycsöveket importál a Kínai Népköztársaságból. A kérelmező egyenárammal működő kompakt fénycsöveket („DC-CFL-i”) importált. A kérelmező azt állította, hogy ezek alapvető műszaki és fizikai jellemzői, valamint végfelhasználási területük különbözik a váltóárammal működő kompakt fénycsövekéitől („AC-CFL-i”). A kérelmező azt állította továbbá, hogy a váltóáramú kompakt fénycsövekre csak a hatályos dömpingellenes vámoknak kellene kiterjednie, hiszen az eredeti vizsgálat is csak e fénycsövekre irányult. A kérelmező következésképpen tehát azt állította, hogy az egyenáramú kompakt fénycsöveket kifejezetten ki kell vonni a dömpingellenes vám hatálya alól, és hogy ennek megfelelően módosítani kell az érintett termék eredeti rendeletben szereplő meghatározását. A kérelmező azt is kérte, hogy az egyenáramú kompakt fénycsövek termékkörből történő kivonásának visszaható hatálya is legyen.
1.3. Vizsgálat kezdeményezése
(4)
Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő elfogadható bizonyíték áll rendelkezésre, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) közzétett értesítésben („a vizsgálat megindításáról szóló értesítés”) jelentette be, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének értelmében részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményez, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik.
1.4. A vizsgálat
(5)
A Bizottság a vizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan tájékoztatta a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: KNK) hatóságait, a KNK-beli gyártókat/exportőröket, azokat az importőröket a Közösségben, akikről tudott volt, hogy érintettek, a közösségi gyártókat, valamint a gyártók Közösségen belüli társulásait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.
(6)
A Bizottság minden olyan féltől, akiről tudott volt, hogy érintett, és minden más olyan vállalattól, amely a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkezett, alapvető információkat kért a következőkről: árbevétel, eladások értéke és mennyisége az Európai Közösségben, gyártási kapacitás, tényleges gyártás, a kompakt fénycsövek, valamint önmagában az egyenáramú kompakt fénycsövek teljes importjának értéke és mennyisége. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek vélt információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a jelenlegi intézkedések hatályának módosítása.
(7)
E vizsgálatban öt KNK-beli gyártó/exportőr, egy közösségi gyártó, egy KNK-beli exportőrhöz/gyártóhoz kötődő importőr és 11 független importőr működött együtt és nyújtotta be a fenti (5) preambulumbekezdésben említett alapvető információkat.
1.5. Vizsgálati időszak
(8)
A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) 2003. november 1-jétől2004. október 31-ig tartott.
1.6. Nyilvánosságra hozatal
(9)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján e következtetésekre jutottak. Az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésével összhangban, a felek számára biztosítottak egy időszakot, amely alatt - a nyilvánosságra hozatalt követően - ismertethették észrevételeiket.
(10)
Ezután sor került a felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételek mérlegelésére, és adott esetben a megállapítások értelemszerű módosítására.
2. ÉRINTETT TERMÉK
(11)
Az érintett termék az eredeti rendelet 1. cikkében meghatározottak szerint, a jelenleg az ex 8539 31 90 KN-kód alá sorolt integrált elektronikus kompakt fénycső. A CFL-i olyan egy vagy több üvegcsővel rendelkező elektronikus kompakt kisülési fénycső, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz rögzítették, vagy abba beleépítették. Amint az a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycső (CFL-i) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2001. február 7-i 255/2001/EK bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) (11) preambulumbekezdésében szerepel, és amelyet az eredeti rendelet végleges ténymegállapításai is megerősítettek, az érintett terméket arra tervezték, hogy a hagyományos izzólámpákat helyettesítse, és beleillik az izzólámpák foglalatába.
(12)
Míg az eredeti vizsgálat során különböző terméktípusokat azonosítottak többek között élettartamuk, watt-teljesítményük és borításuk alapján, a különböző bemeneti feszültséget nem vizsgálták, és az eredeti vizsgálat alatt ezt egyetlen érintett fél sem említette.
3. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
3.1. Módszertan
(13)
Annak eldöntésére, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek vajon egyetlen vagy két különböző terméknek minősülnek-e, megvizsgálták, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsöveknek megegyeznek-e az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint végfelhasználási területei. Ebben a tekintetben a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek egymással való felcserélhetőségét és Közösségen belüli versenyét is vizsgálták.
3.2. Alapvető fizikai és műszaki jellemzők
(14)
Minden kompakt fénycső két alapvető elemből áll: egy (vagy több) gáz kisülési cső és egy előtét. Alapjában véve az előtét továbbítja az elektronokat a gáz kisülési csőbe. Az elektronok aktiválják a gázt, amely fény formájában energiát bocsát ki.
(15)
A váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek bemeneti feszültsége azonban különböző, vagyis a váltóáramúnál (AC-CFL-i) váltakozó és az egyenáramúnál (DC-CFL-i) egyenletes. Ennek következtében az egyenáramú kompakt fénycsőben használt előtétnek különböznie kell a váltóáramúban használttól, mert ez utóbbinak kiegészítő funkciókat is el kell látnia, nevezetesen az egyenáramot váltóárammá kell alakítania, hogy így fény jöhessen létre.
(16)
A közösségi gazdasági ágazat úgy érvelt, hogy az eredeti vizsgálatban az analóg országban (Mexikó) gyártott terméket hasonló terméknek tekintették, jóllehet az itt gyártott kompakt fénycsöveket alacsonyabb feszültségre készítették. Ezért az alacsony feszültségű rendszerekben használt váltóáramú kompakt fénycsövet ugyanannak a terméknek kell tekinteni, mint az egyenáramú kompakt fénycsövet. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy jóllehet Mexikóban más a hálózati feszültség, mint a Közösségben, mind a Mexikóban mind pedig a Közösségben gyártott kompakt fénycsövek váltóárammal működnek. Mindkettőnek pontosan ugyanazok a funkciói, vagyis hogy egymás piacain felváltsák a hagyományos izzólámpákat.
(17)
E felülvizsgálatban a két lámpa között nem csupán a feszültség a különbség, mint a mexikói lámpák fent említett esetében, hanem az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek áramellátásának felépítése is, amely különböző alkatrészeket igényel, és ezért különböző műszaki jellemzőkkel ruházza fel mindkét típust.
3.3. Alapvető végfelhasználási terület és felcserélhetőség
(18)
Mint a (11) preambulumbekezdésben már említésre került, az eredeti vizsgálat által érintett termék arra szolgál, hogy felváltsa a hagyományos izzólámpákat.
(19)
A közösségi gazdasági ágazat és a KNK-beli exportáló gyártók által szolgáltatott információk alapján a teljes közösségi kompakt fénycsőfogyasztásnak kevesebb mint 2 %-át teszi ki az egyenáramú kompakt fénycsövek fogyasztása. Ebből az következik, hogy a váltóáramú kompakt fénycső a leginkább importált és használt kompakt fénycsőtípus a közösségi piacon, hiszen ez teszi ki a teljes behozatal és a teljes közösségi eladások szinte 100 %-át.
(20)
A fentiek figyelembevételével a váltóáramú kompakt fénycsövek alkalmasak a leginkább használt izzólámpák felváltására, és beleilleszkednek ezeknek az izzólámpáknak a foglalatába. Mivel az egyenáramú kompakt fénycsövek nem ugyanazt a bemeneti áramot használják, hagyományos izzólámpa foglalatába helyezve nem is fognak világítani. Ellenkező esetben - azaz ha egy váltóárammal működő kompakt fénycsövet egyenáramú foglalatba kell csavarni - szintén nem kapunk fényt. Következésképpen ahhoz, hogy az egyenáramú kompakt fénycső fényt bocsásson ki, egyenárammal kell ellátni, ahhoz pedig, hogy a váltóáramú kompakt fénycső fényt bocsásson ki, váltóárammal kell ellátni.
(21)
Ezenkívül az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdése sorolja fel a váltóáramú kompakt fénycsövek alkalmazási területeit, azaz a magánháztartások, az ipar és számos kereskedelmi létesítmény, mint például üzletek és éttermek, míg egyenáramú kompakt fénycsöveket - ritka kivételektől eltekintve - nem használnak ezeken a helyeken. A váltóáramú kompakt fénycsövek használói többnyire a közcélú villamos hálózathoz kapcsolódnak, míg egyenáramú kompakt fénycsöveket olyan területeken használnak, amelyek nem kapcsolódnak a közcélú villamos hálózathoz, és így jobbára más villamosenergia-ellátásra támaszkodnak (akkumulátor, napelemes rendszerek, fotovoltaikus panel). E fénycsöveket elszigetelt vagy vidéki területeken használják bányászati célokra, menedékhelyek megvilágítására, tábori világításra, hajókon stb. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az egyenáramú kompakt fénycsövek nem válthatják föl a hagyományos izzólámpákat, következésképpen a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek nem cserélhetők fel egymással.
(22)
Ezért az a következtetés vonható le, hogy az eredeti rendelet értelmében hagyományos izzólámpának az olyan lámpák tekinthetők, amelyek váltóárammal működnek.
(23)
A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy - a fentiek ellenére - a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek végfelhasználási területe - vagyis a fény előállítása - megegyezik. Ezért egyetlen terméknek kell tekinteni őket. Ebben a tekintetben a közösségi gazdasági ágazat a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsöveket különböző gépkocsitípusokhoz hasonlította attól függően, hogy benzines avagy dízelmotorral működnek-e. A közösségi gazdasági ágazat úgy érvelt, hogy mindkét autótípusnak azonosak a funkciói - gépesített közúti személyszállítás -, és ezért egyetlen terméknek tekinthetők.
(24)
Mindazonáltal - eltekintve attól a ténytől, hogy annak eldöntése, hogy a benzinmotoros és dízelmotoros autók egyetlen terméket képeznek-e, nem tárgya ezen időszakos felülvizsgálatnak - a fenti összehasonlítás helytelennek minősült, mert rossz paraméterre összpontosít (a motorra). Ebben az esetben a lényeges paraméter az, hogy a terméknek megvannak-e azok a fizikai és műszaki jellemzői, hogy világítson, ha egy hagyományos izzólámpa foglalatába helyezzük.
(25)
Néhány fél azt állította, hogy csekély számú váltóáramú kompakt fénycsőmodell mind váltóárammal mind pedig egyenárammal képes működni. Ezekről a fénycsövekről bebizonyosodott, hogy végfelhasználási területük ugyanaz mint a kizárólag váltóárammal működő kompakt fénycsöveké. Ezért váltóárammal működő fénycsöveknek tekinthetők.
(26)
A fentiekből az következik, hogy a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek nem cserélhetők fel egymással és ezért végfelhasználási területük sem azonos.
3.4. Verseny a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek között
(27)
A fentiek értelmében a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsöveket nem ugyanazon az alkalmazási területen használják, és így nem cserélhetők fel egymással, hanem különböző piacokat látnak el. Ezenkívül - sajátos végfelhasználási területei miatt - egyenáramú kompakt fénycsövet csak specializálódott üzletekben vagy közvetlenül a gyártótól lehet beszerezni. Ezzel ellentétben váltóáramú kompakt fénycső a legtöbb tömegfogyasztási terméket árusító üzletben beszerezhető.
(28)
Az egyetlen együttműködő EK-beli gyártó azt állította, hogy váltóáramú hálózatba kapcsolt területeken a fogyasztók választhatnak, hogy fotovoltaikus panelekkel vagy napelemekkel szerelik fel magukat, amelyek egyenáramot szolgáltatnak. Ezért a gyártó azt állította, hogy verseny van az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek között. Meg kell jegyezni, hogy az energiaellátás e két forrása közötti választás olyan döntés, amely - a szükséges beruházás szintje, valamint annak okán, hogy ez a döntés a házban található összes elektromos üzemű berendezést érinti - messze túlmutat a kompakt fénycsövek egyszerű használatán. Ezért meglehetősen valószínűtlen, hogy a fotovoltaikus panelekbe történő beruházások csupán az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek közötti verseny miatt jönnének létre. Megjegyzendő, hogy az egyenáramú kompakt fénycsövek drágábbak, mint a váltóáramúak, ezért úgy tekinthető, hogy a gazdasági logika sem támasztja alá ezt az állítást. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.
(29)
Mivel az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek nem használhatók azonos típusú villamos hálózaton, ebből következően nincs verseny a két típus között.
3.5. Az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek közötti különbségtétel
(30)
Felmerült az az érv, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsöveket nem lehet egyértelműen megkülönböztetni. Ebben a tekintetben rá kell mutatni, hogy - jóllehet mind az egyenáramú, mind a váltóáramú kompakt fénycsövek egyaránt az ex 8539 31 90 KN-kód alá esnek - a két típus könnyen megkülönböztethető. Valójában az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek megkülönböztetésére a következő ismérvet lehet alkalmazni: váltóáramú foglalatba csavarva és áram alá helyezve az egyenáramú kompakt fénycső nem ad fényt.
(31)
Továbbá az egyenáramú kompakt fénycsöveket egyértelműen jelölik, vagyis az alacsony bemeneti feszültség világosan fel van tüntetve a terméken annak érdekében, hogy megakadályozza a fogyasztókat abban, hogy ezeket a lámpákat váltóáramú foglalatokban használják, és így tönkretegyék.
4. KÖVETKEZTETÉS A TERMÉKKÖRRŐL
(32)
A fenti megállapítások alátámasztják, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek alapvető fizikai és műszaki jellemzői különböznek, és alapvető végfelhasználási területük sem azonos. Nem cserélhetők föl egymással és nem versenyeznek egymással a közösségi piacon. Ezen az alapon az a következtetés vonható le, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycső két különböző termék, és a KNK-ból származó kompakt fénycsövekre vonatkozó hatályos dömpingellenes vám nem alkalmazható az egyenáramú kompakt fénycsövek behozatalára. Ebből az is következik, hogy az eredeti vizsgálat az egyenáramú kompakt fénycsövekre nem terjedt ki, jóllehet ezt az eredeti rendelet nem határozta meg kifejezetten.
(33)
A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések hatályát az eredeti rendelet módosításával kell pontosítani.
(34)
Minthogy az 1470/2001/EK rendelet által kiszabott intézkedéseket a 866/2005/EK rendelet kiterjesztette a Vietnamban, Pakisztánban és/vagy a Fülöp-szigeteken feladott kompakt fénycsövek importjára is - függetlenül attól, hogy vietnami, pakisztáni vagy fülöp-szigeteki származásúnak vannak-e nyilvánítva - ezt a rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
5. A VISSZAHATÓ HATÁLYÚ ALKALMAZÁS IRÁNTI KÉRELEM
(35)
A (32) és (33) preambulumbekezdések következtetései alapján - melyek szerint az egyenáramú kompakt fénycsövek nem tartoztak a KNK-ból származó kompakt fénycsövek importjára vonatkozó dömpingellenes intézkedések kiszabásához vezető eredeti vizsgálatban érintett termékek közé - a termékkört visszaható hatállyal a végleges dömpingellenes vámok kivetésének dátumáig kell pontosítani.
(36)
Vagyis azon importügyletek esetében, amelyek egyenáramú kompakt fénycsövekhez kötődtek, a Közösségbe történő behozatalok alkalmával az integrált elektronikus kompakt fénycső (CFL-i) behozataláról szóló 1470/2001/EK tanácsi rendelet alapján befizetett végleges dömpingellenes vámokat vissza kell téríteni. A visszatérítést a nemzeti vámhatóságoktól kell igényelni az alkalmazható nemzeti vámszabályokkal összhangban, valamint a Közösség saját forrásainak és különösen a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 7. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1470/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(1) Végleges dömpingellenes vámot kell alkalmazni a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8539 31 90 KN-kód (2004. szeptember 10-ig85393190*91 TARIC-kód és 2004. szeptember 11-től85393190*95 TARIC-kód) alá tartozó, váltóárammal működő, egy vagy több gázcsővel rendelkező, olyan integrált elektronikus kompakt fénycső (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is) behozatalára, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették vagy abba beleépítették.”
2.
A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(1) A 255/2001/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, váltóárammal működő, egy vagy több gázcsővel rendelkező, olyan integrált elektronikus kompakt fénycső (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is) - amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették vagy abba beleépítették - behozatalára kivetett, ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket a véglegesen kivetett vám összegében be kell szedni. A 255/2001/EK rendeletnek megfelelően, a Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd. vállalat által előállított importáru tekintetében ideiglenes vámmal biztosított összegeket a Zhejiang Yankon Group Co., Ltd (A241 kiegészítő TARIC-kód) által előállított importárura véglegesen kivetett vám összegében kell beszedni.”
2. cikk
A 866/2005/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8539 31 90 KN-kód (2004. szeptember 10-ig85393190*91 TARIC-kód és 2004. szeptember 11-től85393190*95 TARIC-kód) alá tartozó, váltóárammal működő, egy vagy több üvegcsővel rendelkező, olyan integrált elektronikus kompakt fénycső, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették vagy abba beleépítették (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is) behozataláról szóló 1470/2001/EK rendelet által kivetett 66,1 %-os végleges dömpingellenes vámot ki kell terjeszteni a Vietnamban, Pakisztánban és/vagy a Fülöp-szigeteken feladott, váltóárammal működő, egy vagy több üvegcsővel rendelkező integrált elektronikus kompakt fénycsőre is, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették, vagy abba beleépítették (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is), függetlenül attól, hogy vietnami, pakisztáni vagy fülöp-szigeteki származásúnak nyilvánították-e. (85393190*92 TARIC-kód).”
3. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2001. február 9-től kell alkalmazni.
(2) Az 1470/2001/EK rendelet alapján 2001. február 9. és e rendelet hatálybalépése közötti időpontban kifizetett, dömpingellenes vám után járó valamennyi visszatérítést a 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 1150/2000/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek és különösen e rendelet 7. cikkének sérelme nélkül kell teljesíteni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 1-jén.