A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete
(2002. december 23.)
az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
TARTALOMJEGYZÉK
ELSŐ RÉSZ
I. CÍM
II. CÍM
1. fejezet
2. fejezet
3. fejezet
4. fejezet
5. fejezet
6. fejezet
7. fejezet
III. CÍM
1. fejezet
2. fejezet
IV. CÍM
1. fejezet
2. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
3. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
3. szakasz
4. szakasz
4. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
5. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
3. szakasz
4. szakasz
5. szakasz
6. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
3. szakasz
4. szakasz
5. szakasz
7. fejezet
8. fejezet
V. CÍM
1. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
3. szakasz
4. szakasz
2. fejezet
VI. CÍM
1. fejezet
2. fejezet
3. fejezet
4. fejezet
5. fejezet
VII. CÍM
1. fejezet
2. fejezet
1. szakasz
2. szakasz
3. szakasz
4. szakasz
5. szakasz
6. szakasz
3. fejezet
MÁSODIK RÉSZ
I. CÍM
II. CÍM
III. CÍM
1. fejezet
2. fejezet
3. fejezet
4. fejezet
5. fejezet
IV. CÍM
V. CÍM
HARMADIK RÉSZ
I. CÍM
II. CÍM
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 183. cikkére,
az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Közösségek Bíróságával, a Számvevőszékkel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, az ombudsmannal, valamint az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: "a költségvetési rendelet") rendelkezései egyszerűsítésre kerültek annak érdekében, hogy a rendelet az Európai Közösségek általános költségvetésének (a továbbiakban: "a költségvetés") megállapítására, végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó alapelvekre és meghatározásokra szorítkozzék.
(2) E végrehajtási szabályoknak ezért nemcsak azon rendelkezések tekintetében kell kiegészíteniük a költségvetési rendeletet, amelyekre a végrehajtási szabályok kifejezetten utalnak, hanem azok tekintetében is, amelyek alkalmazásához végrehajtási intézkedések előzetes meghatározása szükséges. Az egyértelműség érdekében a legutóbb az 1687/2001/EK rendelettel [2] módosított, az 1977. december 21-i költségvetési rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 9-i 3418/93/Euratom, ESZAK, EK bizottsági rendelet [3] helyébe új rendeletnek szükséges lépnie.
(3) Az ágazati szabályok és a költségvetési rendeletben megállapított költségvetési elvek összhangjának biztosítása érdekében nyilvántartást kell készíteni a költségvetés végrehajtására vonatkozó valamennyi jogi előírásról, és rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság készítse el és nyújtsa be a nyilvántartást a költségvetési hatóságnak.
(4) A költségvetési elvek és különösen az egységesség elve tekintetében azon követelmény, miszerint meg kell határozni az előfinanszírozásnak a költségvetésbe visszafizetendő kamatait, valójában azt jelenti, hogy meg kell határozni a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozásokat. Az ilyen előfinanszírozás az intézmény tulajdonában marad, hacsak az alap jogi aktus a költségvetési rendelet 49. cikke értelmében másként nem rendelkezik, és nem beszerzési szerződés keretében, illetve az intézmény személyzetének vagy tagjainak, vagy a tagállamoknak fizették ki azt. E szabályt pontosítani kell az igazgatás típusa (közvetlen vagy közvetett központi igazgatás és megosztott igazgatás) szerint. Nem alkalmazandó a közös igazgatásra, mivel ilyen esetben a közösségi pénzeszközök összevonásra kerülnek a nemzetközi szervezet pénzeszközeivel. Amennyiben a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás kamatot hoz, úgy azt egyéb bevételként be kell fizetni a költségvetésbe.
(5) Az évenkéntiség elvével kapcsolatban fontos tisztázni, mi értendő éves előirányzatokon és a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszán, amely, ha december 31-ig lezárul, lehetővé teszi kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelét, amelyeket ezen esetben a következő pénzügyi év március 31-éig kell felhasználni.
(6) Az elszámolási egység elvét illetően meg kell határozni az euro és az egyéb valuták közötti pénzforgalom és elszámolások igazgatása során alkalmazott átváltási árfolyamokat.
(7) A globális fedezet elvétől való eltérést illetően meg kell határozni a célhoz kötött bevételek, és különösen a tagállamok, illetve a harmadik országok egyes közösségi programokhoz való hozzájárulása költségvetési kezelésének módját, valamint a kiadások és a bevételek nettósítására vonatkozó határértékeket.
(8) Az egyediség elvét illetően pontosan meg kell határozni az előirányzatok azon százalékos arányának számítási módját, amelyet az intézmények az általuk élvezett autonómia keretében jogosultak átcsoportosítani, és rendelkezést kell hozni a költségvetési hatóság teljes körű tájékoztatásáról a hozzá benyújtandó átcsoportosítási kérelmek részletes indokolása révén.
(9) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét illetően meg kell határozni a programok és tevékenységek előzetes, időközi és utólagos értékelésének célkitűzéseit, végrehajtásuk minimális gyakoriságát, valamint azon információkat, amelyeknek szerepelniük kell a jogszabályi pénzügyi kimutatásokban.
(10) A költségvetés megállapítása és bemutatása tekintetében meg kell határozni a költségvetés általános bevezetésének tartalmát, a költségvetést alátámasztó munkaanyagokat, valamint a költségvetési megjegyzéseket a költségvetési hatóság teljes körű tájékoztatása érdekében. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében meg kell határozni, és osztályozni kell az igazgatási előirányzatokat is.
(11) A költségvetés végrehajtását illetően először azt kell tisztázni, milyen formát öltsenek az alap jogi aktusok a Közösség területén, illetőleg az Európai Uniót létrehozó szerződés által szabályozott területeken. Meg kell határozni az előkészítő intézkedések és a kísérleti rendszerek megvalósítására alap jogi aktusok nélkül felhasználható előirányzatok maximális összegét, és fel kell sorolni a Szerződések azon rendelkezéseit, amelyek külön hatáskörrel ruházzák fel közvetlenül a Bizottságot.
(12) Meg kell határozni továbbá a valószínűsíthetően összeférhetetlenséget okozó aktusokat, valamint az ilyen esetben követendő eljárást.
(13) A költségvetés végrehajtásának különböző módszereivel kapcsolatban meg kell állapítani, hogy amennyiben a Bizottság nem közvetlenül, saját szervezeti egységein keresztül hajtja végre a költségvetést, úgy először meg kell győződnie arról, hogy azon szervek, amelyeket a végrehajtási feladattal megbízni szándékozik, rendelkeznek-e a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményei szempontjából kielégítő és megfelelő igazgatási eljárásokkal, továbbá ellenőrző és számviteli rendszerekkel.
(14) A közvetett központi igazgatás, azaz a Bizottság által a végrehajtó hivatalokra, közösségi jog által szabályozott szervekre, nemzeti közjogi szervekre, illetőleg közfeladatot ellátó szervekre ruházott igazgatás tekintetében szintén meg kell állapítani a hatáskör átruházásának kereteit, valamint az annak felhatalmazás, illetve megállapodás alapján történő végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket. A Bizottság ellenőrzése alatt maradó végrehajtó hivatalokat az adott intézménynek a közösségi költségvetés végrehajtására felhatalmazott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének kell tekinteni. Amennyiben nemzeti szervek végzik a költségvetés-végrehajtási feladatokat, úgy megfelelő pénzügyi garanciákat kell kínálniuk, és átlátható eljárással, megfelelő költséghatékonysági elemzést követően kell kiválasztani azokat, kellő indokolással alátámasztva az igazgatás adott szervre való átruházását. A Bizottságnak ki kell kérnie az illetékes bizottság véleményét az érintett előirányzatok teljesítésére vonatkozó alap jogi aktussal összhangban, mielőtt hatáskörrel ruházna fel nemzeti szerveket. A magánjog hatálya alá tartozó, és a Bizottság nevében előkészítő és kiegészítő feladatokat ellátó szerveket a beszerzési eljárásokkal összhangban kell kiválasztani.
(15) A tagállamokkal megosztott igazgatás, illetve a harmadik országokkal folytatott decentralizált igazgatás tekintetében a végső elszámolási eljárás szakaszait és célkitűzéseit a megfelelő ágazati szabályozás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül kell megállapítani.
(16) Végezetül, a közös igazgatás tekintetében tisztázni kell, hogy az egyes adományozók által a különböző típusú kiadásokhoz teljesített hozzájárulás arányát nem szükséges meghatározni, a támogatott tevékenységeket azonban átfogó ellenőrzés alá kell vonni; meg kell határozni továbbá azon nemzetközi szervezeteket, amelyek ilyen típusú igazgatásra jogosultak.
(17) A pénzügyi szereplők feladatait tekintve a pénzügyi igazgatás reformja és a központilag végzett előzetes ellenőrzések elhagyása növeli az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségét valamennyi bevételi és kiadási művelet során, a belső ellenőrzési rendszert is beleértve. A költségvetési hatóságot a jövőben tájékoztatni kell a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő kinevezéséről, illetőleg megbízatásának megszűnéséről. Következésképpen meg kell állapítani feladatait, felelősségi körét, valamint a betartandó eljárási elveket is. Az előzetes ellenőrzések intézményen belüli elvégzéséhez határozottan el kell különíteni a költségvetés végrehajtására irányuló műveletek kezdeményezésére és az ilyen műveletek ellenőrzésére irányuló feladatokat. Továbbá, minden intézménynek el kell fogadnia az előzetes és utólagos ellenőrzésért felelős személyzetre alkalmazandó szakmai normákat. Ezt követően rendelkezni kell azon feladatokról, amelyekről számot kell adni az intézmény részére készített éves jelentésben, amelynek többek között tartalmaznia kell az utólagos ellenőrzések eredményét; szabályozni kell továbbá a végrehajtott műveletek ellenőrzésére szolgáló bizonylatok megőrzését is. Végezetül, tekintettel az eljárás eltérő jellegére, a közbeszerzési szerződések tárgyalásos eljárás útján történő odaítélésének valamennyi formájáról az intézmény részére külön jelentést kell készíteni, amelyet közölni kell a költségvetési hatósággal is.
(18) A felelősségi körök tisztázása érdekében világosan meg kell határozni a számvitelért felelős tisztviselő számviteli rendszerrel, pénztárkezeléssel, valamint a bankszámlák és a harmadik személyre vonatkozó iratok kezelésével kapcsolatos feladatait és felelősségét. Pontosan meg kell határozni a számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnésével kapcsolatos szabályokat is.
(19) Továbbá, meg kell állapítani a rendes költségvetési eljárás alól kivételt jelentő igazgatási rendszer részét képező előlegszámlák felhasználásának feltételeit, az előlegelszámoló tisztviselő, továbbá az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő előlegszámlák ellenőrzésével kapcsolatos feladataival és felelősségi körével együtt. A költségvetési hatóságot értesíteni kell a kinevezésekről, illetve a megbízatások megszűnéséről.
(20) Feladataik és felelősségi körük meghatározását követően az egyes pénzügyi szereplők csak az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított feltételek szerint vonhatók felelősségre. Mindamellett, megfelelő eljárás útján valamennyi intézményben fel kell állítani egy szakosított, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testületet az esetleges pénzügyi szabálytalanságok meghatározására. Meg kell állapítani továbbá azon eljárást, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő valamely utasítás megerősítését kérheti, és így mentesülhet minden felelősség alól.
(21) A bevételek tekintetében, a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet [4] hatálya alá tartozó saját források különleges esete kivételével, meg kell határozni az eljárás különböző szakaszaiban az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó ellenőrzési és egyéb feladatokat, amelyek a következők: az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítése; majd a beszedési utalvány kiadása; terhelési értesítés küldése az adós részére a követelés megállapításáról; az esetleges késedelmi kamat kiszámítása; és végül, szükség esetén, a jogos követelésről való lemondás a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartását garantáló követelményeknek megfelelően. A számvitelért felelős tisztviselő bevételek beszedésével és fizetési haladék nyújtásával kapcsolatos feladatait szintén meg kell határozni.
(22) A kiadások tekintetében meg kell határozni a pénzügyi döntések, valamint a globális kötelezettségvállalások és az egyedi kötelezettségvállalások viszonyát, továbbá a különböző szakaszok jellemzőit. A globális és az egyedi kötelezettségvállalás abban különbözik egymástól, hogy mennyire azonosítható a kedvezményezett, és mekkora az érintett összeg. Az átmeneti kötelezettségvállalások a rendszeres igazgatási kiadásokra és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalappal (EMOGA) kapcsolatos kiadásokra korlátozódnak. A nem teljesített kötelezettségvállalások mértékének korlátozására vissza kell vonni azon kötelezettségvállalásoknak megfelelő előirányzatokat, amelyek tekintetében három éve nem történt kifizetés.
(23) Ezt követően tisztázni kell az érvényesítési, engedélyezési és kifizetési műveletek, valamint azon ellenőrzési eljárások közötti összefüggést, amelyeket az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell elvégeznie a kiadás érvényesítése és "kifizethető" jelzéssel való ellátása, valamint a kifizetés engedélyezése során, amikor az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi a felelősség alóli felmentés érvényességét, amelyért immár ő tartozik kizárólagos felelősséggel. Meg kell határozni továbbá, a kifizetés ellenőrzésére szolgáló okmányokat, valamint az előfinanszírozás és az időközi kifizetések elszámolásának szabályait. Végezetül, meg kell állapítani az érvényesítési és a kifizetési műveletekre alkalmazandó határidőket, figyelembe véve a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések leküzdéséről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK Európai parlamenti és tanácsi irányelvet [5].
(24) A belső ellenőrzés tekintetében meg kell állapítani a belső ellenőr kinevezésének eljárását, és garantálni kell függetlenségét a kinevező intézményen belül, amelynek jelentést kell tennie tevékenységéről; a költségvetési hatóságot pedig értesíteni kell a kinevezésekről vagy a megbízatások megszűnéséről.
(25) A beszerzés tekintetében e rendelet kiegészül a legutóbb a 2001/78/EK bizottsági irányelvvel [6] módosított, a szolgáltatásnyújtásra, áru beszerzésére, illetőleg építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 92/50/EGK [7], 93/36/EGK [8] és 93/37/EGK [9] tanácsi irányelv rendelkezéseivel. Következésképpen, először meg kell határozni a beszerzési szerződések típusait; a hirdetményekre és a közzétételre alkalmazandó intézkedéseket; azon feltételeket, amelyek esetén egy meghatározott eljárás alkalmazható, valamint a meglévő eljárások fő jellemzőit; a kiválasztási szempontokat és a szerződés odaítélésével kapcsolatosan esetleg szükséges rendelkezéseket; a versenytárgyalási dokumentációhoz való hozzáférés, valamint az ajánlattevőkkel, illetve a pályázókkal való kapcsolattartás szabályait; továbbá amennyiben a Bizottság saját számlájára ítél oda szerződést, úgy a különböző küszöbértékeket és az odaítélésre váró szerződések becsült értékére vonatkozó szabályokat.
(26) A közbeszerzési eljárások célja az, hogy az elérhető legelőnyösebb feltételek mellett elégítse ki az érintett intézmény szükségleteit, egyenlő esélyt biztosítva a közbeszerzési szerződéshez való hozzájutáshoz, és eleget téve az átláthatóság, valamint a megkülönböztetésmentes eljárás elvének. Az átláthatóság és a pályázók közötti egyenlő bánásmód, valamint az engedélyezésre jogosult tisztviselők végső döntéssel kapcsolatos teljes felelősségének biztosítása érdekében meg kell állapítani az ajánlatok felbontására és értékelésére, valamint a részvételi kérelemre vonatkozó eljárást, a megfelelő bizottság kinevezésétől a szerződés kellően megalapozott és dokumentált odaítélésig, amely döntést végül az ajánlatkérő hozza meg. A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges pénzügyi garanciákat is meg kell határozni.
(27) Végezetül, meg kell állapítani az ajánlatkérő közigazgatási jogi szankciók alkalmazásával kapcsolatos hatáskörét annak biztosítására, hogy a szankciók arányosak és visszatartó erejűek legyenek, és egyenlő bánásmódot biztosítsanak úgy az intézmények, mint a különböző szervezeti egységek között.
(28) Tisztázni kell a támogatásokról szóló cím hatályát is, különösen a költségvetés végrehajtásának különböző módszerei, valamint az általános Európai érdeket szolgáló, támogatásra jogosult tevékenységek, illetve szervek típusai tekintetében. Az éves munkaprogram és az ajánlatkérés ismérveit szintén meg kell határozni, miként az ezzel kapcsolatosan felmerülő esetleges kivételeket, valamint a visszamenőleges hatály lehetőségét is, különösen a humanitárius segítségnyújtás és a válsághelyzetek kezelésének összefüggésében, amelyekre egyedi korlátozások alkalmazandók.
(29) Úgyszintén az átláthatóság, a pályázók közötti egyenlő bánásmód, valamint az engedélyezésre jogosult tisztviselő fokozott elszámoltathatóságának követelménye tekintetében meg kell állapítani a támogatás odaítélésének eljárását, a kérelem benyújtásától egészen annak bizottsági értékeléséig, figyelembe véve az előzetesen meghatározott kiválasztási és odaítélési szempontokat, mielőtt az engedélyezésre jogosult tisztviselő meghozná kellően dokumentált, végső döntését.
(30) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve megkívánja, hogy a Bizottság garanciákkal védje magát: a támogatási kérelmek benyújtásának szakaszában a nagyobb összegű kérelmekkel kapcsolatos pénzügyi ellenőrzés előírásával; majd az előfinanszírozás kifizetésének szakaszában előzetes pénzügyi biztosítékok követelésével; és végezetül, a végső kifizetés szakaszában pénzügyi ellenőrzés végzésével a nagyobb összegű, és így a legnagyobb kockázattal járó kérelmek esetén. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint a nonprofitelv és a társfinanszírozás elvének betartása szintén megköveteli olyan szabályok megállapítását, amelyek meghatározzák az átalányösszegű kifizetések lehetséges igénybevételét. Végezetül, a közösségi pénzeszközök hatékony és eredményes kezelése azt jelenti, hogy maguknak a kedvezményezetteknek is be kell tartaniuk az átláthatóság és a lehetséges ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvét, valamint azon elvet, hogy a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlatnak kell odaítélni, amennyiben az ügyletre részben alvállalkozásban kerül sor.
(31) Végezetül, a fentiekkel összefüggő, szankciókkal kapcsolatos hatáskört össze kell hangolni a beszerzéssel kapcsolatban hatályos előírásokkal.
(32) A könyvvezetéssel és az elszámolások végzésével kapcsolatban meg kell határozni valamennyi olyan általánosan elfogadott számviteli alapelvet, amelyre a pénzügyi kimutatások épülnek. Meg kell határozni az ügyletek elszámolásának feltételeit, továbbá az eszközök és források értékelésének, valamint a céltartalékok képzésének szabályait is.
(33) Meg kell határozni, hogy az intézmények elszámolását a költségvetési és pénzügyi igazgatásról szóló jelentésnek kell kísérnie, emellett részletesen ismertetni kell a pénzügyi kimutatások elemeinek (mérleg, gazdasági eredménykimutatás, pénzforgalmi mérleg és melléklete), valamint a költségvetés végrehajtására vonatkozó kimutatások (költségvetési eredménykimutatás és melléklete) tartalmi és alaki követelményeit.
(34) A számvitellel kapcsolatosan meg kell határozni, hogy az egyes intézmények számvitelért felelős tisztviselőjének olyan okiratokat kell készítenie, amelyek ismertetik az adott intézmény elszámolási rendszerét és számviteli eljárásait, és meghatározzák azon feltételeket, amelyeknek a számítógépes számviteli rendszereknek meg kell felelniük, különösen a hozzáférési eljárás biztonsága és a rendszerekben végrehajtott változtatásokat, illetve az azokra irányuló kísérleteket rögzítő eseménynapló tekintetében.
(35) A könyvelés tekintetében meg kell határozni a könyvekre, a próbamérlegre, az e mérlegben szereplő összegek rendszeres egyeztetésére és a leltárra alkalmazandó elveket, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számlatükör alkotóelemeit. Meg kell állapítani a műveletek nyilvántartására alkalmazandó szabályokat, különösen a kettős könyvelés módszerét, a nem euroban megadott műveletek átváltási szabályait, és a könyvelési tételek ellenőrzésére szolgáló bizonylatokat. A számviteli nyilvántartások tartalmát szintén rögzíteni kell.
(36) Végezetül, meg kell állapítani a vagyonleltárra vonatkozó szabályokat, továbbá tisztázni kell a számvitelért felelős tisztviselők és az engedélyezésre jogosult tisztviselők e területen fennálló felelősségének körét, valamint a leltári vagyontárgyak elidegenítésére alkalmazandó szabályokat.
(37) A strukturális alapok tekintetében meg kell állapítani, hogy egy adott művelet esetén az előlegek visszafizetése nem csökkenti az alap által a megfelelő művelethez adott hozzájárulást.
(38) Meg kell határozni azon közvetlen és közvetett tevékenységi típusokat, amelyek a kutatási ágazaton belül finanszírozásra jogosultak.
(39) Külső fellépések esetén a végrehajtási szabályoknak, ideértve magát a költségvetési rendeletet is, az a célja, hogy rendelkezzenek azon kivételekről, amelyek tükrözik az adott ágazat egyedi működési jellemzőit, különösen a beszerzés és a támogatások odaítélése vonatkozásában.
(40) A beszerzés tekintetében e végrehajtási szabályok átveszik a külső kapcsolatokért felelős főigazgatóságok által végrehajtott együttműködési programok keretében odaítélt szerződések igazgatási rendszerének egyszerűsítéséről szóló, 1999. november 10-i bizottsági határozat [10] rendelkezéseinek lényeges elemeit, aminek eredményeként olyan beszerzési előírások jönnek létre, amelyek a megállapított küszöbértékek és a külső fellépésekhez igazított igazgatási eljárások tekintetében eltérnek az általános szabályoktól.
(41) A támogatásokkal kapcsolatban fel kell sorolni azon tevékenységi típusokat, amelyek esetén megengedett a költségvetési rendelet 109. cikkében említett társfinanszírozási elvtől való eltérés. Ez különösen a humanitárius segítségnyújtásra és a válsághelyzetben nyújtott támogatásra, valamint az emberi egészség és az alapvető emberi jogok védelmére irányuló intézkedésekre érvényes.
(42) A közösségi előirányzatok hatékony és eredményes kezelésének garantálásához meg kell határozni azon előfeltételeket és szabályokat, amelyeket az előirányzatok decentralizált igazgatása vagy előlegszámlák felhasználása esetén bele kell foglalni a megállapodásokba.
(43) A költségvetési rendelet Európai Hivatalokra vonatkozó rendelkezéseit ki kell egészíteni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalára vonatkozó különleges szabályokkal, továbbá olyan rendelkezésekkel, amelyek felhatalmazzák a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét, hogy feladatai egy részét átruházza e hivatalok személyzetére. Meg kell állapítani továbbá a működési eljárásokat azon bankszámlák tekintetében, amelyeknek a Bizottság nevében való megnyitására az Európai Hivatalok engedélyt kaphatnak.
(44) Az igazgatási előirányzatokkal kapcsolatban minden intézménynek tájékoztatnia kell a költségvetési hatóságot azon tervezett, jelentős ingatlanügyletekről, amelyek az ingatlanállomány növekedését eredményezik.
(45) Meg kell határozni azon szerveket is, amelyek költségvetési támogatásban részesülhetnek, és amelyekre keretszabályokat kell létrehozni a költségvetési rendelet 185. cikkében megállapított feltételekkel összhangban.
(46) Az e rendeletben említett különböző küszöbértékeket és összegeket, a beszerzésre alkalmazandó küszöbértékek kivételével, rendszeresen frissíteni kell a Közösségben regisztrált infláció arányában,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
ELSŐ RÉSZ
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
ALKALMAZÁS
I KÖR
1. cikk
Tárgy(A költségvetési rendelet 1. cikke)
E rendelet az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: "a költségvetési rendelet") végrehajtásának szabályait határozza meg.
Az e rendeletben érintett intézmények a költségvetési rendelet szerinti intézmények.
2. cikk
A költségvetés végrehajtására vonatkozó jogi aktusok nyilvántartása(A költségvetési rendelet 2. cikke)
A Bizottság nyilvántartást vezet a költségvetési rendelet 2. cikkében említett jogi aktusokról. A nyilvántartást évente frissíti, és ennek megfelelően tájékoztatja arról a költségvetési hatóságot.
II. CÍM
KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK
1. FEJEZET
Az egységesség és teljesség elve
3. cikk
A Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás hatálya(A költségvetési rendelet 5. cikkének (4) bekezdése)
(1) A 105. cikk szerinti előfinanszírozás a Közösségek tulajdonában marad, hacsak a költségvetési rendelet 49. cikkének (1) bekezdése szerinti alap jogi aktus másként nem rendelkezik. Az említett rendelkezés nem érinti az olyan előfinanszírozást, amelynek kifizetésére a költségvetési rendelet 88. cikke szerinti szerződés alapján, vagy valamely tagállam részére, vagy előcsatlakozási támogatás keretében, vagy a 265. cikkben említett előleg formájában került sor. A rendelkezést nem kell alkalmazni a költségvetési rendelet 53. cikke szerinti közös igazgatásra sem.
(2) A költségvetési rendelet 53. cikke szerinti, több partnerre kiterjedő közvetlen, központi igazgatás esetén az e cikk (1) bekezdésében említett szabályt kizárólag a fővállalkozóra kell alkalmazni.
(3) Decentralizált igazgatás és a költségvetési rendelet 53. cikke szerinti közvetett központi igazgatás esetén az e cikk (1) bekezdésében említett szabályt kizárólag azon szervre kell alkalmazni, amely közvetlenül a Bizottságtól részesül előfinanszírozásban.
(4) Az (1) bekezdésben említett szabályt az e rendelet hatálybalépését követően kötött szerződés vagy megállapodás alapján kifizetett előfinanszírozásra kell alkalmazni.
(5) Az (1)-(4) bekezdés nem érinti az előfinanszírozásnak a pénzügyi kimutatás eszközoldalán való elkönyvelését a költségvetési rendelet 133. cikkében előírt számviteli szabályok szerint.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a számvitelért felelős tisztviselő rendelkezésére bocsátja mindazon adatokat, amelyek a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás azonosításához szükségesek.
4. cikk
A közösségi pénzeszközök kamathozamának elkönyvelése a költségvetésben(A költségvetési rendelet 5. cikkének (4) bekezdése)
(1) Amennyiben a 3. cikkel összhangban a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás kamatot vagy kamatjellegű bevételt eredményez, úgy egyéb bevételként be kell azt fizetni az Európai Közösségek általános költségvetésébe (a továbbiakban: "a költségvetés").
(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy a kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások szerint:
a) az ilyen előfinanszírozás kifizetése olyan számlára történjék, amely lehetővé teszi a Közösségek által kifizetett pénzeszközök azonosítását; és
b) a kedvezményezett évente legalább egyszer tájékoztassa az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt az ilyen pénzeszközökből származó kamatokról és kamatjellegű bevételekről, amennyiben e kamatok jelentős összeget képviselnek, valamint minden olyan időközi és záró kifizetés iránti kérelemről, amely kimeríti az előfinanszírozás összegét.
(3) A IV. cím 5. fejezetével összhangban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előfinanszírozás kifizetésekor elkészíti az előfinanszírozásból származó kamatokat és kamatjellegű bevételeket érintő esedékessé váló követelésekre vonatkozó becsléseket.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a (2) bekezdés b) pontjában említett ütemezéssel összhangban beszedési utalványt állít ki az (1) bekezdésben említett kamatösszegről.
(4) Amennyiben az előfinanszírozás azonos költségvetési tételből, azonos alap jogi aktus alkalmazásában, azonos odaítélési eljárás hatálya alá eső kedvezményezettek részére kerül kifizetésre, úgy az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek jogában áll egyetlen becslést készíteni az esedékessé váló követelésekről egyszerre több adós tekintetében.
2. FEJEZET
Az évenkéntiség elve
5. cikk
A pénzügyi évre vonatkozó előirányzatok(A költségvetési rendelet 8. cikkének (3) bekezdése)
Az egy adott pénzügyi évre szóló költségvetésben szereplő és azon évben felhasználandó kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok az adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatokat foglalják magukban. Az adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatok a következők:
a) a költségvetésben, annak módosításait is beleértve, előírt előirányzatok;
b) átvitt előirányzatok;
c) a költségvetési rendelet 157. cikkével és 181. cikkének (5) bekezdésével összhangban újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok;
d) a 228. cikkel összhangban visszafizetett előlegekből keletkező előirányzatok;
e) azon előirányzatok, amelyek azt követően nyílnak meg, hogy az adott pénzügyi év, illetve az előző pénzügyi évek során elkülönített, de fel nem használt bevétel befolyt.
6. cikk
Előirányzatok átvitele(A költségvetési rendelet 9. cikkének (2) bekezdése)
(1) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelére csak akkor van lehetőség, ha az adott pénzügyi év december 31-e előtt az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől független okból nem kerülhetett sor a kötelezettségvállalás érvényesítésére, és az előkészítő szakaszok olyan mértékben előrehaladottak, hogy joggal feltételezhetően legkésőbb a következő év március 31-éig érvényesíthető a kötelezettségvállalás.
(2) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett előkészítő szakaszok, amelyeknek az adott pénzügyi év december 31-e előtt le kell zárulniuk ahhoz, hogy lehetővé váljék a következő pénzügyi évre való átvitel, a következők:
a) a költségvetési rendelet 76. cikke szerinti globális kötelezettségvállalás esetén a finanszírozási döntés elfogadása vagy az egyes intézményekben az érintett szervezeti egységek döntéshozatali konzultációs folyamatának lezárása a fent említett időpontig;
b) a költségvetési rendelet 76. cikke szerinti egyedi kötelezettségvállalás esetén a szerződés, illetve a megállapodás előkészítésének előrehaladott szakasza. A szerződés, illetve a megállapodás előkészítésének előrehaladott szakasza a potenciális ajánlattevők, illetve kedvezményezettek kiválasztásának befejezését jelenti.
(3) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban átvitt és a következő év március 31-éig fel nem használt előirányzatokat automatikusan meg kell szüntetni.
A Bizottság április 15-e előtt tájékoztatja a költségvetési hatóságot az így megszüntetett előirányzatokról.
(4) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban átvitt előirányzatok a következő pénzügyi év december 31-éig használhatók fel.
(5) Az elszámolásban fel kell tüntetni az így átvitt előirányzatokat.
(6) A költségvetési rendelet 9. cikke (6) bekezdésében említett személyzeti jellegű kiadásokra vonatkozó előirányzatok az intézmények tagjai és személyzete részére járó szolgálati illetményekre és egyéb juttatásokra vonatkozó előirányzatok.
3. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 4. fejezete)
Az elszámolási egység elve
7. cikk
Az euro és egyéb valuták közötti átváltási árfolyam(A költségvetési rendelet 16. cikke)
(1) Az ágazati szabályozás alkalmazásából eredő különös rendelkezések sérelme nélkül, az euro és egyéb valuták közötti átváltás az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett napi euro-árfolyam felhasználásával történik.
(2) Amennyiben az Európai Közösségek Hivatalos Lapja nem tesz közzé napi euro-árfolyamot a kérdéses valutára vonatkozóan, úgy a Bizottság a (3) bekezdésben említett elszámolási árfolyamot veszi figyelembe.
(3) A költségvetési rendelet 132-137. cikkében előírt elszámolás alkalmazásában, a 213. cikkre is figyelemmel, az euro és egyéb valuták közötti átváltás az euro megfelelő havi elszámolási árfolyamán történik. Az ilyen elszámolási árfolyamot a Bizottság, bármely, általa megbízhatónak ítélt információforrásra támaszkodva, az árfolyam megállapítását megelőző hónap utolsó előtti munkanapján érvényes árfolyam alapján határozza meg.
8. cikk
Az euro és egyéb valuták közötti átváltáshoz használandó árfolyam(A költségvetési rendelet 16. cikke)
(1) Az ágazati szabályozás alkalmazásából eredő különös rendelkezések sérelme nélkül, az euro és egyéb valuták közötti átváltáshoz az azon napra érvényes árfolyam használandó, amikor az engedélyezésre jogosult szervezeti egység a kifizetési utalványt, illetve a beszedési utalványt kiállította.
(2) Euróban vezetett előlegszámlák esetében az átváltáshoz használandó árfolyamot a bank által teljesített kifizetés időpontja határozza meg.
(3) A költségvetési rendelet 16. cikkében említett, nemzeti valutában vezetett előlegszámlák esetében átváltáskor a előlegszámlát terhelő kiadás hónapjában érvényes árfolyamot kell használni.
(4) Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott kiadások esetén az "n." hónapra, amelyre a 296/96/EK bizottsági rendelet [11] 3. cikkével összhangban ilyen kiadást megállapítottak, az "n + 1." hónap tizedik napján, illetőleg az azt megelőző első olyan napon, amelyre árfolyamot tettek közzé, érvényes árfolyamot kell használni.
Ezen árfolyamot kell alkalmazni a 296/96/EK rendelet 4. és 5. cikke szerinti megfelelő előlegekre is.
9. cikk
Tájékoztatás a Bizottság által a különböző valuták között végzett készpénzátutalásokról(A költségvetési rendelet 16. cikke)
A Bizottság minden negyedévben kimutatást küld a tagállamoknak a különböző valuták közötti átutalásokról.
4. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 5. fejezete)
A globális fedezet elve
10. cikk
A célhoz kötött bevételek beállítása és megfelelő előirányzatok képzése(A költségvetési rendelet 18. cikke)
(1) A 12. és 13. cikk sérelme nélkül, a célhoz kötött bevételek könyvelésére szolgáló költségvetési struktúra a következő:
a) az egyes intézményi részlegek bevételeinek kimutatásában a bevételek könyvelésére szolgáló költségvetési tétel;
b) a kiadások kimutatásában a megjegyzések jelzik, hogy mely sorokba kell könyvelni a célhoz kötött bevételeknek megfelelő, rendelkezésre bocsátott előirányzatokat. Az első albekezdés a) pontjában említett esetben, ha az ilyen bevétel összege előrelátható, úgy az a megfelelő sorban kerül feltüntetésre. Amennyiben az összeg nem előrelátható, úgy pro memoria (p.m.) bejegyzés kerül beállításra, és a becsült bevétel tájékoztató jelleggel a megjegyzések között szerepel.
(2) A célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatok rendelkezésre bocsáthatók kötelezettségvállalási, illetve kifizetési előirányzatként is, ha a bevétel az intézményhez folyt be, a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésében előírt eset kivételével. Az ilyen előirányzatok automatikusan rendelkezésre bocsátandók, kivéve a költségvetési rendelet 156. cikkében említett előlegek visszafizetése és a strukturális alapokkal kapcsolatos pénzügyi korrekciók esetét.
11. cikk
A tagállamok hozzájárulása a kutatási programokhoz(A költségvetési rendelet 18. cikkének (1) bekezdése)
(1) A tagállamok az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 5. cikke szerinti egyes kiegészítő kutatási programok finanszírozásához az alábbiak szerint teljesítik hozzájárulásukat:
a) a költségvetésben szereplő összeg hét tizenketted része legkésőbb a folyó pénzügyi év január 31-éig fizetendő;
b) a fennmaradó öt tizenketted rész legkésőbb a folyó pénzügyi év július 15-éig fizetendő.
(2) Amennyiben nem kerül sor a költségvetés végleges elfogadására a pénzügyi év kezdetéig, úgy az (1) bekezdésben előírt hozzájárulások az előző pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben foglalt összegen alapulnak.
(3) Valamennyi hozzájárulás és olyan kiegészítő befizetés, amellyel a tagállamok a költségvetésnek tartoznak, a Bizottság számláján, illetve számláin kerül jóváírásra a pénzösszegek lehívását követő harminc naptári napon belül.
(4) A befizetések jóváírása az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben előírt számlán történik, az említett rendeletben megállapított feltételek szerint.
12. cikk
Az EFTA-államok egyes közösségi programokban való részvételéből eredő, célhoz kötött bevételek(A költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja)
(1) Az EFTA-államok egyes közösségi programokban való részvételének könyvelésére szolgáló költségvetési struktúra a következő:
a) a bevételek kimutatásában pro memoria (p.m.) bejegyzési tétel kerül beállításra, amely magában foglalja az EFTA-államok adott pénzügyi évre vonatkozó hozzájárulásainak teljes összegét. A becsült összeg a költségvetési megjegyzések között szerepel;
b) a kiadások kimutatásában:
i. az EFTA-államok részvételével folyó közösségi tevékenységekkel kapcsolatos tételekre vonatkozó megjegyzések között tájékoztató jelleggel fel kell tüntetni a részvétel becsült összegét;
ii. a költségvetés szerves részét képező melléklet meghatározza azon sorokat, amelyek az EFTA-államok részvételével folyó közösségi programokra vonatkoznak.
Az első albekezdés b) pontjának ii. alpontjában említett melléklet tükrözi a (2) bekezdésben előírt részvételnek megfelelő előirányzatok könyvelésére és a kiadások teljesítésére szolgáló költségvetési struktúrát, és szerves részét képezi annak.
(2) Az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás 82. cikke szerint az EFTA-államok éves részvételének összege alapján, amelyet az EGT Vegyes Bizottság a megállapodáshoz csatolt 32. jegyzőkönyv 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban megerősített a Bizottság részére, a pénzügyi év elején rendelkezésre kell bocsátani a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok teljes összegét.
(3) Amennyiben a pénzügyi év folyamán kiegészítő előirányzatok képzésére kerül sor az EFTA-államok részvételével folyó tevékenységekre vonatkozó költségvetési tételek tekintetében, és az EFTA-államok az adott évben nem tudják megfelelőképpen kiigazítani hozzájárulásukat az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 82. cikkében előírt "arányosítási tényező" szerint, úgy a Bizottság átmeneti és kivételes intézkedéssel saját készpénzkészleteiből is előfinanszírozhatja az EFTA-államok részesedését. Amennyiben ilyen kiegészítő előirányzatok képzésére kerül sor, úgy a Bizottság a lehető leghamarabb lehívja az EFTA-államoktól a megfelelő hozzájárulásokat. A Bizottság évente tájékoztatja a költségvetési hatóságot valamennyi ilyen döntéséről.
Az előfinanszírozást a lehető leghamarabb rendezni kell a következő évi költségvetésben.
(4) A költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban az EFTA-államok pénzügyi hozzájárulásai célhoz kötött bevételt képeznek. A számvitelért felelős tisztviselő megfelelő intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy külön felügyeljék az ilyen hozzájárulásokból származó bevételek és a megfelelő előirányzatok felhasználását.
A költségvetési rendelet 131. cikkének (2) bekezdésében előírt jelentésben a Bizottság külön kimutatást készít az EFTA-államok részvételének megfelelő bevételek és kiadások teljesítésének alakulásáról.
13. cikk
A túlzott költségvetési hiányt mutató tagállamokkal szembeni szankciókból eredő bevételek(A költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja)
A 1467/97/EK tanácsi rendelet [12] 4. szakaszában említett szankciókból eredő bevételek könyvelésére szolgáló költségvetési struktúra a következő:
a) a bevételek kimutatásában pro memoria (p.m.) bejegyzést tartalmazó tétel kerül beállításra az ilyen összegek utáni kamatok nyilvántartása céljából;
b) a költségvetési rendelet 74. cikkének sérelme nélkül, az ilyen összegek elkönyvelése a bevételi kimutatásban egyúttal kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok képzését eredményezi a kiadási kimutatásban. Ezen előirányzatok a költségvetési rendelet 17. cikkével összhangban kerülnek végrehajtásra.
14. cikk
A nettó összeg kifizetésének elkönyvelése(A költségvetési rendelet 20. cikkének (1) bekezdése)
A költségvetési rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében az alábbi levonásokra kerülhet sor az igényelt kifizetésekből, illetve a számlákból, amelyeket ezt követően a nettó összegként kell elkönyvelni:
a) a szerződésekben részt vevő felekre kirótt kötbér jellegű büntetések, a beszerzési szerződést is ideértve;
b) a jogalap nélkül kifizetett összegek kiigazítása, amely történhet közvetlen levonással ugyanazon kedvezményezett részére teljesített, azonos típusú, új kifizetésből azon fejezet, tételcsoport és pénzügyi év alapján, amely tekintetében a többletkifizetésre sor került, és amely időközi kifizetést, illetve záró kifizetést eredményez.
Az egyedi számlákkal és a kifizetés iránti kérelmekkel kapcsolatos engedmények, visszatérítések és egyéb levonások nem könyvelhetők el közösségi bevételként.
15. cikk
A megtérítendő adók nyilvántartására szolgáló számlák(A költségvetési rendelet 20. cikkének (2) bekezdése)
A Közösségek által a költségvetési rendelet 20. cikkének (2) bekezdése szerint fizetett adók nyilvántartása függő számlán történik, amíg az érintett államok meg nem térítik azokat.
5. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 6. fejezete)
Az egyediség elve
16. cikk
Átcsoportosítási eljárások(A költségvetési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése)
(1) Bármely intézmény javasolhatja a költségvetési hatóságnak, hogy a költségvetés rá vonatkozó szakaszán belül hajtson végre olyan átcsoportosítást egyik címből a másikba, amely meghaladja a pénzügyi évre vonatkozó előirányzatok 10 %-os határértékét azon sorban, amelyből az átcsoportosítást kérik. Erről értesíti a Bizottságot.
Az ilyen átcsoportosítás a költségvetési rendelet 24. cikkében megállapított eljárás hatálya alá tartozik.
(2) Valamennyi intézmény végezhet a költségvetés rá vonatkozó szakaszán belül átcsoportosítást az egyes cikkek között.
17. cikk
Az átcsoportosítások határértékeinek kiszámítására vonatkozó szabályok(A költségvetési rendelet 23. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjában említett százalékos értékek kiszámítására az átcsoportosítási kérelem benyújtásának időpontjában kerül sor.
(2) A költségvetési rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjában említett határérték alkalmazásában figyelembe vett összeg megegyezik az azon tétel tekintetében végzendő átcsoportosítások összegével, amelyről a korábbi átcsoportosításokkal kapcsolatos kiigazítást követően az átcsoportosításra sor kerül.
18. cikk
Igazgatási kiadások(A költségvetési rendelet 23. cikke)
A költségvetési rendelet 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett kiadások valamennyi politika területénél a 27. cikkben említett tételekre vonatkoznak.
19. cikk
Az előirányzatok átcsoportosítása iránti kérelem indokolása(A költségvetési rendelet 22. és 23. cikke)
Az átcsoportosítási javaslatokat és a költségvetési hatóság részére a költségvetési rendelet 22. és 23. cikke szerinti átcsoportosításról nyújtott valamennyi információt megfelelő és kellő részletességű bizonylatokkal kell alátámasztani, amelyek bemutatják az előirányzatok teljesítésének alakulását és az átcsoportosítási kérelmeknek a pénzügyi év végéig becsült összegét azon sorok tekintetében, amelyekre az előirányzatok átcsoportosítandók, illetve amelyekről az átcsoportosítást kérik.
20. cikk
A gyorssegélytartalékból való átcsoportosítás iránti kérelem indokolása(A költségvetési rendelet 26. cikke)
A költségvetési rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében említett gyorssegélytartalékok felhasználását lehetővé tevő átcsoportosításokra vonatkozó javaslatokat megfelelő és kellő részletességű bizonylatokkal kell alátámasztani, amelyek tartalmazzák a következőket:
a) az átcsoportosítás célsora tekintetében az előirányzatok teljesítésére és az átcsoportosítási kérelmek pénzügyi év végéig becsült összegére vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb információk;
b) a külső fellépésekre vonatkozó valamennyi tétel tekintetében az előirányzatok teljesítése az átcsoportosítási kérelem hónapját megelőző hónap végéig, valamint az átcsoportosítási kérelmek becsült összege a pénzügyi év végéig, a kiinduló előirányzattal való összehasonlítást is beleértve;
c) az előirányzatok újrafelosztásával kapcsolatos lehetőségek elemzése.
6. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 7. fejezete)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve
21. cikk
Értékelés(A költségvetési rendelet 27. cikke)
(1) A költségvetés számára kiadást, illetve bevételcsökkenést eredményező programokra és tevékenységekre vonatkozó minden javaslatot előzetes értékelésnek kell alávetni, amely meghatározza a következőket:
a) a rövid, illetve hosszú távon kielégítendő igények;
b) a megvalósítandó célkitűzések;
c) a várt eredmények és a mérésükhöz szükséges mutatószámok;
d) a Közösség részvételével hozzáadott érték;
e) a javaslatokkal és a rendelkezésre álló alternatív megoldási lehetőségekkel kapcsolatos kockázatok, a csalást is beleértve;
f) a múltbeli hasonló tapasztalatok tanulsága;
g) az előirányzatok, az emberi erőforrások és az egyéb, felosztásra váró igazgatási kiadások mértéke, kellő figyelemmel a költséghatékonyság elvére;
h) a létrehozandó felügyeleti rendszer.
(2) Ezt követően valamennyi programot, illetve tevékenységet időközi és/vagy utólagos értékelésnek kell alávetni a felhasznált emberi erőforrások és pénzügyi források, valamint az elért eredmények tekintetében, annak ellenőrzésére, hogy megfeleltek-e a megállapított célkitűzéseknek, az alábbiak szerint:
a) a többéves programok végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről rendszeres értékelés készül olyan időrendnek megfelelően, amely lehetővé teszi az értékelés megállapításainak figyelembevételét a program megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó döntések során;
b) az évente finanszírozott tevékenységek eredményeit legalább hatévenként kell értékelni.
Az első albekezdés b) pontja nem alkalmazandó az e tevékenységek keretében végrehajtott olyan projektekre, illetve intézkedésekre, amelyek tekintetében az intézkedést végrehajtó szervek által küldött záró beszámoló révén eleget lehet tenni e követelménynek.
22. cikk
Pénzügyi kimutatás(A költségvetési rendelet 28. cikke)
(1) A jogalkotó hatósághoz beterjesztett minden olyan jogi aktusra vonatkozó javaslatnak, amelynek hatása lehet a költségvetésre, az álláshelyek számának változását is beleértve, pénzügyi kimutatást is tartalmaznia kell.
A pénzügyi kimutatás tartalmazza azon pénzügyi és gazdasági adatokat, amelyek alapján a jogalkotó hatóság felmérheti a közösségi intézkedés szükségességét. Megfelelő információt nyújt továbbá az egyéb pénzügyi eszközökkel fennálló koherenciáról és az esetleges szinergiáról.
Több évet felölelő műveletek esetén a pénzügyi kimutatás az előirányzatokkal és az álláshelyekkel kapcsolatos éves igények előrelátható ütemtervét, és azok középtávú pénzügyi hatásainak elemzését is tartalmazza.
(2) Bármely csalás vagy szabálytalanság kockázatának megelőzése érdekében, amely a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére negatív hatást gyakorolhat, a pénzügyi kimutatás tájékoztatást nyújt a csalásokkal kapcsolatosan hatályban lévő, illetve tervezett megelőző és védekező intézkedésekről.
7. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 8. fejezete)
Az átláthatóság elve
23. cikk
A költségvetés összefoglaló kivonatának ideiglenes közzététele(A költségvetési rendelet 29. cikke)
A költségvetési számok összefoglaló kivonatát a Bizottság kezdeményezésére a költségvetés végleges elfogadását követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb négy héten belül közzé kell tenni az intézmények internetes honlapján, amíg hivatalosan kihirdetésre nem kerül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
III. CÍM
A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE
1. FEJEZET
A költségvetés megállapítása
24. cikk
Az előzetes költségvetési tervezet általános bevezetése(A költségvetési rendelet 33. cikke)
A Bizottság elkészíti az előzetes költségvetési tervezet általános bevezetését.
Az előzetes költségvetési tervezet minden egyes szakaszát az érintett intézmény által készített bevezető előzi meg.
Az általános bevezető a következőket tartalmazza:
a) a teljes költségvetésre vonatkozó pénzügyi táblázatok;
b) a Bizottságra vonatkozó szakaszban szereplő címek tekintetében:
i. az igényelt előirányzatokra vonatkozó jogosultságot megalapozó politikák ismertetése, kellő figyelemmel a költségvetési rendelet 27. cikkében és 33. cikke (2) bekezdésének d) pontjában megállapított elvekre és követelményekre;
ii. az előirányzatokban az egyik pénzügyi évről a másikra bekövetkező változások indokolása.
25. cikk
Az előzetes költségvetési tervezetet alátámasztó munkaanyagok(A költségvetési rendelet 30. és 33. cikke)
Az előzetes költségvetési tervezet alátámasztására a következő munkaanyagok szolgálnak:
a) az intézmények személyzete tekintetében:
i. az állandó és az ideiglenes személyzetre vonatkozó személyzeti politika ismertetése;
ii. valamennyi személyzeti kategória tekintetében a költségvetésből fizetett álláshelyeket és az előzetes költségvetési tervezet beterjesztésekor ilyen állást ténylegesen betöltő személyeket bemutató szervezeti ábra, amely feltünteti besorolási osztályuk és a megfelelő közigazgatási egység szerinti felosztásukat;
iii. amennyiben a személyi állományt illetően kerül sor módosítási javaslatra, úgy a módosítást megalapozó okok ismertetése;
iv. az álláshelyek felsorolása politikai területek szerint;
b) a hitelfelvételi és hitelnyújtási politika részletes ismertetése;
c) a költségvetési rendelet 32. cikkében említett szerveknek nyújtott támogatások tekintetében az érintett szervek magyarázó megjegyzéseivel bevezetett bevételi és kiadási előirányzatok, illetve az Európai Iskolák esetén a bevételek és a kiadások magyarázó megjegyzésekkel bevezetett kimutatása.
26. cikk
Költségvetési módosítás előzetes tervezete(A költségvetési rendelet 37. cikkének (1) bekezdése)
A költségvetési módosítás előzetes tervezetéhez indokolást, továbbá az előző és az aktuális pénzügyi év költségvetésénekvégrehajtásáról a költségvetés-módosítási tervezet elkészítésekor rendelkezésre álló információkat kell fűzni.
2. FEJEZET
A költségvetés szerkezete és bemutatása
27. cikk
Igazgatási előirányzatok(A költségvetési rendelet 41. cikke)
Amennyiben egy költségvetési szakaszon belül a kiadások kimutatására cél szerinti besorolásra épülő nómenklatúra alapján kerül sor, úgy az igazgatási előirányzatokat címenként különböző tételekbe kell osztani az alábbi besorolás szerint:
a) a létszámtervben jóváhagyott személyzeti kiadások: az előirányzatok összege és az annak megfelelő álláshelyek száma;
b) külső személyzetre vonatkozó kiadások (a kiegészítő személyzetet és a kölcsönzött munkaerőt is beleértve) és egyéb igazgatási kiadások (a reprezentációs kiadásokat és az ülésezésekkel kapcsolatos kiadásokat is beleértve);
c) az ingatlanokkal kapcsolatos és egyéb vonatkozó kiadások, beleértve a takarítást, a karbantartást, a különböző bérleti díjakat, a távközlési szolgáltatásokat, valamint a víz, a gáz és az elektromos ellátás díját is;
d) támogatási kiadások.
A Bizottság valamennyi cím tekintetében azonos típusú igazgatási kiadásait szintén kiadási típus szerint osztályozott, külön kimutatásban kell összegezni.
28. cikk
Tényleges kiadások a legutolsó olyan pénzügyi évben, amely tekintetében az elszámolásokat már lezárták(A költségvetési rendelet 46. cikke (1) bekezdésének c) pontja)
A költségvetés megállapításának alkalmazásában a tényleges kiadások a legutolsó olyan pénzügyi évben, amely tekintetében az elszámolásokat már lezárták, az alábbiak szerint kerülnek meghatározásra:
a) kötelezettségvállalások esetén: a pénzügyi évben elszámolt kötelezettségvállalások, az adott pénzügyi évre az 5. cikkben meghatározott előirányzatokkal szemben;
b) kifizetések esetén: a pénzügyi év során teljesített kifizetések, vagyis olyan kifizetések, amelyekre vonatkozóan kifizetési megbízást küldtek a banknak, az előbb említett cikkben meghatározott előirányzatokkal szemben.
29. cikk
Költségvetési megjegyzések(A költségvetési rendelet 46. cikke (1) bekezdésének g) pontja)
A költségvetési megjegyzések a következőket tartalmazzák:
a) az alap jogi aktusra való utalás, amennyiben van ilyen aktus;
b) valamennyi alkalmas magyarázat az előirányzatok jellegére és céljára vonatkozóan.
30. cikk
Létszámterv(A költségvetési rendelet 46. cikke (1) bekezdése (3) pontjának a) alpontja)
Az Ellátási Ügynökség személyzetét külön kell feltüntetni a Bizottság létszámtervében.
IV. CÍM
A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
31. cikk
Az alap jogi aktus lehetséges formái(A költségvetési rendelet 49. cikkének (1) bekezdése)
(1) Közösségi területen az alap jogi aktus az EK-Szerződés 249. cikke szerinti rendelet, irányelv, határozat [13], illetve sui generis határozat formájában jelenhet meg.
(2) A közös kül- és biztonságpolitika területén az alap jogi aktus az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében, 14. cikkében és 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott formák egyikében jelenhet meg.
(3) A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén az alap jogi aktus az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében meghatározott formák egyikében jelenhet meg.
32. cikk
A kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre fordítható legnagyobb összeg(A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja)
(1) A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett kísérleti projektek előirányzatainak teljes összege egyetlen költségvetési évben sem haladhatja meg a 32 millió eurót.
(2) A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett új előkészítő intézkedések előirányzatainak teljes összege egyetlen költségvetési évben sem haladhatja meg a 30 millió eurót, és az előkészítő intézkedésekre ténylegesen lekötött előirányzatok teljes összege nem lépheti túl a 75 millió eurót.
33. cikk
A Bizottság Szerződések által biztosított különleges hatáskörei(A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének c) pontja)
(1) Az EK-Szerződés azon cikkei, amelyek közvetlen módon különleges hatáskörrel ruházzák fel a Bizottságot, a következők:
a) 138. cikk (szociális párbeszéd);
b) 140. cikk (tanulmányok, vélemények és konzultációk szociális kérdésekről);
c) 143. és 145. cikk (külön jelentések társadalmi kérdésekről);
d) 152. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések az egészségvédelmi kérdések összehangolásának elősegítésére);
e) 155. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések a transzeurópai hálózatok összehangolásának elősegítésére);
f) 157. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések az iparra vonatkozó kérdések összehangolásának elősegítésére);
g) 159. cikk második bekezdése (a gazdasági és társadalmi kohézió elérése terén megvalósított előrehaladásról szóló jelentés);
h) 165. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések a kutatás és technológiai fejlesztés összehangolásának elősegítésére);
i) 173. cikk (jelentés a kutatásról és a technológiai fejlesztésről);
j) 180. cikk (2) bekezdés (kezdeményezések a fejlesztési együttműködésre irányuló politikák összehangolásának elősegítésére).
(2) Az Euratom-Szerződés azon cikkei, amelyek közvetlen módon különleges hatáskörrel ruházzák fel a Bizottságot, a következők:
a) 70. cikk (pénzügyi részvétel a költségvetési kereteken belül a tagállamok területén folytatott érckutatási programokban);
b) 77. cikk et seq. (biztonság ellenőrzése).
(3) Az előzetes költségvetési tervezet bemutatásában az (1) és (2) bekezdésben megállapított jegyzékek további adatokkal is kiegészíthetők, a kérdéses cikkek és az érintett összegek megjelölésével.
34. cikk
Az összeférhetetlenség fogalmának meghatározása(A költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése)
(1) A költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése értelmében többek között az alábbiak jelenthetnek összeférhetetlenséget:
a) indokolatlan közvetlen vagy közvetett előnyök nyújtása saját részre, illetve harmadik személynek;
b) olyan jogok, illetve előnyök nyújtásának visszautasítása, amelyre a kedvezményezett jogosult;
c) megengedhetetlen, illetve visszaélésszerű intézkedések végrehajtása, vagy szükséges intézkedések végrehajtásának elmulasztása.
(2) A költségvetési rendelet 52. cikkének (1) bekezdésében említett illetékes hatóság a személyzet érintett tagjának hivatali elöljárója. A hivatali elöljáró írásban erősíti meg, hogy fennáll-e az összeférhetetlenség. Amennyiben összeférhetetlenség áll fenn, úgy a hivatali elöljáró személyesen hozza meg a megfelelő döntést.
2. FEJEZET
A végrehajtás módszerei
1. szakasz
Általános rendelkezések
35. cikk
A Bizottság által végrehajtott előzetes ellenőrzések(A költségvetési rendelet 53. és 56. cikke)
(1) Amennyiben a Bizottság megosztott, decentralizált vagy közvetett központi igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, úgy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban először iratellenőrzést és helyszíni ellenőrzést végez azon szerveknél, amelyekre a végrehajtást átruházza, továbbá, decentralizált igazgatás esetén, a decentralizáció megállapodás szerinti mértékétől függően részlegesen vagy teljeskörűen, az alábbiak megléte, megfelelő volta és működőképessége tekintetében:
a) alkalmazott eljárások;
b) ellenőrző rendszerek;
c) számviteli rendszerek;
d) közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások.
(2) Amennyiben jelentős változások következnek be az eljárásokban vagy rendszerekben, úgy a Bizottság az (1) bekezdésben megállapított feltételek folyamatos betartásának biztosítása érdekében szükség szerint felülvizsgálja az ilyen intézkedéseket.
(3) Az (1) bekezdésben említett szervek meghatározott határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes, általa kért információt, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az eljárásaikban vagy rendszereikben bekövetkező jelentős változásokról. A Bizottság a felhatalmazó jogi aktusban vagy a fenti szervekkel kötött megállapodásban rögzíti az erre vonatkozó kötelezettségeket.
(4) Amennyiben a Bizottság közös igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, úgy a nemzetközi szervezetekkel kötött ellenőrzési megállapodások rendelkezései alkalmazandók.
2. szakasz
Különös rendelkezések
36. cikk
Közvetlen központi igazgatás(A költségvetési rendelet 53. cikke)
Amennyiben a Bizottság a költségvetést központilag, közvetlenül saját szervezeti egységei útján hajtja végre, úgy a költségvetési rendelet 58-68. cikke szerinti pénzügyi szereplők az e rendeletben megállapított feltételeknek megfelelően látják el a végrehajtási feladatokat.
37. cikk
A végrehajtó hivatalokra ruházott hatáskör gyakorlása(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 55. cikkének (2) bekezdése)
(1) A végrehajtó hivatalokat hatáskörrel felruházó határozatok felhatalmazzák az említett hivatalokat, mint felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőket arra, hogy teljesítsék az előirányzatokat azon közösségi programmal kapcsolatban, amelynek igazgatására megbízást kaptak.
(2) Az egyes végrehajtó hivatalokra ruházott hatáskört a hivatal igazgatója gyakorolja a költségvetési rendelet 55. cikkének (2) bekezdése szerint.
(3) A Bizottság felhatalmazó jogi aktusa a 39. cikk (2) bekezdésében felsorolt rendelkezéseket tartalmazza. Ezt hivatalosan az igazgató fogadja el írásban, a végrehajtó hivatal nevében.
38. cikk
A nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek megbízási jogosultsága és felhatalmazásuk feltételei(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja)
(1) Hacsak az alap jogi aktus másként nem rendelkezik, a Bizottság csak azon esetben ruházhat hatósági jogkör gyakorlását is magában foglaló hatáskört nemzeti közszektorbeli szervre vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervre, ha az a tagállamok, vagy az Európai Gazdasági Térség (EGT) államai, vagy az Európai Unióhoz való csatlakozás iránti kérelmet benyújtott országok egyike jogszabályainak hatálya alá tartozik.
(2) A Bizottság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett szervek megfelelő, lehetőleg hatóság által kiállított pénzügyi biztosítékokat kínáljanak, különösen a Bizottságot megillető összegek teljes körű beszedése tekintetében.
(3) Amennyiben a Bizottság hatósági jogkör gyakorlását is magában foglaló feladatot, és különösen költségvetés-végrehajtási feladatokat tervez a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szervre bízni, úgy elemzi, hogy mindez megfelel-e a gazdaságosság, az eredményesség és a hatékonyság elvének. Ha az elemzés szerint a hatáskör átruházása elégíti ki a legjobban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeit, úgy a Bizottság a hatáskör átruházásának végrehajtását megelőzően kikéri az alap jogi aktusban előírt illetékes bizottság véleményét, amely szintén véleményt nyilváníthat a kiválasztási szempontok tervezett alkalmazását illetően.
39. cikk
A nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek kijelölése(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja)
(1) A nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek azon tagállam vagy ország jogának hatálya alá tartoznak, amelyben létrehozták azokat.
(2) Az ilyen szerveket költséghatékonysági elemzést követően, tárgyilagos szempontok alapján, átlátható módon kell kiválasztani, hogy megfeleljenek a Bizottság által meghatározott végrehajtási követelményeknek. A kiválasztás során nem érvényesülhet megkülönböztetés a különböző érintett tagállamok, illetve országok között.
(3) Olyan hálózati igazgatás esetén, amely legalább egy szerv kijelölését igényli érintett tagállamonként, illetve országonként, a szervet az érintett tagállam vagy ország jelöli ki az alap jogi aktus rendelkezéseivel összhangban. Minden más esetben a Bizottság jelöli ki az ilyen szerveket, egyetértésben az érintett tagállamokkal, illetve országokkal, az alap jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban.
40. cikk
A beszerzésre vonatkozó szabályok betartása(A költségvetési rendelet 57. cikke)
Amennyiben a Bizottság a költségvetési rendelet 57. cikkének (2) bekezdése szerinti, a magánjog hatálya alá tartozó szervre bíz feladatokat, úgy a költségvetési rendelet első része V. címének rendelkezéseivel összhangban szerződést köt azzal.
41. cikk
A közvetett központi igazgatásra vonatkozó részletes intézkedések(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja)
(1) Amennyiben a Bizottság a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti hivatalokra vagy szervekre bíz végrehajtási feladatokat, úgy megállapodást köt azokkal.
(2) Az (1) bekezdésben említett megállapodás az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:
a) az átruházott feladatok meghatározása;
b) a feladatok elvégzésére vonatkozó feltételek és részletes rendelkezések, beleértve a felelősségi körök elhatárolására és az elvégzendő ellenőrzések megszervezésére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket;
c) a feladatok elvégzéséről a Bizottság részére történő jelentéstételre vonatkozó szabályok;
d) azon feltételek, amelyek esetén a feladatok végzése megszűnik;
e) a Bizottság által végzett ellenőrzésre vonatkozó részletes rendelkezések;
f) az elkülönített bankszámlák használatára vonatkozó feltételek, a kamatbevétel kedvezményezettje és felhasználása;
g) a közösségi cselekvésnek a szerv egyéb tevékenységeivel szembeni azonosíthatóságát garantáló rendelkezések;
h) kötelezettségvállalás minden olyan lépéstől való tartózkodásra, amely a költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenség kialakulását eredményezheti.
(3) Az (1) bekezdésben említett hivatalok vagy szervek nem viselik a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők státusát.
42. cikk
Végső elszámolási eljárás decentralizált vagy megosztott igazgatás esetén(A költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdése)
(1) A költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdésében említett végső elszámolási eljárás célja annak biztosítása, hogy megosztott igazgatás esetén a tagállamok közösségi költségvetésre terhelhető kiadásai, illetőleg decentralizált igazgatás esetén a harmadik országok közösségi költségvetésre terhelhető kiadásai szabályszerűek legyenek, és megfeleljenek az alkalmazandó közösségi szabályoknak.
(2) Az ágazati szabályok különös rendelkezéseinek sérelme nélkül a végső elszámolási eljárás az alábbi szakaszokból áll:
a) a tagállam, illetve a harmadik ország a kiadásért felelős szervezettől funkcionálisan független, a szükséges szakmai kompetenciával rendelkező szervezeti egység vagy szerv által igazolt elszámolás formájában bevallást készít az éves kiadásokról;
b) a Bizottság irat- és, adott esetben, helyszíni ellenőrzést végez, korlátozások és megszorítások nélkül, az elszámolások és az azok alapjául szolgáló ügyletek tartalmára vonatkozóan, beleértve a kedvezményezettek ellenőrzését is;
c) a Bizottság kontradiktórius eljárás keretében és az érintett tagállamok, illetve harmadik országok értesítését követően megállapítja az általa elismerten a költségvetésre terhelhető kiadásokat;
d) a bevallott kiadások és az elismerten a költségvetésre terhelhető kiadások közötti különbségből eredő pénzügyi korrekció kiszámítása;
e) az elismert kiadások és a tagállamok, illetve harmadik országok részére már kifizetett összegek közötti különbségből eredő egyenleg beszedése, illetve visszafizetése. A beszedés a 83. cikkben meghatározottak szerinti jóváírás útján történik.
(3) A decentralizált igazgatás keretében az (1) és (2) bekezdésben ismertetett végső elszámolási eljárás alkalmazandó a decentralizáció megállapodás szerinti mértékének megfelelően.
43. cikk
Közös igazgatás(A költségvetési rendelet 53. és 165. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 53. és 165. cikke szerinti, a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben végzett közös igazgatás mellett felhasznált előirányzatok olyan intézkedések finanszírozására szolgálnak, amelyek végrehajtása több adományozó forrásainak egyesítését igényli, és ahol ésszerűen nem lehetséges vagy nem célszerű meghatározott kiadási típushoz rendelni az egyes adományozók által nyújtott hozzájárulást.
A Bizottság biztosítja, hogy megfelelő rendszer álljon rendelkezésre az ilyen intézkedések teljes körű ellenőrzésére és vizsgálatára.
(2) Az (1) bekezdésben említett nemzetközi szervezetek a következők:
a) kormányközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények;
b) a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (VKNB);
c) a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége.
3. FEJEZET
Pénzügyi szereplők
1. szakasz
A pénzügyi szereplők jogai és kötelezettségei
44. cikk
A pénzügyi szereplők jogai és kötelezettségei(A költségvetési rendelet 58. cikke)
Valamennyi intézmény ellátja a pénzügyi szereplőket a feladatuk végrehajtásához szükséges forrásokkal, valamint alapszabállyal, amely részletesen ismerteti feladataikat, jogaikat és kötelezettségeiket.
2. szakasz
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő
45. cikk
Segítségnyújtás a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők számára(A költségvetési rendelet 59. cikke)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt feladatai elvégzésében további tisztviselők vagy egyéb alkalmazottak (a továbbiakban: "személyzet") is segíthetik, akiket az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó olyan műveletek elvégzésével bíznak meg, amelyek a költségvetés végrehajtásához, valamint a pénzügyi és igazgatási tájékoztatás elkészítéséhez szükségesek. Az összeférhetetlenség kialakulásának megelőzésére, a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőt segítő személyzet a költségvetési rendelet 52. cikkében említett kötelezettségek hatálya alá tartozik.
(2) Valamennyi intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot, ha egy A1-es besorolási osztályba sorolt, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízatása megkezdődik, megváltozik vagy megszűnik.
46. cikk
A felhatalmazást szabályozó belső rendelkezések(A költségvetési rendelet 59. cikke)
A költségvetési rendelettel és e rendelettel összhangban valamennyi intézmény belső szabályaiban megállapítja az előirányzatok kezelésére vonatkozó azon intézkedéseket, amelyeket a költségvetés vonatkozó szakaszának megfelelő végrehajtásához szükségesnek tart.
47. cikk
Az egyes műveletek megindításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok elkülönítése(A költségvetési rendelet 60. cikkének (4) bekezdése)
(1) Egy művelet megindításának fogalma minden olyan műveletet magában foglal, amelyet rendes körülmények között a 45. cikkben említett személyzet végez, és amely annak előkészítésére szolgál, hogy az illetékes, felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő elfogadja a költségvetést végrehajtó intézkedéseket.
(2) Egy művelet előzetes vizsgálatának fogalma minden olyan előzetes ellenőrzést magában foglal, amelyet az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő foganatosít a működési és pénzügyi szempontok ellenőrzésére.
(3) Minden műveletet legalább előzetes ellenőrzésnek alá kell vetni. Ezen ellenőrzés célja különösen a következők megállapítása:
a) a kiadások és a bevételek szabályszerűsége, és a hatályos rendelkezéseknek, különösen a költségvetés és az egyéb vonatkozó szabályok, valamint a Szerződések vagy rendeletek végrehajtása során elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek és, adott esetben, a szerződéses feltételeknek való megfelelősége;
b) a költségvetési rendelet II. címének 7. fejezetében említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének alkalmazása.
(4) Az utólagos irat- és, adott esetben, helyszíni vizsgálatok azt ellenőrzik, hogy a költségvetésből finanszírozott műveletek végrehajtása szabályszerű volt-e, és különösen, hogy betartották-e a (3) bekezdésben említett követelményeket. E vizsgálatok kockázatelemzési módszer alapján, szúrópróbaszerűen is elvégezhetők.
(5) A (2) és (4) bekezdésben említett ellenőrzések végrehajtásával megbízott tisztviselő vagy egyéb alkalmazott nem lehet azonos azzal, aki az (1) bekezdésben említett megindítási feladatokat végzi, és nem lehet annak beosztottja.
48. cikk
Igazgatási és belső ellenőrzési eljárások(A költségvetési rendelet 60. cikkének (4) bekezdése)
Az igazgatási és belső ellenőrzési rendszerek és eljárások céljai a következők:
a) a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban az intézményi politikák, programok és intézkedések célkitűzéseinek megvalósítása;
b) a közösségi jogi előírások és az intézmény által felállított alapvető ellenőrzési normák betartása;
c) az intézmény eszközeinek és az adatoknak a megóvása;
d) a szabálytalanságok, hibák és csalások megelőzése és feltárása;
e) az igazgatási kockázatok azonosítása és megelőzése;
f) megbízható pénzügyi és igazgatási információk biztosítása;
g) a költségvetés végrehajtására vonatkozó, illetve azt követően keletkező, valamint a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos intézkedések ellenőrzésére alkalmas bizonylatok megőrzése;
h) az intézmény javára megkövetelt előzetes biztosítékokkal kapcsolatos bizonylatok megőrzése és az e biztosítékok megfelelő nyomon követésére szolgáló ütemterv kidolgozása.
49. cikk
A bizonylatok megőrzése az engedélyezésre jogosult tisztviselő által(A költségvetési rendelet 60. cikkének (4) bekezdése)
Az eredeti bizonylatok megőrzésével kapcsolatos igazgatási rendszerek és eljárások a következőkről rendelkeznek:
a) az ilyen bizonylatok számozása;
b) az ilyen bizonylatok keltezése;
c) az ilyen bizonylatok pontos helyének nyilvántartása; e nyilvántartás számítógépes is lehet;
d) az ilyen bizonylatok legalább öt évig való megőrzése azon időponttól számítva, amikor az Európai Parlament mentesítést ad azon költségvetési évre, amelyre az egyes bizonylatok vonatkoznak.
A véglegesen még le nem zárt műveletekre vonatkozó bizonylatokat az első albekezdés d) pontjában előírtnál hosszabb ideig, azaz a műveletek lezárását követő év végéig kell megőrizni.
50. cikk
A szakmai normák szabályzata(A költségvetési rendelet 60. cikkének (5) bekezdése)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által a pénzügyi műveletek ellenőrzésére kijelölt személyzet kiválasztására tudásuk, ismereteik, valamint oklevelekkel, illetve megfelelő szakmai tapasztalattal bizonyított képesítésük alapján, vagy megfelelő képzési programot követően kerül sor.
(2) Valamennyi intézmény összeállítja szakmai normáinak szabályzatát, amely belső ellenőrzéssel kapcsolatos ügyekben meghatározza a következőket:
a) az (1) bekezdésben említett személyzettől elvárt technikai és pénzügyi alkalmassági szint;
b) e személyzet folyamatos képzésben való részvételi kötelezettsége;
c) e személyzet megbízatása, szerepe és feladatai;
d) magatartási szabályok, különös tekintettel azon etikai és feddhetetlenségi normákra, amelyeket e személyzetnek be kell tartani, valamint az általuk élvezett jogok.
(3) Valamennyi intézmény olyan struktúrákat rendszeresít, amelyek lehetővé teszik az ellenőrzési normákra vonatkozó megfelelő információk, valamint az e célból rendelkezésre álló módszerek és technikák eljuttatását az engedélyezésre jogosult szervezeti egységekhez, továbbá azok rendszeres frissítését.
51. cikk
A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő intézkedési mulasztása(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése)
A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő intézkedési mulasztása a költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése szerint azt jelenti, hogy az adott ügy körülményei alapján elvárható, ésszerű időn, de legkésőbb egy hónapon belül elmulasztja válaszadási kötelezettségét.
52. cikk
Utólagos ellenőrzés és éves tevékenységi jelentés(A költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése)
Az utólagos ellenőrzések eredményei, egyéb kérdések mellett, a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő által az intézményének benyújtott éves tevékenységi jelentésben kerülnek közlésre.
53. cikk
Pénzügyi és igazgatási információk átadása a számvitelért felelős tisztviselőnek(A költségvetési rendelet 60. cikke)
A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő átadja a számvitelért felelős tisztviselőnek, az utóbbi által elfogadott szabályokkal összhangban, a számvitelért felelős tisztviselő feladatainak elvégzéséhez szükséges pénzügyi és igazgatási információkat.
54. cikk
A tárgyalásos eljárásokról szóló jelentés(A költségvetési rendelet 60. cikke)
A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő minden pénzügyi évre vonatkozóan nyilvántartást vezet a 126., 127., 242., 244., 246. és 247. cikkben említett tárgyalásos eljárások során kötött szerződésekről. Amennyiben a tárgyalásos eljárások aránya a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő által odaítélt szerződések számához képest számottevően meghaladja az előző évekét, vagy ha az arány kifejezetten magasabb, mint az intézmény esetén nyilvántartott átlag, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést nyújt be az intézménynek, amelyben meghatározza azon intézkedéseket, amelyeket e trend megfordítása érdekében hozott. Valamennyi intézmény jelentést nyújt be a tárgyalásos eljárásokról a költségvetési hatóságnak. A Bizottság esetében e jelentést a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentés összefoglalójához kell csatolni.
3. szakasz
A számvitelért felelős tisztviselő
55. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő kinevezése(A költségvetési rendelet 61. cikke)
Minden intézmény kinevez egy számvitelért felelős tisztviselőt az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozó tisztviselők közül.
Az intézmény a számvitelért felelős tisztviselőt oklevéllel, illetve annak megfelelő szakmai tapasztalattal bizonyított alkalmassága alapján köteles kiválasztani.
56. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnése(A költségvetési rendelet 61. cikke)
(1) A számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnése esetén haladéktalanul időközi elszámolásra kerül sor.
Az elszámolást a költségvetési rendelet első részének VII. címében előírt számlák alapján kell elvégezni, amelyeket azon hónap utolsó napján kell lezárni, amikor a számvitelért felelős tisztviselő megbízatása megszűnik.
(2) Nincs szükség időközi elszámolásra, amennyiben a számvitelért felelős tisztviselő megbízatása a pénzügyi év végén szűnik meg.
(3) Az időközi elszámolást, vagy a (2) bekezdésben említett körülmények esetén a költségvetési rendelet 128. cikkében említett, ideiglenes számlákat megbízatása lejártakor a számvitelért felelős tisztviselő, vagy ha ez nem lehetséges, szervezeti egységének egyik tisztviselője juttatja el az új, számvitelért felelős tisztviselőnek, aki legkésőbb az átadástól számított egy hónapon belül köteles aláírni annak elfogadását vagy közölheti fenntartásait.
(4) Minden intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot számvitelért felelős tisztviselőjének kinevezéséről, illetve megbízatásának megszűnéséről.
57. cikk
Vélemény a számviteli és nyilvántartási rendszerről(A költségvetési rendelet 61. cikke)
Amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által létrehozott pénzügyi igazgatási rendszerek adatokat szolgáltatnak az intézmény elszámolásáról, vagy az említett elszámolások adatainak megalapozására szolgálnak, úgy a számvitelért felelős tisztviselő hozzájárulása szükséges az ilyen rendszerek bevezetéséhez vagy módosításához.
A számvitelért felelős tisztviselővel akkor is konzultálni kell, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilvántartási, valamint az eszközök és források értékelését végző rendszereket vezet be, illetve módosít.
58. cikk
A pénzállomány kezelése(A költségvetési rendelet 61. cikke)
(1) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja, hogy megfelelő mennyiségű pénzeszköz álljon intézménye rendelkezésére, amely fedezi a költségvetés végrehajtásából származó készpénzigényt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a számvitelért felelős tisztviselő készpénz-gazdálkodási rendszereket hoz létre, amelyek lehetővé teszik számára pénzforgalmi előrejelzések készítését.
(3) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője osztja fel az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban rendelkezésre álló pénzeszközöket.
59. cikk
A bankszámlák kezelése(A költségvetési rendelet 61. cikke)
(1) A pénzállomány kezelésével kapcsolatos igények kielégítésére a számvitelért felelős tisztviselő számlákat nyithat, illetve nyittathat az intézmény nevében pénzügyi intézményeknél vagy nemzeti központi bankoknál. Kellően indokolt esetben eurótól eltérő valutában is nyithat számlát.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a hatékonyság és a versenyeztetés elvével összhangban tárgyal a pénzügyi intézményekkel a számlavezetés feltételeiről.
(3) A számvitelért felelős tisztviselő legalább ötévenként megismétli a versenyeztetést azon pénzügyi intézmények között, amelyeknél számlákat nyitott.
(4) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja, hogy a pénzügyi intézményeknél nyitott számlák szigorúan megfeleljenek a számlavezetési feltételeknek.
(5) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felelős a többi intézmény számvitelért felelős tisztviselőjével folytatott konzultációt követően a különböző intézmények által nyitott számlákra vonatkozó számlavezetési feltételek összehangolásáért.
60. cikk
Aláírási jog(A költségvetési rendelet 61. cikke)
A számlák nyitását, vezetését és felhasználását szabályozó feltételek a belső ellenőrzés követelményeitől függően rendelkeznek arról, hogy a csekkeket, bankátutalási megbízásokat vagy egyéb banki műveleteket a személyzet egy vagy több, kellően felhatalmazott tagja írja alá.
E célból minden intézmény bejelenti felhatalmazott tisztviselőinek nevét és aláírásmintáját valamennyi olyan pénzügyi intézménynek, amelynél számlát nyitott.
61. cikk
A számlaegyenlegek kezelése(A költségvetési rendelet 61. cikke)
(1) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja, hogy az 59. cikkben előírt bankszámlaegyenleg ne térjen el jelentősen az 58. cikk (2) bekezdésében említett pénzforgalmi előrejelzéstől, és különösen, hogy:
a) az ilyen számlák egyike se mutasson passzívumot;
b) az eurótól eltérő valutában vezetett számlák egyenlegét rendszeres időközönként átváltsák euróra.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő nem tarthat egyenleget olyan külföldi valutában vezetett számlákon, amelyek jelentős veszteséget okozhatnak az intézménynek az árfolyam-ingadozások következtében.
62. cikk
Átutalások és átváltási műveletek(A költségvetési rendelet 61. cikke)
A 69. cikk sérelme nélkül a számvitelért felelős tisztviselő átutalásokat hajt végre az intézmény nevében a pénzügyi intézményeknél nyitott bankszámlák között, és valutaátváltási műveleteket is végez.
63. cikk
Fizetési módok(A költségvetési rendelet 61. cikke)
A fizetések bankátutalással vagy csekkel történnek.
64. cikk
Harmadik személy adatai(A költségvetési rendelet 61. cikke)
(1) A számvitelért felelős tisztviselő csak akkor végezheti a kifizetéseket bankátutalással, ha a kedvezményezett bankszámlaadatait előzetesen bevitték egy intézményenként vezetett közös adatállományba.
A kedvezményezett bankszámla-adatállományába történő adatbevitel, illetve az adatok módosítása nyomtatott formában vagy elektronikus úton kitöltött bizonylaton alapul, amelyet a kedvezményezett bankja igazol.
(2) A bankátutalással végzett kifizetések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő csak akkor vállalhat kötelezettséget harmadik személy felé saját intézménye nevében, ha a harmadik személy benyújtotta azon okmányokat, amelyek az adatállományban történő rögzítéshez szükségesek.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi, hogy a kedvezményezett által közölt bankszámlaadatok érvényesek-e a kifizetési utalvány kiállításának időpontjában.
Az előcsatlakozási támogatással kapcsolatban egyedi kötelezettségvállalások köthetők az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országok hatóságaival anélkül, hogy azok adatait előzetesen felvennék a harmadik személyek adatai közé. Ilyen esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő tőle telhetően mindent megtesz annak biztosítására, hogy az adatok bevitele a lehető leggyorsabban megtörténjék. A megállapodások rendelkeznek arról, hogy az első kifizetés feltétele legyen a Bizottság tájékoztatása a kedvezményezett bankszámlaadatairól.
65. cikk
A bizonylatok megőrzése a számvitelért felelős tisztviselő által(A költségvetési rendelet 61. cikke)
Az elszámolási rendszer és a költségvetési rendelet 121. cikke szerinti elszámolások elkészítésére vonatkozó bizonylatokat legalább öt évig meg kell őrizni azon időponttól számítva, amikor az Európai Parlament mentesítést ad azon költségvetési évre vonatkozóan, amelyre az egyes bizonylatok vonatkoznak.
A véglegesen le nem zárt műveletekre vonatkozó bizonylatokat azonban hosszabb ideig, azaz a műveletek lezárását követő év végéig kell megőrizni.
Minden intézmény maga dönt arról, hogy melyik szervezeti egysége őrizze a bizonylatokat.
4. szakasz
Az előlegelszámoló tisztviselő
66. cikk
Az előlegszámlák felhasználásának feltételei(A költségvetési rendelet 63. cikke)
(1) Amennyiben fizikailag lehetetlen, vagy különösen a kifizetendő összeg csekély voltára tekintettel gazdaságtalan költségvetési eljárás keretében végrehajtani a kifizetési műveleteket, úgy előlegszámlák nyithatók a kiadások fedezésére.
(2) Az előlegelszámoló tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításai szerint átmenetileg érvényesítheti és kifizetheti a kiadásokat.
(3) Az előlegszámlák létrehozásáról és az előlegelszámoló tisztviselő kinevezéséről az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően megalapozott javaslatát követően a számvitelért felelős tisztviselő dönt. A döntés meghatározza az előlegelszámoló tisztviselő, illetve az engedélyezésre jogosult tisztviselő megfelelő felelősségi körét és kötelezettségeit.
Az előlegszámlák működési feltételeinek módosításáról az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően megalapozott javaslatát követően szintén a számvitelért felelős tisztviselő dönt.
67. cikk
Az előlegszámlák létrehozása és az arról történő kifizetés feltételei(A költségvetési rendelet 63. cikke)
(1) Az előlegszámlák létrehozására és az előlegelszámoló tisztviselő kinevezésére, illetőleg az előlegszámlák vezetési feltételeinek módosítására vonatkozó döntés meghatározza különösen a következőket:
a) a legnagyobb összeg, amely induláskor előlegként nyújtható, és az előleg célja;
b) hogy bankszámlát vagy postai elszámolási számlát kell-e nyitni az intézmény nevében;
c) valamennyi olyan kiadási tétel jellege és maximális összege, amelyet az előlegelszámoló tisztviselő harmadik személy részére kifizethet, illetve harmadik személytől beszedhet;
d) a bizonylatok kiállításának gyakorisága és eljárása, valamint az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek elszámolás céljából történő átadásukra vonatkozó rendelkezések;
e) a költségelőleg-számla újrafeltöltésének szükségessége esetén követendő eljárás;
f) hogy a költségelőlegből fedezett ügyleteket az engedélyezésre jogosult tisztviselő legkésőbb a következő hónap végéig rendezi úgy, hogy az elszámolási egyenleg és a banki egyenleg egyeztethető legyen;
g) a számvitelért felelős tisztviselő által az előlegelszámoló tisztviselőnek adott felhatalmazás érvényességi ideje;
h) a kinevezett előlegelszámoló tisztviselő személye.
(2) Az előlegszámlák létrehozásáról szóló javaslatokban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:
a) elsőbbséget kapjon az olyan költségvetési eljárások alkalmazása, ahol hozzáférés biztosítható a központi számítógépes számviteli rendszerhez;
b) az előlegszámlákat csak indokolt esetben alkalmazzák.
A 168. cikk (2) bekezdésében említett humanitárius segítségnyújtás területére és a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó speciális költségelőlegek kivételével az (1) bekezdés c) pontjában említett maximális összeg nem haladhatja meg a 30000 eurót kiadási tételenként.
(3) Az előlegelszámoló tisztviselő az alábbiak alapján és a következő határok között jogosult harmadik személy részére kifizetést végezni:
a) az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által aláírt előzetes költségvetési és jogi kötelezettségvállalások;
b) a költségelőleg-számla pozitív maradványegyenlege készpénzben vagy bankszámlán.
(4) Kifizetés az előlegszámlákról történhet bankátutalással, csekkel vagy egyéb fizetési módon.
(5) A kifizetések teljesítését az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan aláírt, végső érvényesítési döntésnek és/vagy kifizetési utalványnak kell kísérnie.
68. cikk
Az előlegelszámoló tisztviselő kiválasztása(A költségvetési rendelet 63. cikke)
Az előlegelszámoló tisztviselőket az A, B vagy C besorolási fokozatba sorolt tisztviselők közül kell kiválasztani. Amennyiben szükséges, kiválaszthatók az egyéb alkalmazottak foglalkoztatási feltételeinek hatálya alá tartozó, az előbbi besorolási fokozatoknak megfelelő szintű személyzet tagjai közül is. Az előlegelszámoló tisztviselő tudása, ismeretei és oklevéllel vagy megfelelő szakmai tapasztalattal bizonyított képesítése alapján, illetve megfelelő képzési programot követően kerül kiválasztásra.
69. cikk
Az előlegszámlák feltöltése(A költségvetési rendelet 63. cikke)
(1) A számvitelért felelős tisztviselő végzi az előlegszámlák feltöltését és azok pénzügyi felügyeletét a bankszámlák megnyitása, az aláírásra történő felhatalmazás, valamint a helyszíni és a központi számviteli ellenőrzés tekintetében. A számvitelért felelős tisztviselő tölti fel a költségelőleg-számlákat. Az előlegeket az e célra nyitott bankszámlára kell befizetni.
Az előlegszámlák közvetlen módon, a következőkből származó, egyéb helyi bevételekből is feltölthetők:
a) felszerelési tárgyak értékesítése;
b) kiadványok;
c) egyéb visszafizetések;
d) kamatok.
A költségelőleg rendezésére a kiadások vagy az egyéb, illetve a célhoz kötött bevételek vonatkozásában a 67. cikkben említett költségelőleg-számlát létrehozó döntéssel és a költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban kerül sor. A kérdéses összegeket az engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett előlegszámlák későbbi újrafeltöltésekor vonja le.
(2) Az átváltási veszteség elkerülésére az előlegelszámoló tisztviselő átutalásokat végezhet olyan bankszámlák között, amelyek ugyanazon költségelőlegre vonatkoznak.
70. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő által végzett ellenőrzés(A költségvetési rendelet 63. cikke)
(1) Az előlegelszámoló tisztviselő a számvitelért felelős tisztviselő által megadott szabályokkal és utasításokkal összhangban nyilvántartja a készpénzben vagy bankszámlán rendelkezésére álló pénzeszközöket, valamint a kifizetett és a beszedett összegeket. Az ilyen számlák kimutatásainak mindenkor hozzáférhetőnek kell lenniük az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára, és az előlegelszámoló tisztviselő a következő hónapban a megfelelő bizonylatokkal együtt jegyzéket küld az ügyletekről az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a költségelőlegekkel kapcsolatos műveletek rendezése céljából.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő rendszerint a helyszínen, előzetes figyelmeztetés nélkül elvégzi, illetve szervezeti egysége vagy az engedélyezésre jogosult szervezeti egység kifejezetten e célra felhatalmazott tisztviselőjével vagy alkalmazottjával elvégezteti azon ellenőrzéseket, amelyek célja az előlegelszámoló tisztviselő számára elkülönített pénzeszközök meglétének és a könyvelés szabályszerűségének megvizsgálása, valamint annak megállapítása, hogy a kitűzött határidőn belül lezajlottak-e a költségelőlegekkel kapcsolatos műveletek. A számvitelért felelős tisztviselő közli az ilyen ellenőrzések megállapításait az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel.
71. cikk
Beszerzési eljárás(A költségvetési rendelet 63. cikke)
A 129. cikk (4) bekezdésében megállapított határokon belül az előlegszámlákról teljesített kifizetések jelenthetik egyszerűen a költségek számla ellenében történő kifizetését is anélkül, hogy sor került volna egy ajánlat előzetes elfogadására.
4. FEJEZET
A pénzügyi szereplők felelőssége
1. szakasz
Általános szabályok
72. cikk
A csalási ügyekben illetékes szervek(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 65. cikkének (2) bekezdése)
A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdésében és 65. cikkének (2) bekezdésében említett hatóságok és szervek az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: "a személyzeti szabályzat"), valamint a közösségi intézmények csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit sértő, egyéb jogellenes tevékenységek megelőzésével kapcsolatos belső vizsgálatok feltételeit érintő határozatai által kijelölt szerveket jelentenek.
2. szakasz
A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre alkalmazandó szabályok
73. cikk
Az utasítások megerősítése(A költségvetési rendelet 66. cikkének (2) bekezdése)
(1) A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő, aki olyan kötelező utasítást kap, amelyet szabálytalannak vagy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel ellentétesnek ítél, különösen, mivel az utasítás nem hajtható végre a számára elkülönített források felhasználásával, írásban tájékoztatja erről a felhatalmazást vagy továbbadott felhatalmazást adó hatóságot. Amennyiben az utasítást írásban is megerősítik, és a megerősítés időben érkezik, továbbá kellően világos, azaz kifejezetten utal azon pontokra, amelyeket a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő vitat, úgy ő a továbbiakban nem tehető felelőssé; végrehajtja az utasítást, hacsak hatályos büntetőjogi rendelkezésekbe vagy biztonsági normákba nem ütközik.
(2) Az (1) bekezdés azon esetre is alkalmazandó, amikor az engedélyezésre jogosult tisztviselő kötelező utasítás végrehajtása során szerez tudomást arról, hogy az eset körülményei szabálytalan helyzetet eredményezhetnek.
(3) A költségvetési rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében leírt körülmények között megerősített utasításról az illetékes, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő feljegyzést készít, és megemlíti azt az éves tevékenységi jelentésben.
74. cikk
Pénzügyi szabálytalanságok(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 66. cikkének (4) bekezdése)
Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) hatáskörének sérelme nélkül a szakosított, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület illetékes a költségvetési rendelet valamely rendelkezésének, vagy valamely pénzügyi igazgatással kapcsolatos rendelkezés megszegése, valamint egy tisztviselő vagy egyéb alkalmazott tevékenységéből vagy mulasztásából adódó műveletek ellenőrzése tekintetében.
75. cikk
A pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 66. cikkének (4) bekezdése)
(1) A 74. cikkben említett pénzügyi szabálytalanságok esetét a kinevezést végző, illetve, adott esetben, a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság terjeszti a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésében említett testület elé véleményezés céljából.
Amennyiben a kinevezést végző, illetve a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság terjeszti elő az esetet, úgy a testület közli véleményét arról, hogy bekövetkeztek-e a 74. cikk szerinti szabálytalanságok, és ha igen, mennyire súlyosak és milyen következményekkel járhatnak. Amennyiben a testület elemzése szerint az eset az OLAF hatáskörébe tartozik, úgy haladéktalanul visszaküldi az aktát a kinevezést végző, illetve a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságnak, és azonnal értesíti arról az OLAF-ot.
Amennyiben az első albekezdésben említett testületnek közvetlenül a személyzet egyik tagja terjeszti elő az ügyet a költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdésével összhangban, úgy az aktát továbbítja a kinevezést végző, illetve, adott esetben, a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságnak, és erről értesíti a személyzet érintett tagját.
(2) Belső szervezetétől függően minden intézmény maga határozza meg a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésében említett testület működésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a testület összetételét, amelybe be kell vonni egy megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkező, külső személyt is.
5. FEJEZET
Bevételi műveletek
1. szakasz
Saját források
76. cikk
A saját forrásokra vonatkozó szabályok(A költségvetési rendelet 69. cikke)
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ütemtervet készít, amely jelzi, hogy az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló határozatban megállapított saját források mikor állnak a Bizottság rendelkezésére.
A saját források az első bekezdésben említett határozat szerint elfogadott szabályokkal összhangban kerülnek megállapításra és beszedésre.
2. szakasz
Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések
77. cikk
Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések(A költségvetési rendelet 70. cikke)
(1) Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések meghatározzák a bevétel típusát és azon költségvetési tételt, amelyhez elkönyvelik, továbbá lehetőség szerint az adós adatait és a becsült összeget is.
Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítésekor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő különösen azt ellenőrzi, hogy:
a) a megfelelő költségvetési tételhez könyvelik-e a bevételt;
b) az előirányzat szabályszerű-e, és megfelel-e az alkalmazandó rendelkezéseknek, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének.
(2) A költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésére is figyelemmel az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítése nem jelenti kötelezettségvállalás rendelkezésre bocsátását. A költségvetési rendelet 18. cikkében említett esetekben az előirányzatok csak azt követően válnak hozzáférhetővé, hogy a Közösségek ténylegesen beszedték az esedékes összegeket.
3. szakasz
Az esedékessé váló követelések megállapítása
78. cikk
Eljárás(A költségvetési rendelet 71. cikke)
(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a követelések megállapítása révén elismeri a Közösségek jogát az adóssal szemben, és megállapítja azon jogcímet, amely alapján az adós tartozásának kiegyenlítése követelhető.
(2) A beszedési utalvány azon műveletet jelenti, amellyel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt a megállapított összeg beszedésére.
(3) A terhelési értesítés tájékoztatja az adóst arról, hogy:
a) a Közösségek megállapították az esedékessé váló követelést;
b) a tartozás megfizetése a Közösségek részére egy meghatározott napon (a továbbiakban: "az esedékesség napja") esedékes;
c) amennyiben az adós nem tesz eleget fizetési kötelezettségének az esedékesség napjáig, úgy a 86. cikkben említett mértékű kamatot kell fizetnie az alkalmazandó különös rendelkezések sérelme nélkül;
d) az intézmény lehetőség szerint beszámítás útján végzi a beszedést azt követően, hogy értesítette az adóst;
e) amennyiben az adós nem tesz eleget fizetési kötelezettségének az esedékesség napjáig, úgy az intézmény az előzetesen nyújtott biztosíték érvényesítése útján végzi el a behajtást;
f) amennyiben, valamennyi említett lépést követően, nem történt meg a teljes összeg beszedése, úgy az intézmény a költségvetési rendelet 72. cikkének (2) bekezdésével összhangban vagy jogi eljárással biztosított határozat útján hajtja végre a beszedést.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő elküldi a terhelési értesítést az adósnak, és egy példányt eljuttat a számvitelért felelős tisztviselőnek.
79. cikk
Az esedékessé váló követelések megállapítása(A költségvetési rendelet 71. cikke)
A követelések megállapításához az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:
a) a követelés nem vitatott és nem függ semmilyen feltételtől;
b) a követelés pénzbeli, azaz pontosan meghatározott pénzösszegben kifejezett;
c) a követelés esedékes, azaz nem érvényes rá fizetési határidő;
d) az adós adatai helyesek;
e) a beszedésre váró összeget a megfelelő költségvetési tételhez könyvelték;
f) a bizonylatok szabályszerűek; és
g) a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét betartják, különösen a 87. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett követelmények tekintetében.
80. cikk
A esedékessé váló követelések megállapítására szolgáló bizonylatok(A költségvetési rendelet 71. cikke)
(1) A követelés megállapítása a Közösségek jogosultságát bizonyító bizonylatokon alapul.
(2) A követelés megállapítása előtt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő személyesen ellenőrzi a bizonylatokat, vagy saját hatáskörében meggyőződik arról, hogy ellenőrzésük megtörtént.
(3) A bizonylatokat az engedélyezésre jogosult tisztviselő a 48. és 49. cikkel összhangban őrzi meg.
4. szakasz
A behajtás engedélyezése
81. cikk
A beszedési utalvány elkészítése(A költségvetési rendelet 72. cikke)
(1) A beszedési utalvány meghatározza a következőket:
a) a pénzügyi év, amelyre a bevételt elkönyvelik;
b) hivatkozás azon jogi aktusra vagy kötelezettségvállalásra, amely a tartozás forrása és feljogosít a beszedésre;
c) a megfelelő költségvetési cikk és az esetlegesen alkalmazandó egyéb alfejezet, beleértve, adott esetben, a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalásokra tett utalásokat is;
d) a beszedésre váró összeg, euróban;
e) az adós neve és címe;
f) az esedékesség napja; és
g) a beszedés lehetséges módszere, beleértve különösen a beszámítás, vagy az előzetesen nyújtott biztosítékok érvényesítése útján történő beszedést.
(2) A beszedési utalványt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő keltezéssel és aláírással látja el, majd megküldi a számvitelért felelős tisztviselőnek.
5. szakasz
Behajtás
82. cikk
A beszedés alaki követelményei(A költségvetési rendelet 73. cikke)
(1) A követelés beszedését a számvitelért felelős tisztviselő elkönyveli az elszámolásban, és tájékoztatja arról az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt.
(2) Átvételi elismervényt kell adni a számvitelért felelős tisztviselő vagy az előlegelszámoló tisztviselő részére teljesített valamennyi készpénzfizetésről.
83. cikk
Beszedés beszámítás útján(A költségvetési rendelet 73. cikke)
Az eljárás bármely pontján az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő és az adós értesítését követően a számvitelért felelős tisztviselő beszámítás útján szedi be a megállapított esedékessé váló követelés összegét, amennyiben az adós is rendelkezik olyan nem vitatott, határozott összegű, esedékes követeléssel a Közösségekkel szemben, amely egy kifizetési utalványban megállapított összeghez kapcsolódik.
84. cikk
Beszedési eljárás önkéntes fizetés hiányában(A költségvetési rendelet 72. és 73. cikke)
(1) Amennyiben a terhelési értesítésben szereplő esedékesség napjáig nem történik meg a teljes összeg beszedése, úgy a számvitelért felelős tisztviselő a 83. cikk sérelme nélkül értesíti az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt, és haladéktalanul megindítja a beszedést bármely jogi eljárás alkalmazásával, megfelelő esetben az előzetesen nyújtott biztosítékok érvényesítését is beleértve.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett beszedési módszer nem alkalmazható, és az adós a számvitelért felelős tisztviselő hivatalos felszólítására sem fizette meg az összeget, úgy a számvitelért felelős tisztviselő, a 83. cikk sérelme nélkül, a költségvetési rendelet 72. cikkének (2) bekezdésével összhangban vagy jogi eljárással biztosított beszedési határozat útján hajtja végre a beszedést.
85. cikk
Fizetési póthatáridő(A költségvetési rendelet 73. cikke)
A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel együttműködésben, az adós kellően indokolt, írásbeli kérésére meghosszabbíthatja a fizetési határidőt az alábbi két feltétel teljesülése esetén:
a) az adós vállalja, hogy a 86. cikkben meghatározott mértékű kamatot fizet az engedélyezett fizetési haladék teljes időtartamára, amely a fizetés eredeti esedékességének napjával kezdődik; és
b) a Közösség jogainak védelme érdekében az adós olyan pénzügyi biztosítékot nyújt, amely fedezi a tartozás hátralékos összegét mind a tőke, mind pedig a kamatok vonatkozásában, és amelyet az intézmény számvitelért felelős tisztviselője elfogad.
Az első bekezdés b) pontjában említett biztosítékot helyettesítheti az intézmény számvitelért felelős tisztviselője által jóváhagyott, harmadik személy által nyújtott kézfizető kezesség is.
86. cikk
Késedelmi kamat(A költségvetési rendelet 71. cikkének (4) bekezdése)
(1) Az ágazati szabályok alkalmazásából fakadó különös rendelkezések sérelme nélkül minden olyan követelés után, amelyet nem fizettek meg az esedékesség napján, a (2) és (3) bekezdéssel összhangban kamatot kell fizetni.
(2) Az esedékesség napján meg nem fizetett követelésekre az Európai Központi Bank fő refinanszírozási műveleteire vonatkozó, és az esedékességi nap hónapjának első naptári napján érvényes kamatláb alkalmazandó, amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában tesznek közzé, és amelyhez hozzá kell adni:
a) hét százalékpontot azon esetben, ha a követelés alapját az V. címben említett, áru beszerzésére és szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés képezi;
b) három és fél százalékpontot minden más esetben.
(3) A kamatot a terhelési értesítésben megadott esedékességet követő naptári naptól azon napig kell számítani, amelyen a tartozás teljes összegének megfizetésére sor kerül.
(4) Minden részfizetés először a (2) és (3) bekezdéssel összhangban meghatározott kamatot fedezi.
(5) Pénzbírságok esetén, amennyiben az adós olyan pénzügyi biztosítékot nyújt, amelyet a számvitelért felelős tisztviselő elfogad ideiglenes fizetés helyett, úgy az esedékesség napjától alkalmazandó kamatláb a (2) bekezdésben említett kamatlábnak felel meg, amelyet mindössze másfél százalékponttal kell növelni.
87. cikk
Lemondás a megállapított követelések beszedéséről(A költségvetési rendelet 73. cikke)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő csak a következő esetekben mondhat le a megállapított követelések teljes vagy részleges beszedéséről:
a) ha a beszedés előrelátható költségei meghaladnák a beszedett összeget, és a lemondás nem árt a Közösségek tekintélyének;
b) ha az összeg a követelés fennállásának időtartama, illetve az adós fizetésképtelensége következtében nem szedhető be;
c) ha a beszedés nem egyeztethető össze az arányosság elvével.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az intézményben létrehozott, előre meghatározott eljárásokkal összhangban, az alábbi, minden körülmények között alkalmazandó szempontok szerint jár el:
a) a követelés megállapítására okot adó szabálytalanság súlyosságára vonatkozó tényállás jellege (csalás, visszaesés, szándék, gondosság kötelezettségének megsértése, jóhiszeműség, nyilvánvaló tévedés);
b) azon hatás, amelyet a beszedésről való lemondás gyakorolna a Közösségek működésére és pénzügyi érdekeire (az érintett összeg, a precedensteremtés kockázata, a szabályok kötelező erejének aláásása).
Az eset körülményeitől függően az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az alábbi, kiegészítő szempontokat is figyelembe veheti:
a) a beszedésről való lemondás által okozott versenytorzulás;
b) a gazdasági és társadalmi károk, amelyeket a tartozás teljes beszedése okozna.
(3) A költségvetési rendelet 73. cikkének (2) bekezdésében említett lemondó határozatot meg kell indokolni, és utalni kell abban a beszedés biztosítása érdekében meghozott intézkedésekre, valamint azon jogi és ténybeli körülményekre, amelyeken a lemondás alapul. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 81. cikkben előírt eljárással összhangban mond le a beszedésről.
(4) Egy megállapított követelés beszedéséről való lemondás jogát az intézmény nem ruházhatja át, amennyiben a lemondás által érintett összeg:
a) legalább 1000000 euro; vagy
b) legalább 100000 euro, amennyiben ezen összeg a megállapított követelés legalább 25 %-ának felel meg.
Az első albekezdésben meghatározott küszöbértékek alatt valamennyi intézmény maga határozza meg belső szabályzatában a megállapított követelések beszedéséről való lemondás jogának átruházására vonatkozó feltételeket és eljárást.
(5) Minden intézmény évente jelentést küld a költségvetési hatóságnak az (1)-(4) bekezdésben említett, legalább 100000 eurónak megfelelő összegek beszedéséről való lemondásokról. A Bizottság esetében e jelentést a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentés összefoglalójához kell csatolni.
88. cikk
Megállapított követelés megszüntetése(A költségvetési rendelet 73. cikke)
(1) Jogi tévedés esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 80. és 81. cikkel összhangban megszünteti a megállapított követelést; a megszüntetést megfelelően indokolni kell.
(2) Minden intézmény maga határozza meg belső szabályzatában a megállapított követelés megszüntetési jogának átruházására vonatkozó feltételeket és eljárást.
89. cikk
Megállapított követelés technikai és számviteli kiigazítása(A költségvetési rendelet 73. cikke)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a megállapított követelést felfelé vagy lefelé kiigazítja, amennyiben ténybeli tévedés megállapítása szükségessé teszi az összeg módosítását, feltéve hogy a korrekció nem jár együtt a Közösségek megállapított jogosultságáról való lemondással. A kiigazítást a 80. és 81. cikkel összhangban kell elvégezni, és megfelelően meg kell indokolni.
(2) Minden intézmény maga határozza meg belső szabályzatában a megállapított követelés technikai és számviteli kiigazítása jogának átruházására vonatkozó feltételeket és eljárást.
6. FEJEZET
Kiadási műveletek
90. cikk
Finanszírozási döntés(A költségvetési rendelet 75. cikke)
A finanszírozási döntés meghatározza a költségvetésből fedezett kiadásokkal járó tevékenység lényeges elemeit.
1. szakasz
Kiadásokra vállalt kötelezettség
91. cikk
Globális és előzetes kötelezettségvállalások(A költségvetési rendelet 76. cikkének (2) bekezdése)
(1) A globális kötelezettségvállalás végrehajtására vagy olyan finanszírozási megállapodás útján kerül sor, amely maga rendelkezik egy vagy több, azt követő jogi kötelezettségvállalásról, vagy pedig egy vagy több jogi kötelezettségvállalás útján kerül sor a végrehajtásra.
A pénzügyi segítségnyújtás és költségvetési támogatás területén kötött finanszírozási megállapodások jogi kötelezettségvállalást testesítenek meg, és olyan kifizetésekhez vezethetnek, amelyekhez nem szükséges további jogi kötelezettségvállalás.
(2) Az előzetes költségvetési kötelezettségvállalás végrehajtása egy vagy több, későbbi kifizetés iránti jogosultságot teremtő jogi kötelezettségvállalás útján, illetve, személyzeti kiadásokkal kapcsolatosan vagy olyan kommunikációs tevékenység esetén, amelynek során az intézmények a Közösség eseményeiről számolnak be, közvetlen kifizetéssel történik.
92. cikk
A globális kötelezettségvállalás elfogadása(A költségvetési rendelet 76. cikke)
(1) Globális kötelezettségvállalásra finanszírozási döntés alapján kerül sor.
A globális kötelezettségvállalást legkésőbb a kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó döntés meghozatala előtt, és - amennyiben az érintett előirányzatok végrehajtása a 166. cikk szerinti munkaprogram elfogadását foglalja magában - legkorábban azt követően kell megtenni, hogy a programot elfogadták.
(2) Az (1) bekezdés második albekezdése nem alkalmazandó olyan esetben, amikor a globális kötelezettségvállalás végrehajtására finanszírozási megállapodás útján kerül sor.
93. cikk
A kötelezettségvállalás visszavonása, amennyiben nem kerül sor kifizetésre három éven belül(A költségvetési rendelet 77. cikke)
Az olyan jogi kötelezettségvállalásnak megfelelő költségvetési kötelezettségvállalás összege, amelynek kifizetése nem történik meg a költségvetési rendelet 81. cikke értelmében a jogi kötelezettségvállalás aláírását követő három éven belül, visszavonásra kerül.
94. cikk
Az aláírás egységessége(A költségvetési rendelet 76. cikke)
(1) Azon szabálytól, amely szerint ugyanazon személynek kell aláírni a költségvetési kötelezettségvállalást és az annak megfelelő jogi kötelezettségvállalást, csak az alábbi esetekben lehet eltérni:
a) amennyiben a kötelezettségvállalás előzetes;
b) amennyiben a globális kötelezettségvállalás harmadik országgal kötött finanszírozási megállapodásra vonatkozik;
c) amennyiben az intézmény döntése jogi kötelezettségvállalásnak minősül;
d) amennyiben a globális kötelezettségvállalás végrehajtására több olyan jogi kötelezettségvállalás útján kerül sor, amelyekért különböző, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősek;
e) amennyiben a külső fellépések finanszírozására rendelkezésre álló előlegszámlákkal kapcsolatos jogi kötelezettségvállalásokat a 254. cikkben említett helyi szervhez tartozó személyzet tagjainak kell aláírniuk.
(2) Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, aki a költségvetési kötelezettségvállalást aláírta, akadályoztatva van, és a jogi kötelezettségvállalás megkötésére nyitva álló határidővel össze nem egyeztethető ideig akadályoztatva marad, úgy a jogi kötelezettségvállalást az egyes intézmények által elfogadott helyettesítési szabályok értelmében kijelölt személy köti meg, feltéve hogy az említett személy a költségvetési rendelet 59. cikkének (2) bekezdése értelmében engedélyezésre jogosult tisztviselői státusszal rendelkezik.
95. cikk
Az egyedi jogi kötelezettségvállalások nyilvántartása(A költségvetési rendelet 77. cikke)
Amennyiben a globális költségvetési kötelezettségvállalást több egyedi jogi kötelezettségvállalás követi, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő rögzíti a központi elszámolásban ezen egymást követő, egyedi jogi kötelezettségvállalások összegét. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi, hogy a teljes összeg nem lépi-e túl a megfelelő globális kötelezettségvállalás összegét.
Az elszámolás során jelezni kell azon globális kötelezettségvállalás referenciaadatait, amelyekre az egyedi kötelezettségvállalásokat elkönyvelik.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő rögzíti az összegeket az elszámolásban, mielőtt aláírná a megfelelő, egyedi jogi kötelezettségvállalásokat.
96. cikk
Előzetes kötelezettségvállalásokkal fedezett igazgatási kiadások(A költségvetési rendelet 76. cikke)
A rendszeres igazgatási kiadások közé tartozó tételek, amelyek előzetes kötelezettségvállalásokat eredményezhetnek, a következők:
a) személyzeti kiadások, akár vonatkozik rájuk a személyzeti szabályzat, akár nem, egyéb emberi erőforrással és nyugdíjjal kapcsolatos kiadások, valamint a szakértők díjazásával kapcsolatos kiadások;
b) az intézmény tagjaival kapcsolatos kiadások;
c) képzési kiadások;
d) versenyvizsgákkal, személyzeti felvétellel és alkalmazással kapcsolatos kiadások;
e) szolgálati utakkal kapcsolatos kiadások;
f) reprezentációs kiadások;
g) tanácskozásokkal kapcsolatos kiadások;
h) szabadfoglalkozású tolmácsok és/vagy fordítók;
i) tisztviselőcsere;
j) ingó és ingatlan vagyontárgyak után rendszeresen fizetendő bérleti díjak;
k) különböző biztosítások;
l) takarítás és karbantartás;
m) szociális jóléti kiadások;
n) távközlési szolgáltatások használata;
o) pénzügyi díjak;
p) jogi kiadások;
q) kártérítés, beleértve a kamatot is;
r) munkaberendezések;
s) víz, gáz és elektromos áram;
t) időszakos kiadványok nyomtatott vagy elektronikus formában.
2. szakasz
A kiadások érvényesítése
97. cikk
A kiadások érvényesítése és "kifizethető" jelzéssel való ellátása(A költségvetési rendelet 79. cikke)
(1) A kiadások érvényesítése a 104. cikk szerinti bizonylatokon alapul, amelyek tanúsítják a kötelezettségek jogosságát a tényleges szolgáltatásnyújtás, a tényleges árubeszerzés, illetve az építési beruházás tényleges megvalósulásának igazolása, vagy a kifizetést megalapozó egyéb okmányok alapján.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő személyesen ellenőrzi a bizonylatokat, vagy saját hatáskörében meggyőződik arról, hogy az ellenőrzés megtörtént, mielőtt döntést hozna a kiadás érvényesítéséről.
(3) Az érvényesítési döntés azáltal jut kifejezésre, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, vagy egy, az ügyben illetékes és az engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan felhatalmazott tisztviselő vagy alkalmazott a "kifizethető" jelzéssel látja el az utalványt. A felhatalmazásról szóló döntést tájékoztatásul meg kell őrizni.
98. cikk
A beszerzési szerződések kifizetésének jóváhagyása(A költségvetési rendelet 79. cikke)
Beszerzési szerződés alapján teljesített kifizetés esetén a "kifizethető" jelzés igazolja, hogy:
a) az intézmény megkapta, és hivatalosan iktatta a szerződő fél által kiállított számlát;
b) egy szakmailag illetékes és az engedélyezésre jogosult tisztviselő által szabályszerűen felhatalmazott tisztviselő vagy alkalmazott magát a számlát, vagy a beérkezett számlát kísérő belső bizonylatot "a tényeknek megfelelő" jelzéssel látta el és aláírta;
c) az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, illetve az ő felelősségére, egy általa felhatalmazott személy valamennyi szempontból ellenőrizte a számlát, különösen a kifizetendő összeg megállapítása és a kifizetés mentesítő hatásának igazolásacéljából.
Az első bekezdés b) pontjában említett "a tényeknek megfelelő" jelzés igazolja, hogy a szerződésben előírt szolgáltatások nyújtása, illetve a szerződésben előírt áruk beszerzése, illetve a szerződésben előírt építési beruházás rendben megvalósult. Árubeszerzés vagy építési beruházás esetén a szakmailag illetékes tisztviselő vagy egyéb alkalmazott előzetes átvételi elismervényt, majd a szerződésben megállapított garancia lejártát követően végleges átvételi elismervényt állít ki. Az említett elismervények egyenértékűek "a tényeknek megfelelő" jelzéssel.
99. cikk
A támogatások kifizetésének jóváhagyása(A költségvetési rendelet 79. cikke)
A támogatásoknak megfelelő kifizetések esetén a "kifizethető" jelzés igazolja, hogy:
a) az intézmény megkapta, és hivatalosan iktatta a kedvezményezett kifizetés iránti kérelmét;
b) egy szakmailag illetékes és az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan felhatalmazott tisztviselő vagy alkalmazott magát a kifizetés iránti kérelmet, vagy a beérkezett kifizetés iránti kérelmet kísérő belső bizonylatot "a tényeknek megfelelő" jelzéssel látta el; ezzel igazolja, hogy a kedvezményezett által végrehajtott tevékenység vagy munkaprogram minden tekintetben megfelel a támogatásról szóló megállapodásnak;
c) az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, illetve az ő felelősségére, egy általa felhatalmazott személy valamennyi szempontból ellenőrizte a kifizetés iránti kérelmet, különösen a kifizetendő összeg megállapítása és a kifizetés mentesítő hatásának igazolása céljából.
100. cikk
A személyzeti kiadások kifizetésének jóváhagyása(A költségvetési rendelet 79. cikke)
A személyzeti kiadásoknak megfelelő kifizetések esetén a "kifizethető" jelzés igazolja az alábbi bizonylatok meglétét:
a) a havi illetmény tekintetében:
i. a személyzet teljes jegyzéke, amely illetményük valamennyi elemét tartalmazza;
ii. az egyes esetekben hozott döntéseket tartalmazó űrlap (személyi adatlap), amely valamennyi változás esetén jelzi az illetmény elemeiben bekövetkező változásokat;
iii. alkalmazás vagy kinevezés esetén az alkalmazásról, illetve a kinevezésről szóló döntés hiteles másolata, amelyet az első illetmény kifizetésének érvényesítéséhez kell csatolni;
b) egyéb illetmények (óradíjban vagy napidíjban részesülő személyzet) tekintetében: az engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy egyéb alkalmazott aláírásával igazolt kimutatás a teljesített napokról, illetve órákról;
c) túlóra tekintetében: az engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy egyéb alkalmazott aláírásával igazolt kimutatás a teljesített túlórákról;
d) a szolgálati utakkal kapcsolatos kiadások tekintetében:
i. az illetékes hatóság által aláírt kiküldetési megbízás;
ii. a szolgálati úttal kapcsolatos kiadások kimutatása, amelyet a szolgálati útra küldött tisztviselő és a megfelelő hatáskörrel felruházott hivatali felettese ír alá, és amely tartalmazza, különösen, a kiküldetés helyét, az indulás és a kiküldetés helyére való megérkezés napját és időpontját, az utazási költségeket, az ellátási költségeket és az egyéb, megfelelő bizonylatok alapján jóváhagyott kiadásokat;
e) egyéb személyzeti kiadások tekintetében: a kiadás alapjául szolgáló döntésre hivatkozó bizonylatok, amelyek tartalmazzák a számítás valamennyi elemét.
101. cikk
A "kifizethető" jelzéssel való ellátás lehetséges formái(A költségvetési rendelet 79. cikke)
Számítógépes rendszeren kívül a "kifizethető" jelzésre az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy egy szakmailag illetékes és a 97. cikkel összhangban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan felhatalmazott tisztviselő vagy alkalmazott aláírásával ellátott bélyegzőlenyomat útján kerül sor. Számítógépes rendszer esetén a "kifizethető" jelzésnek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy egy, az ügyben illetékes és az engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan felhatalmazott tisztviselő vagy alkalmazott személyes jelszavának felhasználásával történő érvényesítés felel meg.
3. szakasz
A kifizetések engedélyezése
102. cikk
A kifizetések ellenőrzése az engedélyezésre jogosult tisztviselő által(A költségvetési rendelet 80. cikke)
A kifizetési utalvány elkészítésekor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:
a) a kifizetési utalványt megfelelő módon bocsássák ki, ami azt jelenti, hogy előzőleg megfelelő érvényesítési döntés született "kifizethető" jelzés formájában, továbbá, a kedvezményezett adatai helyesek, és az összeg esedékes;
b) a kifizetési utalvány megfelel azon költségvetési kötelezettségvállalásnak, amellyel szemben elkönyvelték;
c) a kiadást a megfelelő költségvetési tételre terhelték;
d) az előirányzatok rendelkezésre állnak.
103. cikk
A kifizetési utalvány kötelező adatai és továbbítása a számvitelért felelős tisztviselőnek(A költségvetési rendelet 80. cikke)
(1) A kifizetési utalvány meghatározza a következőket:
a) a pénzügyi év, amelyre a kiadást elkönyvelik;
b) a megfelelő költségvetési cikk és az esetlegesen alkalmazandó egyéb alfejezet;
c) hivatkozás a kifizetési jogosultságot keletkeztető jogi kötelezettségvállalásra;
d) hivatkozás azon költségvetési kötelezettségvállalásra, amellyel szemben a kifizetést elkönyvelik;
e) a fizetendő összeg, euróban;
f) a kedvezményezett neve, címe és bankszámlaadatai;
g) a kiadás tárgya;
h) a fizetés módja;
i) a könyvelési tételek rögzítése a nyilvántartásban a 222. cikkel összhangban.
(2) A beszedési utalványt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő keltezéssel és aláírással látja el, majd megküldi a számvitelért felelős tisztviselőnek.
4. szakasz
A kiadások kifizetése
104. cikk
Bizonylatok(A költségvetési rendelet 81. cikke)
(1) Az előfinanszírozás, beleértve a több kifizetésből álló előfinanszírozást, a szerződés, a megállapodás, illetve az alap jogi aktus, vagy olyan bizonylatok alapján kerül kifizetésre, amelyek lehetővé teszik annak ellenőrzését, hogy a finanszírozott tevékenységek megfelelnek-e a kérdéses szerződésben, illetve megállapodásban foglalt feltételeknek. Az időközi kifizetések és a záró kifizetések olyan bizonylatokon alapulnak, amelyek lehetővé teszik annak ellenőrzését, hogy a finanszírozott tevékenységet a kedvezményezettel kötött szerződésben, illetve megállapodásban, vagy az alap jogi aktusban foglalt feltételekkel összhangban végezték.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, valamint az alap jogi aktussal és a kedvezményezettel kötött szerződésekkel és megállapodásokkal összhangban megállapítja az (1) bekezdésben említett bizonylatok ismérveit. Az (1) bekezdés alkalmazásában a technikai és a pénzügyi végrehajtásról szóló, időközi és zárójelentések szintén bizonylatnak minősülnek.
(3) A bizonylatokat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 48. és 49. cikkel összhangban őrzi meg.
105. cikk
Az előfinanszírozás és az időközi kifizetések könyvelése(A költségvetési rendelet 81. cikke)
(1) Az előfinanszírozás célja, hogy induló forrással lássa el a kedvezményezettet. Ez több részkifizetésre osztható.
(2) A megismételhető időközi kifizetés célja, hogy a kiadásokról készített kimutatás alapján megtérítse a kedvezményezett költségeit, amennyiben a finanszírozott tevékenység bizonyos megvalósulási szintet elér. Az alap jogi aktus rendelkezéseinek sérelme nélkül, az időközi kifizetés részben vagy egészben kimerítheti az előfinanszírozás összegét.
(3) A kiadások lezárására záró kifizetés, amely nem megismételhető, és amelynek során valamennyi korábbi kifizetés elszámolásra kerül, vagy beszedési utalvány formájában kerül sor.
5. szakasz
A kiadási műveletek határidői
106. cikk
Fizetési határidők és késedelmi kamat(A költségvetési rendelet 83. cikke)
(1) Az esedékes összegek negyvenöt naptári napon belül fizetendők azon naptól számítva, amikor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által felhatalmazott szervezeti egység iktatta a kifizetés iránti, elfogadható kérelmet; a fizetés időpontja azon nap, amikor az intézmény számláját megterhelik.
A kifizetés iránti kérelem nem fogadható el, ha legalább egy lényeges követelménynek nem felel meg.
(2) Hacsak a szerződés másként nem rendelkezik, szolgáltatásnyújtásra vagy áru beszerzésére irányuló szerződés esetén az (1) bekezdésben említett fizetési határidő harminc naptári nap.
(3) Olyan szerződés vagy megállapodás esetén, amely értelmében a kifizetés valamely jelentés jóváhagyásának függvénye, az (1) és (2) bekezdésben említett fizetési határidő nem kezdődik meg addig, amíg a kérdéses jelentést jóvá nem hagyták, akár kifejezetten, a kedvezményezett értesítésével, akár pedig hallgatólagosan, azáltal, hogy a szerződésben a jóváhagyásra biztosított határidő lejárt anélkül, hogy a kedvezményezetthez eljuttatott hivatalos okmány útján felfüggesztésre került volna.
A jóváhagyásra biztosított idő nem lépheti túl:
a) a 20 naptári napot közvetlen árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén;
b) a 45 naptári napot egyéb szerződés és támogatási megállapodás esetén;
c) a 60 naptári napot olyan technikai szolgáltatásokra kiterjedő szerződés esetén, amelyek értékelése különösen összetett feladat.
(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az (1) bekezdésben említett időszak során a hitelezők értesítésével bármikor felfüggesztheti a fizetési határidőt azzal, hogy a kifizetés iránti kérelem nem teljesíthető vagy azért, mert az összeg nem esedékes, vagy azért, mert nem nyújtották be a megfelelő bizonylatokat. Ha olyan információ jut az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő tudomására, amely kétségessé teszi a kifizetés iránti kérelemben szereplő kiadás támogathatóságát, úgy az engedélyezésre jogosult tisztviselő további ellenőrzés céljából - a helyszíni ellenőrzést is beleértve - felfüggesztheti a fizetési határidőt, hogy a kifizetést megelőzően meggyőződjön a kiadás támogathatóságáról. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a lehető leghamarabb tájékoztatja erről az érintett kedvezményezettet.
A fizetési határidőből még hátralévő időszak azon naptól kezdődik újra, amikor először iktatják a kifizetés iránti helyes kérelmet.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított határidők lejáratát követően a hitelező a késedelmes kifizetés átvételétől számított két hónapon belül kamatot követelhet az alábbi rendelkezéseknek megfelelően:
a) a kamatláb a 86. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett kamatláb;
b) a kamatot a fizetési határidő lejáratát követő naptári naptól a kifizetés napjáig tartó időszakra kell fizetni.
Az első albekezdés nem alkalmazandó a tagállamokra.
7. FEJEZET
IT-rendszerek
107. cikk
Az informatikai rendszerek leírása(A költségvetési rendelet 84. cikke)
Amennyiben a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos műveletek feldolgozására számítógépes rendszereket és alrendszereket alkalmaznak, úgy azok teljes és naprakész leírására van szükség.
Valamennyi leírás meghatározza az összes adatmező tartalmát, és ismerteti, hogy a rendszer miként kezeli az egyes műveleteket. Részletesen bemutatja, miként biztosítja a rendszer az egyes műveletek teljes körű rögzítését az eseménynaplóban.
108. cikk
Időszakos mentés(A költségvetési rendelet 84. cikke)
A számítógépes rendszerek és alrendszerek adatait időszakosan menteni kell és biztos helyen kell őrizni.
8. FEJEZET
Belső ellenőr
109. cikk
A belső ellenőr kinevezése(A költségvetési rendelet 85. cikke)
(1) Minden intézmény működésének különleges jellemzői és szükségletei figyelembevételével hozott rendelkezéseivel összhangban nevezi ki belső ellenőrét. Az intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot a belső ellenőr kinevezéséről.
(2) Minden intézmény működésének különleges jellemzőivel és szükségleteivel összhangban határozza meg a belső ellenőr hatáskörét, és részletesen megállapítja a belső ellenőr feladatainak gyakorlására vonatkozó célkitűzéseket és eljárásokat, megfelelő figyelemmel a belső ellenőrzésre vonatkozó nemzetközi normákra is.
(3) Az intézmény saját hatáskörében eljárva olyan tisztviselőt vagy egyéb alkalmazottat nevezhet ki belső ellenőrnek, aki a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozik, különleges szakértelemmel rendelkezik, és a tagállamok egyikének állampolgára.
(4) Ha két vagy több intézmény ugyanazon belső ellenőrt nevezi ki, úgy meg kell hozni a szükséges rendelkezéseket annak érdekében, hogy a 114. cikkben megállapított módon felelősségre vonható legyen tevékenységéért.
(5) Az intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot, ha a belső ellenőr megbízatása megszűnik.
110. cikk
Működési források(A költségvetési rendelet 86. cikke)
Az intézmény a belső ellenőr rendelkezésére bocsátja az ellenőrzési feladatai megfelelő ellátáshoz szükséges forrásokat, valamint a feladatait, jogait és kötelezettségeit részletesen ismertető szabályzatot.
111. cikk
Munkaprogram(A költségvetési rendelet 86. cikke)
(1) A belső ellenőr elfogadja munkaprogramját, és benyújtja azt az intézménynek.
(2) Az intézmény felkérheti a belső ellenőrt olyan ellenőrzés elvégzésére is, amely nem szerepel az (1) bekezdésben említett munkaprogramban.
112. cikk
A belső ellenőr által készített jelentések(A költségvetési rendelet 86. cikke)
(1) A belső ellenőr benyújtja az intézménynek a költségvetési rendelet 86. cikkének (3) bekezdésében előírt éves belső ellenőrzési jelentést, amely tartalmazza az elvégzett belső ellenőrzések számát és típusát, a legfontosabb ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket.
Ezen éves jelentés említést tesz minden olyan rendszerbeli problémáról is, amelyet a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott szakosított testület tárt fel.
(2) Minden intézmény megvizsgálja, hogy a belső ellenőre által készített jelentésben foglalt ajánlások alkalmasak-e arra, hogy a leginkább bevált gyakorlatok tekintetében a többi intézménnyel folytatott csereprogram részét képezzék.
113. cikk
Függetlenség(A költségvetési rendelet 87. cikke)
A belső ellenőr teljes függetlenséget élvez ellenőrzései során. Nem kaphat semmilyen utasítást, és nem korlátozható semmilyen módon azon feladatai teljesítésében, amelyeket kinevezése alapján a költségvetési rendelet szerint ráruháztak.
114. cikk
A belső ellenőr felelőssége(A költségvetési rendelet 87. cikke)
E cikkel összhangban eljárva kizárólag az intézmény vonhatja felelősségre tevékenységéért a belső ellenőrt, mint a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó tisztviselőt vagy egyéb alkalmazottat.
Az intézmény csak indokolt döntés alapján kezdhet vizsgálatot. E döntésről tájékoztatni kell az érdekelt felet. Az intézmény megbízhat a közvetlen felelősségébe tartozó vizsgálat vezetésével egy vagy több olyan tisztviselőt, aki a személyzet érintett tagjával azonos vagy annál magasabb besorolási osztályba tartozik. A vizsgálat során az érdekelt felet is meg kell hallgatni.
A vizsgálati jelentést meg kell küldeni az érdekelt félnek, akit az intézmény ezt követően meghallgat a jelentésben foglalt üggyel kapcsolatban.
A jelentés és a meghallgatás alapján az intézmény megfelelő indokkal alátámasztott döntést fogad el az eljárás lezárásáról, vagy a személyzeti szabályzat 22. és 86-89. cikkével összhangban. A fegyelmi intézkedésről vagy pénzbüntetésről szóló döntésről értesíteni kell az érdekelt felet, és tájékoztatásul meg kell küldeni azt a többi intézménynek és a Számvevőszéknek is.
Az érdekelt fél a személyzeti szabályzatban előírtaknak megfelelően keresetet nyújthat be az ilyen döntésekkel kapcsolatban az Európai Közösségek Bíróságánál.
115. cikk
Kereset az Európai Közösségek Bírósága előtt(A költségvetési rendelet 87. cikke)
A személyzeti szabályzatban előírt jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül a belső ellenőr közvetlenül az Európai Közösségek Bíróságához fordulhat a belső ellenőrként folytatott tevékenységét érintő jogi aktusokkal kapcsolatosan. Az ilyen keresetet a kérdéses jogi aktusról szóló értesítés napjától számított három hónapon belül kell benyújtani.
Az ilyen kereseteket a személyzeti szabályzat 91. cikkének (5) bekezdésében előírt módon kell kivizsgálni és megítélni.
V. CÍM
KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. szakasz
Hatály és az odaítélés alapelvei
116. cikk
Fogalommeghatározások és hatály(A költségvetési rendelet 88. cikke)
(1) Az ingatlanszerződés körébe földterület, meglévő épület és egyéb ingatlan vétele, hosszú lejáratú és egyéb bérlete, lízingje és bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül.
(2) Az áru beszerzésére irányuló szerződés körébe termék vétele, lízingje, bérlete vagy bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül. Az árubeszerzés fogalma emellett magában foglalhatja a termék helyszíni telepítését, üzembe helyezését és karbantartását is.
(3) Az építési beruházásra irányuló szerződés körébe a beruházás megvalósítása, illetve megtervezése és megvalósítása, vagy az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő beruházás bármely eszközzel történő megvalósítása tartozik. Az "építési beruházás" magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan együttes eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.
(4) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés körébe olyan szellemi és nem szellemi szolgáltatások tartoznak, amelyek nem tartoznak az áru beszerzésére irányuló szerződés, az építési beruházásra irányuló szerződés és az ingatlanszerződés körébe. E szolgáltatásokat a 92/50/EGK tanácsi irányelv IA. és IB. melléklete sorolja fel.
(5) Az áru beszerzését és szolgáltatásnyújtást egyaránt magában foglaló szerződés szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek minősül, amennyiben az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben foglalt termékek értékét.
(6) A "szállító", a "vállalkozó" és a "szolgáltató" olyan természetes vagy jogi személynek minősülő gazdasági szereplőt jelent, aki terméket szállít, építési beruházást hajt végre, illetve szolgáltatást nyújt. Az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő megnevezése "ajánlattevő". A meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való részvétel engedélyezése iránti kérelmet benyújtott gazdasági szereplő megnevezése "pályázó".
(7) A közösségi intézmények megfelelő szervezeti egységei ajánlatkérőnek minősülnek.
117. cikk
Keretszerződések és egyedi szerződések(A költségvetési rendelet 88. cikke)
(1) A keretszerződés az ajánlatkérő és a gazdasági szereplő között létrejött olyan szerződés, amely megállapítja egy adott időszak alatt odaítélendő egyedi szerződések sorozatának lényeges feltételeit, különösen a szerződések tartama, tárgya, árai, teljesítési feltételei és az előirányzott mennyiségek tekintetében.
Az ajánlatkérő összetett keretszerződést is köthet, amely különböző szállítókkal, illetve szolgáltatókkal, azonos feltételek mellett kötött, önálló szerződéseket jelent. A 130. cikkben említett dokumentáció meghatározza azon gazdasági szereplők maximális számát, akikkel az ajánlattevő szerződést köthet.
A keretszerződések tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a különösen a keretszerződés tárgya által indokolt, kivételes eseteket.
Az ajánlatkérő csak indokolt esetben élhet a keretszerződés intézményével, amelyet nem alkalmazhat úgy, hogy célja, illetve eredménye a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása legyen.
(2) Az (1) bekezdésben említett keretszerződésen alapuló egyedi szerződések odaítélésére a keretszerződésekben megállapított feltételekkel összhangban kerül sor.
(3) Csak a keretszerződés alapján kötött egyedi szerződést előzi meg költségvetési kötelezettségvállalás.
2. szakasz
Közzététel
118. cikk
A közbeszerzési irányelvek hatálya alá tartozó szerződések meghirdetése(A költségvetési rendelet 90. cikke)
(1) A közzététel előzetes tájékoztató hirdetményből, ajánlati felhívásból és a szerződés odaítéléséről szóló hirdetményből áll.
(2) Az előzetes tájékoztató hirdetményben az ajánlatkérő tájékoztató jelleggel közli azon szerződések becsült összértékét szolgáltatási kategória vagy termékcsoport szerint, illetve azon építési beruházásra irányuló szerződések lényeges elemeit, amelyeket egy költségvetési évben odaítélni szándékozik, amennyiben a becsült összérték eléri, illetve meghaladja a 157. cikkben megállapított küszöbértéket.
Az előzetes tájékoztató hirdetményt áru beszerzésére és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetén a lehető leghamarabb, de legkésőbb a költségvetési év március 31-éig, építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetén pedig a szerződésben foglalt program jóváhagyását követően a lehető leghamarabb meg kell küldeni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalához.
(3) Az ajánlati felhívásban az ajánlatkérő kinyilvánítja közbeszerzési eljárás indítására irányuló szándékát. Kötelező ajánlati felhívás közzététele olyan közbeszerzési szerződés esetén, amelynek becsült értéke eléri, illetve meghaladja a 158. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában megállapított küszöbértéket.
Nyílt eljárás során az ajánlati felhívás meghatározza az ajánlatbontó bizottság ülésének napját, időpontját és helyét, amely az ajánlattevők előtt is nyitott.
Azon ajánlatkérő, aki versenypályázatot kíván szervezni, megfelelő hirdetményben teszi közzé szándékát.
(4) A szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény közli a közbeszerzési eljárás eredményét. Olyan közbeszerzési szerződés esetén, amelynek értéke eléri, illetve meghaladja a 158. cikkben megállapított küszöbértéket, kötelező a szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény közzététele. A keretszerződés alapján odaítélt egyedi szerződések esetén nem kötelező ilyen hirdetmény közzététele.
A szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt az eljárás lezárását, azaz a szerződés aláírását követően legkésőbb negyvennyolc naptári napon belül meg kell küldeni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalához.
(5) A hirdetményeket a 2001/78/EK irányelvhez csatolt mintáknak megfelelően kell összeállítani.
119. cikk
A közbeszerzési irányelvek hatálya alá nem tartozó szerződések meghirdetése(A költségvetési rendelet 90. cikke)
(1) A 157. és 158. cikkben előírt küszöbértéknél alacsonyabb összegű szerződéseket és a 92/50/EK tanácsi irányelv IB. mellékletében említett, szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződéseket olyan módon kell meghirdetni, amely biztosítja a versenyt és a pártatlanságot a beszerzési eljárás során. A hirdetmény a következőket foglalja magába:
a) amennyiben nem került sor a 118. cikk (3) bekezdésében említett ajánlati felhívás közzétételére, úgy az azonos tárgyú, és a 128. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal legalább azonos értékű szerződésekben való részvétel szándékának kifejezésére való felhívás;
b) az ajánlattevők jegyzékének évenkénti közzététele, meghatározva az odaítélt szerződés tárgyát és értékét.
(2) Az ingatlanszerződést elnyert ajánlattevők jegyzékének közzétételére évente kerül sor, jelezve az odaítélt szerződések tárgyát és értékét. Az említett jegyzéket meg kell küldeni a költségvetési hatóságnak; a Bizottság esetén a jegyzéket a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentések összefoglalójához kell csatolni.
(3) A 128. cikk (1) bekezdésében említett értéket elérő, illetve meghaladó összegű szerződésekre vonatkozó információt meg kell küldeni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalához; az ajánlattevők éves jegyzékét a pénzügyi év végét követően legkésőbb március 31-ig kell megküldeni.
Az egyéb szerződésekkel kapcsolatos előzetes hirdetmények, és az ajánlattevők jegyzékének éves közzétételére az intézmények internetes honlapján kerül sor; az utólagos hirdetményeket pedig legkésőbb a következő pénzügyi év március 31-éig kell közzétenni. A közzétételre az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában is sor kerülhet.
120. cikk
A hirdetmények közzététele(A költségvetési rendelet 90. cikke)
(1) Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala feladásukat követően legkésőbb húsz naptári napon belül közzéteszi a 118. és 119. cikkben említett hirdetményeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
Ezen időszak öt naptári napra rövidül a 142. cikkben említett gyorsított eljárás esetén, továbbá elektronikus úton összeállított és elküldött hirdetmények esetén.
(2) Az ajánlatkérőnek igazolnia kell a feladás időpontját.
121. cikk
Egyéb formában közzétett hirdetmények(A költségvetési rendelet 90. cikke)
A 118., 119. és 120. cikkben előírt hirdetményi formák mellett a szerződés más módon, azaz elektronikus formában is meghirdethető. Az ilyen hirdetményben utalni kell a 120. cikkben előírtak szerint az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett, egyedül hiteles hirdetményre, ha közzétettek ilyet, amelynek közzétételét nem előzheti meg.
Az ilyen hirdetmény nem eredményezhet megkülönböztetést a pályázók és az ajánlattevők között, és nem tartalmazhat olyan adatot, amely nem szerepelt az ajánlati felhívásban, ha közzétettek ilyen felhívást.
3. szakasz
Közbeszerzési eljárások
122. cikk
A közbeszerzési eljárások típusai(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) A szerződés odaítélésére versenytárgyalási felhívás útján, nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás alkalmazása esetén ajánlati felhívás közzétételét követően, illetve, tárgyalásos eljárás alkalmazása esetén ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül, adott esetben, versenypályázat alapján kerül sor.
(2) A versenytárgyalási felhívás akkor minősül nyíltnak, ha valamennyi érdeklődő gazdasági szereplő ajánlatot tehet.
A versenytárgyalási felhívás akkor minősül meghívásosnak, ha valamennyi gazdasági szereplő pályázhat az abban való részvételre, de csak azok nyújthatnak be ajánlatot, akik eleget tesznek a 135. cikkben említett kiválasztási szempontoknak, és akiket az ajánlatkérő írásban, egyidejűleg meghív.
A kiválasztási szakasz valamennyi egyedi szerződés esetén megismételhető, vagy magában foglalhatja egy jegyzék összeállítását a potenciális pályázókról a 128. cikkben említett eljárás szerint.
(3) A tárgyalásos eljárás során az ajánlatkérő azon tetszés szerint kiválasztott ajánlattevőkkel folytat konzultációt, akik eleget tesznek a 135. cikkben megállapított kiválasztási szempontoknak, és közülük egy vagy több ajánlattevővel tárgyalja meg a szerződés feltételeit.
A tárgyalásos eljárás során, amennyiben sor kerül a 127. cikkben említett ajánlati felhívás közzétételére, az ajánlatkérő írásban, egyidejűleg hívja meg a kiválasztott pályázókat a tárgyalásra.
(4) A versenypályázat olyan eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérőnek, főként az építészet és a mélyépítés, valamint az adatfeldolgozás területén, hogy az értékelő bizottság javaslata alapján pályázati tervhez vagy projekthez jusson, pályadíj odaítélésével, vagy anélkül.
123. cikk
A pályázók száma a meghívásos vagy a tárgyalásos eljárás során(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) Meghívásos eljárás során, beleértve a 128. cikkben említett eljárást, az ajánlattételre felkért pályázók száma nem lehet kevesebb ötnél, feltéve hogy elegendő olyan pályázó van, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak.
Az ajánlatkérő rendelkezhet arról, hogy a szerződés tárgyától függően, valamint tárgyilagos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontok figyelembevételével a pályázók száma ne haladja meg a húszat. Ilyen esetben a pályázók számát és a szempontokat az ajánlati felhívás vagy a 118. és 119. cikkben említett, részvételi szándék kifejezésére való felhívás tartalmazza.
Az ajánlattételre felkért pályázók számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítsa a tényleges versenyt.
(2) Tárgyalásos eljárás során a tárgyalásra meghívott pályázók száma nem lehet kevesebb háromnál, feltéve hogy elegendő olyan pályázó van, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak.
Az ajánlattételre felkért pályázók számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítsa a tényleges versenyt.
A második albekezdés nem vonatkozik a 129. cikk (3) bekezdésében említett, nagyon alacsony összegű szerződésekre.
124. cikk
A tárgyalásos eljárásra vonatkozó rendelkezések(A költségvetési rendelet 91. cikke)
Az ajánlatkérő az ajánlattevőkkel megtárgyalja az általuk benyújtott ajánlatokat, hogy a 118. cikkben említett ajánlati felhívásban, a dokumentációban vagy egyéb kiegészítő okmányokban megállapított követelményekhez igazítsák azokat, és megtalálják az összességében legelőnyösebb ajánlatot.
A tárgyalás során az ajánlatkérő egyenlő bánásmódban részesíti valamennyi ajánlattevőt.
125. cikk
Versenypályázat(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) A versenypályázat megszervezésének szabályait közlik a részvétel iránt érdeklődőkkel.
A részvételre felkért pályázók számának elegendőnek kell lennie ahhoz, biztosítsa a tényleges versenyt.
(2) Az értékelő bizottság tagjait az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő nevezi ki. A bizottság kizárólag természetes személyekből áll, akik függetlenek a versenyben részt vevő pályázóktól. Amennyiben meghatározott szakmai képzettség szükséges a versenyben való részvételhez, úgy az értékelő bizottság tagjai legalább egyharmadának ilyen, vagy azzal egyenértékű képesítéssel kell rendelkeznie.
Az értékelő bizottság autonóm véleményt alkot. Véleményét a hozzá a pályázók által névtelenül benyújtott projektek alapján, és kizárólag a versenykiírásban meghatározott szempontok figyelembevételével alkotja meg.
(3) Az értékelő bizottságnak a projektek érdemi pontjain alapuló javaslatait és megfigyeléseit a bizottság tagjai által aláírt jelentésben kell rögzíteni.
A pályázók névtelenek maradnak, amíg az értékelő bizottság nem közölte véleményét.
(4) Az ajánlatkérő ezt követően hoz döntést, amelynek során ismerteti a kiválasztott pályázó nevét és címét, valamint a döntés indokolását, utalva a versenykiírásban közzétett szempontokra, különösen akkor, ha döntése eltér az értékelő bizottság véleményében foglalt javaslattól.
126. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) Az ajánlatkérő alkalmazhat tárgyalásos eljárást ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül is, az alábbi esetekben:
a) amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárásban közzétett felhívásra a bevezető szakaszt követően nem érkezik ajánlat, illetve megfelelő ajánlat, feltéve hogy a 130. cikkben említett versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentációban meghatározott, eredeti szerződéses feltételek alapvetően nem változnak;
b) amennyiben technikai vagy művészi, illetőleg kizárólagos jogok oltalmával kapcsolatos okokból a szerződés csak meghatározott gazdasági szereplőnek ítélhető oda;
c) amennyiben feltétlenül szükséges, és az ajánlatkérőtől független, előre nem látható esemény által előidézett, a Közösségek érdekeit veszélyeztető, rendkívüli sürgősségre való tekintettel nem tarthatók be az egyéb eljárásokra a 140., 141. és 142. cikkben megállapított határidők;
d) ha a versenypályázatot szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés megkötése követi, és az alkalmazandó szabályok szerint a sikeres pályázónak, illetve a sikeres pályázók egyikének kell odaítélni azt; az utóbbi esetben valamennyi sikeres pályázót meg kell hívni, hogy vegyen részt a tárgyalásban;
e) olyan kiegészítő szolgáltatás, illetve építési beruházás esetén, amely nem szerepel az eredeti projektben, illetőleg az elsőként megkötött szerződésben, de amely előre nem látható és az ajánlatkérőtől független körülmények miatt szükségessé vált az alapszolgáltatás, illetve alapberuházás teljesítéséhez, a (2) bekezdésben előírt feltételekre is figyelemmel;
f) olyan kiegészítő szerződés esetén, amely ahhoz hasonló szolgáltatás vagy építési beruházás megismétlését jelenti, mint amellyel ugyanazon ajánlatkérő az ajánlattevőt egy korábbi szerződésben megbízta, feltéve hogy a szerződés tárgya megfelel az alapprojektnek, és az első szerződést nyílt vagy meghívásos eljárás útján ítélték oda;
g) áru beszerzésére irányuló szerződés esetén:
i. olyan pótbeszerzésnél, amely a szokásos gyakorlat szerint beszerzett eszközök és berendezések részleges pótlására, vagy meglévő eszközök és berendezések bővítésére irányul, amennyiben a szállító személyében bekövetkező változás olyan berendezés beszerzésére kényszerítené az ajánlatkérőt, amely eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és amely inkompatibilitást vagy aránytalan műszaki problémákat idézne elő a működésben és a karbantartásban; az ilyen szerződések tartama nem haladhatja meg a három évet;
ii. amennyiben kizárólag kutatási, kísérleti, vizsgálati vagy fejlesztési célból kerül sor a termékek előállítására, ide nem értve a piacképesség vizsgálatára, valamint a kutatási és fejlesztési költségek megtérülésére irányuló nagyüzemi termelést;
h) ingatlanszerződések esetén a helyi piac előzetes felmérését követően;
i) a 129. cikk (2) bekezdésében megállapított küszöbértékeknél alacsonyabb összegű szerződés esetén.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjában említett kiegészítő szolgáltatások és építési beruházások esetén az ajánlatkérő alkalmazhat tárgyalásos eljárást ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül is, azon feltétellel, hogy azon ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, akivel az eredeti szerződést kötötte:
a) amennyiben a kiegészítő szerződés technikailag vagy gazdaságilag nem választható el az alapszerződéstől anélkül, hogy jelentős hátrányt okozna az ajánlatkérőnek; vagy
b) amennyiben az eredeti szerződés teljesítésétől elválasztható szolgáltatások, illetve építési beruházási munkálatok elengedhetetlenül szükségesek a teljesítéshez.
A kiegészítő szerződések összértéke nem haladhatja meg az eredeti szerződés összegének 50 %-át.
(3) Az (1) bekezdés f) pontjában említett esetekben a tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségét már az első szerződésre vonatkozó versenytárgyalási felhívásban jelezni kell, és a kiegészítő szerződések teljes becsült költségét figyelembe kell venni a 158. cikkben említett küszöbérték kiszámításakor. Ezen eljárás csak az eredeti szerződés megkötését követő három évig alkalmazható.
127. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása ajánlati felhívás előzetes közzétételét követően(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) Az ajánlatkérő ajánlati felhívás közzétételét követően az alábbi esetekben alkalmazhat tárgyalásos eljárást:
a) szabálytalan vagy, különösen, a kiválasztási vagy odaítélési szempontok alapján elfogadhatatlannak ítélt ajánlatok nyílt vagy meghívásos eljárás keretében közzétett ajánlati felhívásra történt benyújtása esetén, feltéve hogy a 130. cikkben említett versenytárgyalási dokumentációban meghatározott, eredeti szerződéses feltételek nem változnak lényegesen;
b) szolgáltatásnyújtásra és építési beruházásra irányuló beszerzési szerződéseknél olyan kivételes esetben, amikor a szolgáltatás vagy az építési beruházás jellege, vagy az azzal kapcsolatos kockázat nem teszi lehetővé az ajánlattevő számára, hogy átfogó előzetes árkalkulációt készítsen;
c) amennyiben a szolgáltatás jellegére tekintettel, különösen pénzügyi szolgáltatások és szellemi szolgáltatások esetén, a szerződés előírásai nem határozhatók meg olyan pontossággal, amely lehetővé teszi, hogy a szerződést a legelőnyösebb ajánlat kiválasztásával, a nyílt vagy a meghívásos eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban ítéljék oda;
d) olyan építési beruházásra irányuló szerződés esetén, ahol a beruházásra kizárólag kutatási, kísérleti vagy fejlesztési célból, és nem nyereségtermelés érdekében vagy a kutatási és fejlesztési költségek megtérülése céljából kerül sor;
e) a 126. cikk (1) bekezdésének i) pontjára is figyelemmel, a 92/50/EGK tanácsi irányelv 1B. mellékletében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az ajánlatkérő eltekinthet ajánlati felhívás közzétételétől, ha a tárgyalásos eljárásba bevon valamennyi olyan ajánlattevőt, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak, és a megelőző eljárás során a beszerzési eljárás alaki követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtott be.
128. cikk
A részvételi szándék kifejezésére való felhívást magában foglaló meghívásos eljárás(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) A részvételi szándék kifejezésére való felhívás azon pályázók előzetes kiválasztására szolgáló eszköz, akiket a 126. és 127. cikk szerinti 50000 euro vagy nagyobb összegű szerződésre vonatkozó meghívásos eljárás során ajánlattételre hívnak fel a jövőben.
(2) A részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően összeállított jegyzék három évig érvényes azon naptól számítva, amikor a 119. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett hirdetményt megküldik az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalának.
Valamennyi érdeklődő az utolsó három hónap kivételével a jegyzék érvényességi ideje alatt bármikor benyújthatja jelentkezését.
(3) Amennyiben egyedi szerződés odaítélésére kerül sor, úgy az ajánlatkérő kifejezetten az adott szerződésre vonatkozó, tárgyilagos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontok alapján ajánlattételre szólítja fel a jegyzéken szereplő valamennyi pályázót, vagy közülük néhányat.
129. cikk
Alacsony összegű szerződések(A költségvetési rendelet 91. cikke)
(1) A legalább öt pályázó bevonásával folyó, de részvételi szándék kifejezésére való felhívás nélküli meghívásos eljárás, a 126. és 127. cikkre is figyelemmel, 50000 eurónál alacsonyabb összegű szerződés esetén alkalmazható.
(2) A legalább három pályázó bevonásával folyó tárgyalásos eljárás 13800 eurónál alacsonyabb összegű szerződés esetén alkalmazható.
(3) Az 1050 eurónál alacsonyabb összegű szerződés tárgyalásos eljárás útján, egyetlen ajánlat alapján is odaítélhető.
(4) 200 eurónál alacsonyabb összegű kiadások esetén, az előlegszámlákról teljesített kifizetések vagy az intézményeknek a Közösség eseményeivel kapcsolatos kommunikációs tevékenységére vonatkozó kiadások teljesíthetők számla ellenében történő, egyszerű kifizetéssel is, ajánlat előzetes elfogadása nélkül.
130. cikk
A versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentáció(A költségvetési rendelet 92. cikke)
(1) A versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentációba tartoznak legalább a következők:
a) felhívás ajánlattételre vagy tárgyalásban való részvételre;
b) a csatolt dokumentáció, amelyhez mellékelni kell a szerződés általános feltételeit;
c) mintaszerződés.
A versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentáció utalást tartalmaz a 118-121. cikk szerinti hirdetési intézkedésekre.
(2) A versenytárgyalási felhívásra vonatkozó minimális követelmények a következők:
a) az ajánlatok benyújtására és előírt tagolására vonatkozó szabályok meghatározása, beleértve a benyújtás zárónapját és -időpontját, a szabványos válasznyomtatvány használatára vonatkozó esetleges követelményeket, a csatolandó dokumentációt, beleértve a 135. cikkben említett pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitás igazolását, és azon címet, amelyre el kell juttatni azokat;
b) annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal az (1) bekezdésben említett azon dokumentáció és általános feltételek elfogadását is jelenti, amelyekre a felhívás vonatkozik, és hogy a benyújtott ajánlat a szerződés teljesítése során kötelező a szerződést elnyert ajánlattevőre;
c) azon időszak meghatározása, amely során a benyújtott ajánlat érvényes és semmilyen tekintetben nem módosítható;
d) az ajánlatkérő és az ajánlattevők közötti mindennemű kapcsolat tilalma az eljárás idejére, kivéve a 148. cikkben megállapított feltételek szerinti esetet, továbbá, helyszíni látogatás előírása esetén a látogatással kapcsolatos pontos feltételek meghatározása.
(3) A dokumentációra vonatkozó minimális követelmények:
a) a szerződésre alkalmazandó kizárási és kiválasztási szempontok meghatározása, a meghívásos eljárás és a 127. cikkben említett közzétételt követő tárgyalásos eljárás kivételével; ilyen esetben e szempontok kizárólag az ajánlati felhívásban vagy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban szerepelnek;
b) a szerződés odaítélésére vonatkozó szempontok és azok relatív súlyozásának meghatározása, ha az ajánlati felhívás nem tartalmazza azt;
c) a 131. cikkben említett műszaki előírások ismertetése;
d) azon minimális követelmények rögzítése, amelyeknek a különböző változatoknak eleget kell tenniük a 138. cikk (2) bekezdésében említett eljárás során, amikor a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlatnak ítélik, amennyiben az ajánlatkérő nem kötötte ki az ajánlati felhívásban, hogy ilyen változatok nem megengedettek;
e) annak közlése, hogy a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv, vagy, adott esetben, a diplomáciai és konzuli kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény alkalmazandó;
f) adatok arra vonatkozóan, hogy a 159. cikk szerinti feltételek mellett hogyan bizonyítható a szerződésekre való jogosultság.
(4) A mintaszerződésre vonatkozó különös követelmények:
a) a szerződés kikötéseinek nem teljesítése esetén alkalmazandó büntetések meghatározása;
b) azon adatok meghatározása, amelyeket a számláknak vagy a megfelelő bizonylatoknak a 98. cikkel összhangban tartalmazniuk kell;
c) a szerződésre irányadó jog, valamint a jogviták tárgyalására illetékes bíróság meghatározása.
(5) Az ajánlatkérő információt kérhet az ajánlattevőktől a szerződés azon részével kapcsolatban, amelyet az ajánlattevő alvállalkozásba szándékozik adni harmadik személynek, továbbá az alvállalkozó személyéről.
131. cikk
Műszaki előírások(A költségvetési rendelet 92. cikke)
(1) A műszaki előírásoknak egyenlő esélyt kell biztosítaniuk a pályázók és az ajánlattevők számára a szerződés elnyeréséhez, és nem képezhetnek indokolatlan akadályt a versenyeztetésben.
A műszaki előírások meghatározzák, hogy az általa megállapított célra tekintettel az ajánlatkérő milyen jellemzőket vár el egy terméktől, szolgáltatástól, anyagtól vagy építési beruházástól.
(2) Az (1) bekezdésben említett jellemzők közé tartoznak az alábbiak:
a) minőségi szintek;
b) környezeti teljesítmény;
c) a valamennyi követelménynek megfelelő tervezés (ideértve az akadálymentesítést a fogyatékossággal élő személyek részére);
d) a megfelelőségértékelés szintjei és eljárásai;
e) a használatra való alkalmasság;
f) a biztonság, illetve olyan paraméterek, mint áru beszerzése esetén az árumegnevezés és a használati utasítás, és, valamennyi szerződés esetén, a terminológia, a szimbólumok, a vizsgálatok és a vizsgálati módszerek, a csomagolás, a jelölés és címkézés, valamint a gyártási eljárások és módszerek;
g) építési beruházásra irányuló beszerzési szerződés esetén a minőségbiztosításra vonatkozó eljárások, a tervezésre és az árkalkulációra vonatkozó szabályok, a beruházás vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételek, az építési módszerek és technikák, továbbá a befejezett munkákra, valamint az azokhoz felhasznált anyagokra és alkatrészekre vonatkozóan az ajánlatkérő által előírt valamennyi egyéb, általános vagy különös szabályozás hatálya alá eső műszaki feltétel.
(3) A műszaki előírások meghatározása az alábbiak szerint történik:
a) hivatkozás európai szabványokra, európai műszaki jóváhagyásokra, közös műszaki előírásokra, ha van ilyen, vagy nemzetközi szabványokra, az európai szabványügyi szervek által kiadott egyéb műszaki referenciaanyagra, illetve, ilyen anyagok hiányában, az azokkal egyenértékű nemzeti előírásokra. Valamennyi hivatkozást a "vagy azzal egyenértékű" kifejezésnek kell követnie; vagy
b) teljesítmény-előírás vagy funkcionális követelmények tekintetében: a műszaki előírásoknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy az ajánlattevők meghatározhassák a szerződés célját, és az ajánlatkérő odaítélhesse a szerződést; vagy
c) a két módszer kombinációja.
(4) Amennyiben az ajánlatkérő él a (3) bekezdés a) pontjában említett előírásokra való hivatkozás lehetőségével, úgy nem utasíthat el egyetlen ajánlatot sem azon indokkal, hogy nem felel meg az előírásoknak, ha az ajánlattevő, illetve a pályázó megfelelő eszközökkel, az ajánlatkérő számára kielégítő módon bizonyítja, hogy az ajánlat egyenértékű módon teljesíti a követelményeket.
(5) Amennyiben az ajánlatkérő él azzal a (3) bekezdés b) pontjában kínált lehetőséggel, hogy meghatározott teljesítményt vagy funkcionális követelményeket írjon elő, úgy nem utasíthat el olyan ajánlatot, amely megfelel európai szabvány, európai műszaki jóváhagyás, közös műszaki előírások, nemzetközi szabvány vagy egy európai szabványügyi szerv által kiadott műszaki referenciaanyag átvételén alapuló nemzeti szabványnak, amennyiben az említett előírások a szükséges teljesítményre vagy funkcionális követelményekre vonatkoznak.
(6) A szerződés tárgya által kellően indokolt, rendkívüli eset kivételével az ilyen dokumentáció nem hivatkozhat olyan konkrét márkára, forrásra, különleges előállítási eljárásra, védjegyre, szabadalomra, típusra, eredetmegjelölésre vagy gyártási folyamatra, amely egyes termékek vagy gazdasági szereplők előnyben részesítését vagy a versenyből való kizárását eredményezné.
Amennyiben a szerződés tárgya nem írható le kellő részletességgel és egyértelmű módon, úgy a hivatkozást a "vagy azzal egyenértékű" kifejezésnek kell követnie.
132. cikk
Ármódosítás(A költségvetési rendelet 92. cikke)
(1) A versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentációnak egyértelműen közölnie kell, hogy fix árajánlatot kell-e tenni, amelyet az ajánlattevő később nem módosíthat.
(2) Ha nem ez a helyzet, a versenytárgyalási felhíváshoz kapcsolódó dokumentáció megállapítja azon feltételeket és/vagy módozatokat, amelyeknek megfelelően az ár módosítható a szerződés tartama alatt. Ilyen esetben az ajánlatkérő különösen az alábbiakat veszi figyelembe:
a) a beszerzési eljárás tárgya és az adott gazdasági helyzet;
b) a feladatok, valamint a szerződés típusa és tartama;
c) pénzügyi érdekei.
133. cikk
Közigazgatási és pénzügyi szankciók(A költségvetési rendelet 93-96. és 114. cikke)
(1) A szerződésben megállapított szankciók alkalmazásának sérelme nélkül azon pályázókat, ajánlattevőket és szerződő feleket, akikről bebizonyosodik, hogy hamis állításokat tettek, vagy súlyosan megszegték szerződéses kötelezettségeiket egy korábbi beszerzési eljárásban, ki kell zárni a Közösség által finanszírozott valamennyi szerződésből és támogatásból, azon, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárással megerősített időponttól számított legfeljebb két évre, amikor a jogsértést megállapították.
Ezen időszak három évre hosszabbítható, ha az első jogsértést követő öt éven belül az ajánlattevő ismételt jogsértést követ el.
A hamis állításban vétkesnek talált ajánlattevőkre, illetve pályázókra pénzügyi büntetést is ki kell róni, amelynek mértéke az érintett szerződés teljes értékének 2-10 %-a.
Azon szerződő felekre, akik súlyosan megszegték szerződéses kötelezettségeiket, az érintett szerződés teljes értékének 2-10 %-ának megfelelő mértékű pénzügyi büntetést kell kiróni.
A büntetés mértéke 4-20 %-ra növelhető, ha az első jogsértést követő öt éven belül az ajánlattevő ismételt jogsértést követ el.
(2) A költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének a), c) és d) pontjában említett esetekben a pályázót, illetve ajánlattevőt ki kell zárni valamennyi szerződésből és támogatásból, azon, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárással megerősített időponttól számított legfeljebb két évre, amikor a jogsértést megállapították.
A költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában említett esetekben a pályázókat, illetve az ajánlattevőket a bírósági ítéletről szóló értesítés napjától számított legalább egy, de legfeljebb négy évre ki kell zárni valamennyi szerződésből és támogatásból.
Ezen időszakok öt évre hosszabbíthatók, ha az első jogsértést, illetve az első jogerős ítéletet követő öt éven belül az ajánlattevő ismételt jogsértést követ el.
(3) A költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett esetek a következők:
a) a Tanács 1995. július 26-i jogi aktusában [14] kidolgozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkében említett csalási esetek;
b) a 1997. május 26-i tanácsi jogi aktusban [15] kidolgozott, az Európai Közösségek tisztviselőit, illetve az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény 3. cikkében említett korrupciós esetek;
c) a 98/733/IB tanácsi együttes fellépés [16] 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel;
d) a 91/308/EGK tanácsi irányelv [17] 1. cikkében meghatározott pénzmosás esetei.
134. cikk
Bizonyíték(A költségvetési rendelet 96. cikke)
(1) Annak kielégítő igazolásaként, hogy a pályázó, illetve az ajánlattevő esetében nem áll fenn a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy e) pontjában leírt helyzet, az ajánlatkérő friss hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy ennek hiányában, egy igazságügyi vagy közigazgatási hatóság által a származási országban frissen kiállított, azzal egyenértékű okmányt fogad el, amely tanúsítja az említett követelmények teljesülését.
(2) Annak kielégítő igazolásaként, hogy a pályázó, illetve az ajánlattevő esetében nem áll fenn a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének d) pontjában leírt helyzet, az ajánlatkérő az érintett állam illetékes hatósága által frissen kibocsátott igazolást fogad el.
Amennyiben az érintett országban nem adnak ki ilyen igazolást, úgy helyettesítheti azt az érdekelt félnek a származási ország igazságügyi vagy közigazgatási hatósága, közjegyzője vagy minősített szakmai testülete előtt, eskü alatt tett vagy, ennek hiányában, egyéb ünnepélyes nyilatkozata.
(3) Azon ország nemzeti jogszabályaitól függően, ahol az ajánlattevő, illetve a pályázó letelepedett, az (1) és (2) bekezdésben említett dokumentumok jogi és/vagy természetes személyekre egyaránt vonatkoznak, beleértve, az ajánlatkérő által szükségesnek ítélt esetben, a vállalat igazgatóit vagy olyan személyeket, akik képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési hatáskörrel rendelkeznek a pályázó, illetve az ajánlattevő vonatkozásában.
135. cikk
Kiválasztási szempontok(A költségvetési rendelet 97. cikkének (1) bekezdése)
(1) Az ajánlatkérőnek egyértelmű és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat kell összeállítania.
(2) Az alábbi kiválasztási szempontokat valamennyi beszerzési eljárásra alkalmazni kell:
a) az ajánlattevő, illetve a pályázó jogosultsága arra, hogy részt vegyen az eljárásban, a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében említett, lehetséges kizárási okok ellenőrzését követően;
b) a pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitás értékelésének szempontjai.
Az ajánlatkérő megállapíthat a kapacitásra vonatkozóan olyan alsó határértékeket, amelyek alatt nem kerülhet sor pályázó kiválasztására.
(3) Bármelyik ajánlattevő, illetve pályázó felszólítható arra, hogy a cégjegyzékbe vagy a megfelelő szakmai nyilvántartásba történt bejegyzésével, illetőleg eskü alatt tett nyilatkozatával vagy egyéb igazoló okirattal, meghatározott szervezetbeli tagságával, kifejezett felhatalmazással, vagy a HÉA-nyilvántartásba való bejegyzésével bizonyítsa, hogy a hatályos nemzeti jogszabályok értelmében jogosult a szerződés végrehajtására.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban, a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban, illetve a versenytárgyalási felhívásban meghatározza az ajánlattevők, illetve a pályázók helyzetének és jogképességének ellenőrzésére kiválasztott referenciákat.
(5) A pályázók, illetve az ajánlattevők pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitásának bizonyítására az ajánlatkérő által megkövetelt információk nem terjedhetnek túl a szerződés tárgyán, figyelembe véve egyúttal a gazdasági szereplők jogos érdekeit, különösen a cég műszaki és üzleti titkainak védelmét illetően.
136. cikk
Gazdasági és pénzügyi kapacitás(A költségvetési rendelet 97. cikkének (1) bekezdése)
(1) A gazdasági és pénzügyi kapacitás az alábbi okmányok legalább egyikével igazolható:
a) megfelelő banki nyilatkozatok, vagy szakmai felelősségbiztosítás kötésének igazolása;
b) mérlegek vagy azok kivonatai legalább az utolsó két olyan évre vonatkozóan, amelyekre a számlákat lezárták, amennyiben azon ország társasági joga, ahol a gazdasági szereplő letelepedett, előírja a mérleg közzétételét;
c) a teljes árbevétel és a szerződés szerinti építési beruházásból, áruszállításból, illetve szolgáltatásból eredő árbevétel kimutatása legfeljebb az utolsó három pénzügyi év tekintetében.
(2) Amennyiben az ajánlatkérő által indokoltnak tekintett, kivételes ok következtében az ajánlattevő, illetve a pályázó nem tudja biztosítani az ajánlatkérő által előírt referenciákat, úgy gazdasági és pénzügyi kapacitását bármilyen más, az ajánlatkérő számára kielégítő módon is igazolhatja.
(3) Megfelelő esetben, egyes szerződésekkel kapcsolatban a gazdasági szereplő más személyek kapacitására is támaszkodhat, tekintet nélkül hozzájuk fűződő kapcsolata jogi természetére. Ezen esetben bizonyítania kell az ajánlatkérő előtt, hogy rendelkezésére állnak azon források, amelyek a szerződés teljesítéséhez szükségesek, például úgy, hogy bemutatja az említett személyek kötelezettségvállalását a források rendelkezésre bocsátásáról.
137. cikk
Műszaki és szakmai kapacitás(A költségvetési rendelet 97. cikkének (1) bekezdése)
(1) A gazdasági szereplők műszaki és szakmai kapacitásának értékelése és ellenőrzése a (2) és (3) bekezdéssel összhangban történik. A helyszíni telepítést vagy üzembe helyezést igénylő árubeszerzésre, valamint a szolgáltatásnyújtásra és/vagy az építési beruházásra irányuló beszerzési eljárásokban az ilyen kapacitást különösen a know-how, a hatékonyság, a tapasztalat és a megbízhatóság tekintetében kell értékelni.
(2) A gazdasági szereplők műszaki és szakmai kapacitása az árubeszerzés, a szolgáltatásnyújtás, illetve az építési beruházás jellegétől, mennyiségétől vagy nagyságrendjétől, továbbá céljától függően az alábbi okmányokkal igazolható:
a) a szolgáltató, illetve a vállalkozó és/vagy a cég vezető munkatársai, és különösen a szolgáltatásnyújtásért, illetve az építési beruházásért felelős személy vagy személyek iskolai végzettsége és szakmai képzettsége;
b) jegyzék az alábbiakról:
i. az elmúlt három évben teljesített kiemelkedő szolgáltatások és áruszállítások, beleértve azok összegét, idejét, valamint azt, hogy köz- vagy magánszektorbeli szereplő volt-e megrendelő;
ii. az elmúlt öt évben végrehajtott építési beruházások, beleértve azok összegét, idejét és helyét. A legfontosabb építési beruházások jegyzékéhez csatolni kell a szabályszerű teljesítésről szóló igazolást, amelyből kiderül, hogy szakmailag megfelelő módon és hiánytalanul hajtották-e végre a beruházást;
c) azon műszaki berendezések, szerszámok és felszerelések leírása, amelyeket a cég a szolgáltatásnyújtás, illetve az építési beruházás során igénybe vesz;
d) az áru és a szolgáltatások minőségének biztosítására alkalmazott intézkedések, valamint a cég vizsgálati és kutatási létesítményeinek leírása;
e) az érintett, és különösen a minőség-ellenőrzésért felelős technikusok vagy műszaki testületek feltüntetése, függetlenül attól, hogy közvetlenül a céghez tartoznak-e;
f) az áruszállítás tekintetében: minták, leírások és/vagy hiteles fotók és/vagy olyan tanúsítványok, amelyeket hivatalos minőség-ellenőrző intézmények vagy elismert testületek bocsátottak ki, és amelyek igazolják, hogy a termékek megfelelnek a hatályos előírásoknak vagy szabványoknak;
g) éves kimutatás a szolgáltató, illetve a vállalkozó által alkalmazott teljes munkaerő és vezető személyzet átlagos létszámáról az utolsó három évben;
h) tájékoztatás arról, hogy a szolgáltató a szerződés mely hányadát szándékozik alvállalkozásba adni.
Amennyiben az első albekezdés b) pontjának i) alpontjában említett szolgáltatásnyújtásra vagy áruszállításra kerül sor az ajánlatkérő részére, úgy a teljesítés bizonyítása az illetékes hatóság által kiállított vagy ellenjegyzett igazolással történik.
(3) Amennyiben a szerződésben foglalt szolgáltatások vagy termékek összetettek, vagy, kivételes esetben, különleges célt szolgálnak, úgy a műszaki és a szakmai kapacitás bizonyítása olyan ellenőrzés útján is lehetséges, amelyet az ajánlatkérő vagy az ő nevében azon ország illetékes hivatalos szerve hajt végre, külön megállapodás alapján, ahol a szolgáltató, illetve a szállító letelepedett. Ezen ellenőrzések a szállító műszaki és termelési kapacitását, valamint, amennyiben szükséges, vizsgálati és kutatási létesítményeit és minőségbiztosítási intézkedéseit érintik.
(4) Megfelelő esetben, egyes szerződésekkel kapcsolatban a gazdasági szereplő más személyek kapacitására is támaszkodhat, tekintet nélkül hozzájuk fűződő kapcsolata jogi természetére. Ezen esetben bizonyítania kell az ajánlatkérő előtt, hogy rendelkezésére állnak azon források, amelyek a szerződés teljesítéséhez szükségesek, például úgy, hogy bemutatja az említett személyek kötelezettségvállalását a források rendelkezésre bocsátásáról.
138. cikk
A szerződés odaítélésére vonatkozó rendelkezések és szempontok(A költségvetési rendelet 97. cikkének (2) bekezdése)
(1) A szerződés odaítélésére az alábbi két módszer egyike alapján kerül sor:
a) a szerződés odaítélése a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján, amely esetén a szerződést azon szabályszerű ajánlat nyeri el, amely eleget tesz a megállapított feltételeknek, és a legalacsonyabb árat kínálja;
b) az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontja szerinti eljárás.
(2) Az összességében legelőnyösebb ajánlat az, amely esetén a legelőnyösebb az ár és a cserébe kínált minőség aránya, figyelembe véve a szerződés tárgya által indokolt szempontokat, azaz az árajánlatot, a műszaki értékeket, az esztétikai és funkcionális jellemzőket, a környezeti jellemzőket, az üzemeltetési költségeket, a nyereségességet, a teljesítési, illetve a szállítási határidőket, az értékesítést követő vevőszolgálatot és a technikai segítségnyújtást.
(3) Az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban vagy a dokumentációban meghatározza az összességében legelőnyösebb ajánlat megállapítására szolgáló egyes szempontok súlyozásának módját.
Az ár súlyozása a többi szemponttal összefüggésben nem vezethet az ár jelentőségének figyelmen kívül hagyásához az ajánlattevő kiválasztásában.
Amennyiben, kivételes esetben, a súlyozás technikailag nem lehetséges, különösen a szerződés tárgyára való tekintettel, úgy az ajánlatkérő egyszerűen fontosságuk szerint csökkenő sorrendbe állítja az alkalmazandó szempontokat.
139. cikk
Kirívóan alacsony árajánlat(A költségvetési rendelet 97. cikkének (2) bekezdése)
(1) Amennyiben egy adott szerződéssel kapcsolatban az árajánlat kirívóan alacsonynak tűnik, úgy az ajánlatkérő az ajánlat kizárólag ilyen okból történő elutasítását megelőzően írásban bekéri az ajánlat általa lényegesnek tartott elemeire vonatkozó részletes adatokat, és a felek megfelelő meghallgatását követően ellenőrzi azokat, figyelembe véve a kapott magyarázatokat.
Az ajánlatkérő különösen az alábbiakra vonatkozó magyarázatokat veszi figyelembe:
a) a gyártási folyamat, a szolgáltatásnyújtás, illetve az építési módszerek gazdaságossága;
b) a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő rendelkezésére álló kivételesen kedvező feltételek;
c) az ajánlat eredetisége.
(2) Amennyiben az ajánlatkérő azt állapítja meg, hogy a kirívóan alacsony árajánlat állami támogatás eredménye, úgy csak akkor utasíthatja el az ajánlatot kizárólag ezen okból, ha az ajánlattevő nem tudja bizonyítani az ajánlatkérő által meghatározott ésszerű időn belül, hogy a kérdéses támogatást véglegesen, az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályokban meghatározott eljárásokkal és határozatokkal összhangban kapta.
140. cikk
Az ajánlatok beérkezésére és a részvételi kérelemre vonatkozó határidő(A költségvetési rendelet 98. cikkének (1) bekezdése)
(1) Az ajánlatok és a részvételi kérelem beérkezésére vonatkozóan az ajánlatkérő által naptári napokban megadott határidőnek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy ésszerű és az érdeklődő felek számára is megfelelő időtartamot biztosítson az ajánlatok előkészítésére és benyújtására, figyelembe véve különösen a szerződés összetettségét, vagy a helyszín megtekintésének, illetve a dokumentációhoz csatolt okmányokba való helyszíni betekintés szükségességét.
(2) Nyílt eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje az ajánlati felhívás feladásának napjától számított legalább ötvenkét nap.
(3) Meghívásos és tárgyalásos eljárás esetén, amennyiben ajánlati felhívást tesznek közzé, a részvételi kérelmek beérkezésének határideje az ajánlati felhívás feladásának napjától számított legalább harminchét nap.
A 158. cikkben megállapított küszöbértéket meghaladó értékű szerződés esetén a meghívásos eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje a versenytárgyalási felhívás feladásának napjától számított legalább negyven nap.
A 128. cikkben említett meghívásos eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje a versenytárgyalási felhívás feladásának napjától számított legalább huszonegy nap.
(4) Amennyiben az ajánlatkérő a 118. cikkel összhangban legalább ötvenkét nappal és legfeljebb tizenkét hónappal az ajánlati felhívás feladása előtt megküldte közzététel céljából az előzetes tájékoztató hirdetményt, amely tartalmazza az ajánlati felhívásban kért valamennyi információt, úgy az ajánlatok beérkezésének határideje általános szabályként harminchat napra csökkenthető, de nyílt eljárás esetén semmiképpen sem lehet az ajánlati felhívás feladásának napjától számított huszonkét napnál rövidebb, illetve meghívásos eljárás esetén a versenytárgyalási felhívás feladásának napjától számított huszonhat napra csökkenthető.
141. cikk
A versenytárgyalási dokumentáció beszerzésére rendelkezésre álló idő(A költségvetési rendelet 98. cikkének (1) bekezdése)
(1) Feltéve, hogy az ajánlatok benyújtására megállapított határidő lejárta előtt kellő időben érkezik a kérés, a dokumentációt és a kiegészítő okmányokat a kérés kézhezvételétől számított hat naptári napon belül meg kell küldeni minden olyan gazdasági szereplőnek, aki kérte azokat, illetve ajánlattételi szándékáról nyilatkozott.
(2) Feltéve, hogy a kérés kellő időben érkezik, a dokumentációhoz kapcsolódó kiegészítő információt legkésőbb az ajánlatok benyújtási határideje előtt hat nappal, vagy, ha az információkérés az ajánlatok benyújtási határideje előtt kevesebb, mint nyolc nappal érkezett, a kérés kézhezvétele után a lehető leghamarabb meg kell küldeni egyidejűleg minden olyan gazdasági szereplőnek, aki kérte azokat, illetve ajánlattételi szándékáról nyilatkozott.
(3) Amennyiben a dokumentáció és a kiegészítő okmányok, illetve információ bármely okból nem bocsátható rendelkezésre az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha az ajánlatok csak a helyszín megtekintése vagy az okmányokba való helyszíni betekintés után állíthatók össze, úgy az ajánlatok beérkezésének 140. cikkben említett határideje meghosszabbításra kerül, hogy a gazdasági szereplők, a 240. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, megismerhessék az ajánlat elkészítéséhez nélkülözhetetlen információkat. E meghosszabbítást megfelelő módon ki kell hirdetni, összhangban a 118-121. cikkben leírt rendelkezésekkel.
(4) Amennyiben a versenytárgyalási dokumentáció szabadon, teljeskörűen és közvetlenül hozzáférhető elektronikus formában, úgy a 118. cikk (3) bekezdésében említett ajánlati felhívás tartalmazza azon internetes címet, ahol a dokumentáció megtekinthető.
Ilyen esetben az esetleges kiegészítő okmányokat és információkat szintén szabadon, teljes körűen és közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni, amint eljuttatták azokat valamennyi olyan gazdasági szereplőhöz, akik kérték a dokumentációt, illetve ajánlattételi szándékukról nyilatkoztak.
142. cikk
Sürgősségi határidők(A költségvetési rendelet 98. cikkének (1) bekezdése)
(1) Amennyiben kellően indokolt sürgősségre való tekintettel lehetetlen a 140. cikk (3) bekezdésében említett határidők betartása, úgy az ajánlatkérő az alábbi, naptári napokban kifejezett határidőket szabhatja:
a) a részvételi kérelem kézhezvételének határideje, amely nem lehet kevesebb az ajánlati felhívás feladásának napjától számított tizenöt napnál;
b) az ajánlatok beérkezésének határideje, amely nem lehet kevesebb a versenytárgyalási felhívás napjától számított tíz napnál.
(2) Feltéve, hogy kellő időben érkezik a kérés, a dokumentációhoz kapcsolódó kiegészítő információt legkésőbb négy naptári nappal az ajánlatok beérkezésének határideje előtt közölni kell valamennyi pályázóval.
143. cikk
Értesítések(A költségvetési rendelet 98. cikkének (1) bekezdése)
(1) A részvételi kérelmet levél, fax vagy elektronikus üzenet formájában kell közölni; a fax vagy elektronikus üzenet formájában eljuttatott kérelmet levélben is meg kell erősíteni a 140. és 251. cikkben meghatározott határidők lejárta előtt.
(2) Az ajánlattevők ajánlatukat benyújthatják:
a) postai úton, amely esetben a versenytárgyalási dokumentációban rögzíteni kell, hogy az ajánlat benyújtásának napja az ajánlott levél postai bélyegzővel igazolt feladásának napja; vagy
b) az intézmény helyiségeiben történő kézbesítéssel, amelyet az ajánlattevő személyesen, vagy megbízottja útján végezhet, a futárszolgálatot is beleértve; e célból a versenytárgyalási dokumentáció meghatározza a 130. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett információk mellett azon szervezeti egységet, ahová - megfelelően aláírt és keltezett átvételi elismervény ellenében - be kell nyújtani az ajánlatot.
(3) A titoktartás, továbbá az ajánlatok levélben történő elküldéséből eredő problémák elkerülése érdekében a versenytárgyalási felhívásnak tartalmaznia kell az alábbi rendelkezést:
"Az ajánlatokat lezárt borítékban kell benyújtani, amely maga is egy újabb, lezárt borítékban található. A belső borítékra a címzett szervezeti egység neve mellett a versenytárgyalási felhívásban feltüntetett módon rá kell írni: "Versenytárgyalási felhívás - a postaszolgálat nem bonthatja fel". Öntapadós borítékok használata esetén ragasztószalaggal le kell zárni azokat, és a feladónak úgy kell aláírnia, hogy aláírása érintse a ragasztószalagot és a borítékot is."
144. cikk
Ajánlati biztosítékok(A költségvetési rendelet 98. cikkének (2) bekezdése)
Az ajánlatkérő a 150. cikkel összhangban letétbe helyezett ajánlati biztosítékot kérhet, amely a szerződés összértéke 1-2 %-ának felel meg.
Az ajánlati biztosíték feloldására a szerződés odaítélését követően kerül sor. Amennyiben a megjelölt határidőig nem érkezik be ajánlat, vagy az ajánlatot később visszavonják, a biztosíték összege elvész.
145. cikk
Az ajánlatok, illetve a részvételi kérelmek felbontása(A költségvetési rendelet 98. cikkének (3) bekezdése)
(1) A 143. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelő valamennyi részvételi kérelem és ajánlat felbontásra kerül.
(2) Amennyiben a szerződés értéke meghaladja a 129. cikk (2) bekezdésében megállapított küszöbértéket, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő bizottságot nevez ki az ajánlatok felbontására.
A bizottság legalább három személyből áll, akik az érintett intézmény legalább két, egymással hierarchikus viszonyban nem álló szervezeti egységének képviselői. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében ezen személyekre a költségvetési rendelet 52. cikkében megállapított kötelezettségek vonatkoznak.
A 254. cikkben említett képviseletekre és helyi szervekre különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó azon követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.
(3) Az ajánlatbontó bizottság egy vagy több tagja kézjegyével látja el azon okmányokat, amelyek az egyes ajánlatok feladásának napját és időpontját tanúsítják.
Kézjegyükkel látják el továbbá:
a) valamennyi ajánlat minden egyes oldalát; vagy
b) valamennyi ajánlat borítóoldalát és azon oldalakat, amelyek pénzügyi adatokat tartalmaznak, aminek során a (2) bekezdés harmadik albekezdésében említett esetek kivételével az eredeti ajánlat integritását az engedélyezésre jogosult szervezeti egységtől független szervezeti egység által alkalmazott bármilyen megfelelő módon garantálják.
Amennyiben a szerződést a 138. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás szempontja alapján ítélik oda, úgy a követelményeknek megfelelő ajánlatokban szereplő árakat közzé kell tenni.
A beérkezett ajánlatok felbontásáról a bizottság tagjai által aláírt jegyzőkönyvet kell készíteni, amely meghatározza azon ajánlatokat, amelyek megfelelnek a követelményeknek, és azokat is, amelyek nem, és hivatkozással az ajánlatok benyújtására vonatkozóan a 143. cikkben említett eljárásokra, közli azon okokat, amelyek következtében a nem megfelelő ajánlatok elutasításra kerültek.
146. cikk
Az ajánlatokat és a részvételi kérelmeket értékelő bizottság(A költségvetési rendelet 98. cikkének (4) bekezdése)
(1) A követelményeknek megfelelő valamennyi részvételi kérelmet és ajánlatot megfelelő bizottság értékel és rangsorol az előzetesen közzétett kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontok alapján.
A bizottságot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelöli ki, hogy szakvéleményt adjon a 129. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket meghaladó szerződésekkel kapcsolatban.
(2) Az értékelő bizottság legalább három személyből áll, akik az érintett intézmény legalább két, egymással hierarchikus viszonyban nem álló szervezeti egységének képviselői. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében e személyekre a költségvetési rendelet 52. cikkében megállapított kötelezettségek vonatkoznak.
A 254. cikkben említett képviseletekre és helyi szervekre különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó azon követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.
Az értékelő bizottság állhat ugyanazon személyekből is, mint az ajánlatbontó bizottság.
(3) Az ajánlati felhíváshoz mellékelt okmányokban meghatározott valamennyi lényeges követelménynek, vagy az azokban megállapított egyedi követelményeknek nem megfelelő részvételi kérelmek és ajánlatok kizárásra kerülnek.
Az értékelő bizottság azonban felkérheti a pályázókat, illetve az ajánlattevőket, hogy meghatározott határidőn belül nyújtsanak be kiegészítő anyagot, vagy tisztázzák a kizárási és kiválasztási szempontokra vonatkozóan benyújtott okmányokban foglaltakat.
(4) Az e rendelet 139. cikkében említett, kirívóan alacsony árajánlat esetén az értékelő bizottság bekér az árajánlat összeállításával kapcsolatos valamennyi lényeges információt.
147. cikk
Az értékelés eredménye(A költségvetési rendelet 99. és 100. cikke)
(1) A követelményeknek megfelelő részvételi kérelmek és ajánlatok értékeléséről és rangsorolásáról keltezéssel ellátott, írásos jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvet az értékelő bizottság valamennyi tagja aláírja. A jegyzőkönyvet jövőbeni hivatkozás céljára meg kell őrizni.
(2) Az írásos jegyzőkönyv legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) az ajánlatkérő neve és címe, valamint a szerződés, illetve a keretszerződés tárgya és értéke;
b) az elutasított pályázók, illetve ajánlattevők neve, és az elutasítás oka;
c) az értékelésben részt vevő pályázók, illetve ajánlattevők neve, és kiválasztásuk oka;
d) a kirívóan alacsony árajánlatok elutasításának oka;
e) a javasolt pályázók, illetve ajánlattevők neve és a kiválasztásuk okai, továbbá, amennyiben ismert, a szerződés vagy a keretszerződés azon hányada, amelyet az ajánlattevő harmadik személynek alvállalkozásba szándékozik adni.
(3) Az ajánlatkérő ezt követően hozza meg döntését, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) az ajánlatkérő neve és címe, valamint a szerződés, illetve a keretszerződés tárgya és értéke;
b) az elutasított pályázók, illetve ajánlattevők neve, és az elutasítás oka;
c) az értékelésben részt vevő pályázók, illetve ajánlattevők neve, és kiválasztásuk oka;
d) a kirívóan alacsony árajánlatok elutasításának oka;
e) a kiválasztott pályázók, illetve ajánlattevők neve és kiválasztásuk okai, utalva a kiválasztás és a szerződés odaítélésének előzetesen bejelentett szempontjaira, továbbá, amennyiben ismert, a szerződésnek vagy a keretszerződésnek azon hányada, amelyet az ajánlattevő harmadik személynek alvállalkozásba szándékozik adni;
f) tárgyalásos eljárás esetén a 126., 127., 242., 244., 246. és 247. cikkben említett körülmények, amelyek az eljárás alkalmazását indokolják;
g) adott esetben az ajánlatkérő azon döntésének indokolása, hogy nem ítéli oda a szerződést.
148. cikk
Kapcsolattartás az ajánlatkérő és az ajánlattevő között(A költségvetési rendelet 99. cikke)
(1) Az ajánlatkérő és az ajánlattevő közötti kapcsolattartásra, kivételként, a szerződés odaítélésének eljárása során a (2) és (3) bekezdésben előírt feltételek szerint kerülhet sor.
(2) Az ajánlatok benyújtásának határideje előtt a 141. cikkben említett kiegészítő okmányok és információ tekintetében az ajánlatkérő:
a) az ajánlattevő kérésére kiegészítő információt ad kizárólag a szerződés természetének tisztázására; az ilyen információt ugyanazon a napon a többi olyan ajánlattevőnek is rendelkezésére bocsátja, aki kikérte a dokumentációt;
b) amennyiben hibát, pontatlanságot, kihagyást vagy egyéb elírást talál az ajánlati felhívás, a versenytárgyalási felhívás vagy a dokumentáció szövegében, úgy saját kezdeményezésére, az eredeti ajánlati felhívás esetében alkalmazottal azonos módon, ugyanazon a napon tájékoztatja arról az érintett személyeket.
(3) Amennyiben az ajánlatok felbontását követően szükségessé válik egyes ajánlatok tisztázása, vagy nyilvánvaló elírást kell kijavítani az ajánlatban, úgy az ajánlatkérő kapcsolatba léphet az ajánlattevővel, de e kapcsolatfelvétel nem eredményezheti az ajánlatban foglalt feltételek bárminemű módosítását.
(4) Valamennyi kapcsolatfelvételről feljegyzés készül.
149. cikk
A pályázók és ajánlattevők tájékoztatása(A költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése és 101. cikke)
(1) Az ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatja a pályázókat és az ajánlattevőket a szerződés odaítélésével kapcsolatos döntésről, beleértve a versenytárgyalásra meghirdetett szerződés oda nem ítélésére vagy az eljárás megismétlésére vonatkozó döntés indokolását.
(2) Az ajánlatkérő az írásos kérelem kézhezvételét követő legfeljebb tizenöt naptári napon belül rendelkezésre bocsátja a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdésében előírt információt.
4. szakasz
Biztosítékok és ellenőrzés
150. cikk
Előzetes biztosíték(A költségvetési rendelet 102. cikke)
(1) Amennyiben a szállítónak, a vállalkozónak, illetve a szolgáltatónak előzetes biztosítékot kell letétbe helyeznie, úgy a letétbe helyezett összegnek és a letéti időszaknak meg kell felelnie a biztosíték érvényesítésére vonatkozó követelményeknek.
(2) A biztosítékot bank vagy arra felhatalmazott pénzügyi intézmény nyújthatja. A biztosíték helyettesíthető harmadik személy által nyújtott készfizető kezességgel is.
A biztosíték összegét euróban kell megadni.
A biztosíték célja az, hogy a bank vagy a pénzügyi intézmény, illetve az érintett harmadik személy visszavonhatatlan készfizető kezességet nyújtson, és az ajánlattevő kötelezettségeiért első felszólításra felelőssé tehető legyen.
151. cikk
Teljesítési biztosíték(A költségvetési rendelet 102. cikke)
(1) A 250. cikkre is figyelemmel, az engedélyezésre jogosult tisztviselő az áru beszerzésére és a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében szokásos kereskedelmi feltételekkel, illetve az építési beruházásra irányuló szerződésekre vonatkozó különleges feltételekkel összhangban kérheti teljesítési biztosíték nyújtását.
A 345000 eurót meghaladó összegű építési beruházásra irányuló szerződés esetén kötelező ilyen biztosíték nyújtása.
(2) A biztosíték összege, amely a szerződés teljes értékének 10 %-át teszi ki, levonható a mindenkori kifizetésekből.
A teljesítési biztosíték helyettesíthető a záró kifizetésből visszatartott összeggel is, amely biztosítékul szolgál a szolgáltatás, az áruszállítás, illetve az építési beruházás végleges átvételéig.
(3) A biztosíték felszabadítására a szerződés feltételeivel összhangban kerül sor, kivéve ha a szerződést nem, illetve nem megfelelően teljesítették, vagy a teljesítés késedelmes. Ilyen esetben a biztosíték egy részét vissza kell tartani az elszenvedett kár arányában.
152. cikk
Az előfinanszírozásra nyújtott biztosíték(A költségvetési rendelet 102. cikke)
A 150000 eurót meghaladó előfinanszírozás kifizetése biztosítékhoz kötött.
A biztosíték felszabadítására akkor kerül sor, amikor az előfinanszírozás összegét levonják a szerződő fél javára a szerződéses feltételekkel összhangban teljesített időközi vagy záró kifizetésekből.
153. cikk
A szerződés felfüggesztése hiba vagy szabálytalanság esetén(A költségvetési rendelet 103. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 103. cikke értelmében a szerződés felfüggesztésre kerül annak ellenőrzésére, hogy a feltételezett jelentős hibák, szabálytalanságok vagy csalások valóban megtörténtek-e. Ha nem nyernek megerősítést, a szerződés teljesítése a lehető leghamarabb folytatódik.
(2) Jelentős hibának vagy szabálytalanságnak egy szerződés vagy jogi előírás rendelkezéseinek olyan cselekedetből vagy mulasztásból eredő megsértése minősül, amely veszteséget okoz, vagy okozhat a Közösség költségvetésének.
2. FEJEZET
A közösségi intézmények által saját számlájuk terhére odaítélt szerződésekre alkalmazandó különös rendelkezések
154. cikk
A küszöbértékek elérésének meghatározása(A költségvetési rendelet 104. cikke)
Az egyes intézményeken belül a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő feladata annak felmérése, hogy elérték-e a költségvetési rendelet 105. cikkében megállapított küszöbértékeket.
155. cikk
Egyedi szerződések és több tételből álló szerződések(A költségvetési rendelet 105. cikke)
(1) Egy szerződés becsült értéke nem határozható meg olyan módon, amely alkalmas az e rendeletben megállapított követelmények megkerülésére, és nem is osztható részekre ilyen céllal.
(2) Amennyiben a szolgáltatásnyújtásra vagy építési beruházásra irányuló beszerzési szerződés több tételre oszlik, amely tételek mindegyike önálló szerződés tárgyát képezi, úgy a szerződés valamennyi tételének értékét figyelembe kell venni az alkalmazandó küszöbérték értékelésekor.
Amennyiben a tételek összértéke eléri vagy meghaladja a 158. cikkben megállapított küszöbértéket, úgy a költségvetési rendelet 90. cikke (1) bekezdésének, valamint 91. cikke (1) és (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók minden egyes tételre, azok kivételével, amelyek becsült értéke szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén kevesebb, mint 80000 euro, illetve építési beruházásra irányuló szerződés esetén kevesebb, mint 1000000 euro, feltéve hogy e tételek összértéke nem haladja meg a kérdéses szerződésben foglalt valamennyi tétel összértékének 20 %-át.
(3) Amennyiben a tervezett, egynemű árubeszerzés külön tételekre bontott, párhuzamos szerződések kötését eredményezheti, úgy valamennyi ilyen tétel becsült összértékét kell alapul venni az alkalmazandó küszöbérték meghatározásához.
156. cikk
Egyes szerződések becsült értékének meghatározására vonatkozó rendelkezések(A költségvetési rendelet 105. cikke)
(1) Egy szerződés becsült értékének kiszámításához az ajánlatkérő az ajánlattevőnek fizetendő teljes díjazást veszi figyelembe.
Amennyiben a szerződés opciókat kínál, úgy a számítás alapja a jóváhagyott maximális összeg, az opciós jogokra is figyelemmel.
(2) Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetén figyelembe kell venni a következőket:
a) biztosítási szolgáltatás esetén a fizetendő biztosítási díj;
b) banki vagy pénzügyi szolgáltatás esetén a díjak, jutalékok, kamatok és egyéb díjazások;
c) tervezési szerződések esetén a fizetendő tiszteletdíjak, pályadíjak vagy jutalékok.
(3) Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén, amely nem határozza meg a teljes árat, illetve lízing-, bérleti szerződés vagy bérlet útján történő vétel esetén a következő értéket kell alapul venni a becsült érték kiszámításához:
a) határozott időre szóló szerződés esetén:
i. amennyiben a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama nem haladja meg a negyvennyolc hónapot, illetve az áru beszerzésére irányuló szerződés időtartama nem haladja meg a tizenkét hónapot, a szerződésnek a teljes futamidőre számított összértéke;
ii. amennyiben az áru beszerzésére irányuló szerződés időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, úgy a szerződés összértéke, a becsült maradványértéket is beleértve;
b) határozatlan időre szóló szerződés, illetve a negyvennyolc hónapot meghaladó időre szóló, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén a szerződés havi értéke, szorozva negyvennyolccal.
(4) Rendszeresen odaítélt vagy adott időn belül meghosszabbítandó, szolgáltatásnyújtásra vagy áru beszerzésére irányuló szerződés esetén a szerződés értékének kiszámítása a következőképpen történik:
a) az ugyanazon kategóriába tartozó szolgáltatásokra, illetve termékekre az előző pénzügyi évben vagy tizenkét hónapban odaítélt, hasonló szerződések tényleges összköltsége, amennyiben lehetséges, az eredeti szerződés megkötését követő tizenkét hónapban várhatóan bekövetkező, mennyiségi vagy értékbeli változások szerint korrigálva; vagy
b) az első szolgáltatásnyújtást, illetve az első szállítást követő tizenkét hónapban vagy, amennyiben meghaladja a tizenkét hónapot, a szerződés időtartama alatt egymást követő szerződések becsült összköltsége.
(5) Építési beruházásra irányuló beszerzési szerződés esetén nemcsak a beruházás értékét kell figyelembe venni, hanem a beruházás végrehajtásához szükséges, és a vállalkozó részére az ajánlatkérő által rendelkezésre bocsátott árukészletek becsült összértékét is.
157. cikk
Az előzetes tájékoztató hirdetményre vonatkozó küszöbérték(A költségvetési rendelet 105. cikke)
Az előzetes tájékoztató hirdetmény közzétételére a 118. cikkben megnevezett küszöbértékek a következők:
a) 750000 euro a 92/50/EGK irányelv IA. mellékletében felsorolt, áru beszerzésére, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződéseknél;
b) 6242028 euro építési beruházásra irányuló beszerzési szerződéseknél.
158. cikk
A közbeszerzési irányelvek hatálya alá eső eljárások alkalmazására vonatkozó küszöbértékek(A költségvetési rendelet 105. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 105. cikkében említett küszöbértékek a következők:
a) 162293 euro a 92/50/EGK irányelv IA. mellékletében felsorolt áru beszerzésére, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél, az említett melléklet 8. kategóriájába sorolt kutatási és fejlesztési szerződések kivételével;
b) 200000 euro a 92/50/EGK irányelv IB. mellékletében felsorolt, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél, valamint az említett irányelv IA. mellékletének 8. kategóriájába sorolt kutatási és fejlesztési szolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési szerződéseknél;
c) 6242028 euro építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél.
(2) A költségvetési rendelet 105. cikkében említett határidők a 104., 141. és 142. cikkben foglalt határidőknek felelnek meg.
159. cikk
A szerződésekre való jogosultság bizonyítása(A költségvetési rendelet 106. és 107. cikke)
A dokumentációban meg kell követelni az ajánlattevőktől, hogy közöljék, melyik államban található székhelyük vagy lakóhelyük, és mutassák be arra nézve a nemzeti joguk alapján bizonyító erejűként általánosan elismert okmányokat.
VI. CÍM
TÁMOGATÁSOK
1. FEJEZET
Hatály
160. cikk
Hatály(A költségvetési rendelet 108. cikke)
(1) A támogatások odaítélésének eljárása, valamint a Bizottság által a költségvetési rendelet 54. cikkében említett szervekkel igazgatási kiadásaik társfinanszírozásáról és azon működési előirányzatok rendelkezésre bocsátásáról kötött megállapodások, amelyek kezelésére felhatalmazással rendelkeznek, továbbá a rendelet 166. cikkében említett kedvezményezettekkel kötött megállapodások nem tartoznak e cím rendelkezéseinek hatálya alá.
Ugyanakkor, az ilyen megállapodások alapján a kedvezményezettek által kifizetett támogatások tekintetében e cím irányadó.
(2) E cím rendelkezései irányadók továbbá a következők tekintetében:
a) a meghatározott hitelekre nyújtott kamattámogatásból származó nyereség;
b) tőkerészesedések, kivéve az olyan nemzetközi pénzügyi szervezetekben fennálló tőkerészesedést, mint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), valamint azon támogatásokat, amelyek meghatározott körülmények esetén visszafizetendők.
(3) A Közösségek által olyan szerveknek fizetett tagdíjak tekintetében, amelyekben a Közösségek tagsággal rendelkeznek, e cím rendelkezései nem irányadók.
161. cikk
Támogatásra jogosult tevékenységek(A költségvetési rendelet 108. cikke)
Világosan meg kell határozni, hogy milyen tevékenységek jogosultak támogatásra a költségvetési rendelet 108. cikke értelmében.
Tilos bármely tevékenység felosztása az e rendeletben megállapított pénzügyi szabályok megkerülése céljából.
162. cikk
Általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szervek(A költségvetési rendelet 108. cikke)
Az általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szervek a következők:
a) az oktatás, képzés, tájékoztatás, valamint az európai politikák tanulmányozásának és kutatásának területén működő európai szerv, vagy európai szabványügyi testület; illetve
b) a tagállamokban, illetve a tagjelölt országokban működő nonprofit szerveket képviselő és a Szerződések célkitűzéseivel összhangban lévő elveket és politikákat támogató európai hálózatok.
163. cikk
Partnerség(A költségvetési rendelet 108. cikke)
(1) Az egyedi támogatási megállapodások a partnerségi keretmegállapodások részét képezhetik.
(2) Partnerségi keretmegállapodás köthető kedvezményezettekkel annak érdekében, hogy hosszú távú együttműködést alakítsanak ki a Bizottsággal.
A keretmegállapodás e cím elveinek és eljárási szabályainak megfelelően meghatározza a közös célkitűzéseket, az egyedi előírások alapján vagy a jóváhagyott éves munkaprogram keretében tervezett tevékenységek természetét, az egyedi támogatások odaítélésének eljárását, valamint az egyedi megállapodások hatálya alá tartozó felek általános jogait és kötelezettségeit.
Az ilyen megállapodások tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a keretmegállapodás tárgya által indokolt rendkívüli eseteket.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselők nem alkalmazhatják a keretmegállapodás intézményét indokolatlanul, vagy olyan módon, hogy célja vagy hatása ellentétes legyen az átláthatóság és a pályázókkal szembeni egyenlő bánásmód elvével.
(3) A támogatás odaítélésére vonatkozó eljárás alkalmazásában a partnerségi keretmegállapodás támogatásnak minősül; az ilyen támogatásra a 167. cikkben említett előzetes meghirdetési eljárást kell alkalmazni.
(4) A partnerségi keretmegállapodás hatálya alá eső egyedi támogatások odaítélése a megállapodásban foglalt eljárásokkal összhangban, e cím elveinek megfelelően történik.
Az ilyen támogatásokra a 169. cikkben megállapított utólagos közzétételi eljárást kell alkalmazni.
(5) Csak a keretmegállapodásokon alapuló egyedi megállapodásokat előzi meg költségvetési kötelezettségvállalás.
164. cikk
A támogatási megállapodások tartalma(A költségvetési rendelet 108. cikke)
(1) A megállapodás különösen a következőket határozza meg:
a) a megállapodás tárgya;
b) a kedvezményezett;
c) a megállapodás időtartama, nevezetesen:
i. a megállapodás hatálybalépésének és a megszűnésének időpontja;
ii. a támogatott tevékenység vagy pénzügyi év kezdőnapja és időtartama;
d) az adható legnagyobb támogatás meghatározása, az alábbi formában:
i. a támogatás maximális összege; és
ii. a tevékenység vagy a jóváhagyott munkaprogram támogatható költségeihez nyújtott támogatás maximális mértéke, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszeg esetét;
e) intézkedés vagy működési támogatás esetén, az adott pénzügyi évre vonatkozóan az engedélyezésre jogosult tisztviselő által jóváhagyott munkaprogram részletes leírása;
f) az ilyen típusú megállapodásokra alkalmazandó általános feltételek, úgymint az irányadó jog és a vitás kérdésekben illetékes bíróság meghatározása, továbbá a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy elfogadja a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által végzett ellenőrzéseket, valamint a 169. cikkben említett, az utólagos közzétételre vonatkozó szabályokat, összhangban az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendeletével [18]. A megállapodás a 183. cikkel összhangban megállapíthatja a felfüggesztéssel kapcsolatos rendelkezéseket és határidőket is;
g) a becsült teljes költségvetés és az intézkedés vagy a jóváhagyott munkaprogram támogatható költségeire vonatkozó adatok, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszeg esetét;
h) amennyiben az intézkedés végrehajtása beszerzést is magában foglal, a 184. cikkben említett elvek, vagy azon beszerzési szabályok, amelyeket a kedvezményezettnek be kell tartania;
i) a kedvezményezett felelőssége, különösen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint a tevékenységi és pénzügyi jelentések benyújtása tekintetében;
j) az említett jelentések jóváhagyására és a Bizottság részéről történő kifizetésre vonatkozó rendelkezések és határidők.
(2) A 163. cikkben említett esetekben a keretmegállapodás meghatározza az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában, c) pontjának ii) alpontjában, d) pontjának ii) alpontjában, valamint f), h), i) és j) pontjában említett információkat.
Az egyedi megállapodás tartalmazza az (1) bekezdés a), b), c), d), e) és g) pontjában, valamint, amennyiben szükséges, i) pontjában említett információkat.
(3) A támogatási megállapodás csak írásban, kiegészítő megállapodás útján módosítható. A kiegészítő megállapodásnak nem lehet olyan célja vagy hatása, hogy az eredeti megállapodást akként módosítsa, amely megkérdőjelezné a támogatás odaítélésére vonatkozó döntést, vagy ellentétes lenne a pályázókkal szembeni egyenlő bánásmód elvével.
2. FEJEZET
Az odaítélés alapelvei
165. cikk
A nonprofitelv(A költségvetési rendelet 109. cikkének (2) bekezdése)
(1) A támogatásnak nem lehet olyan célja vagy hatása, hogy a kedvezményezett nyereségre tegyen szert. A nyereség fogalmának meghatározása a következő:
a) a második albekezdésre is figyelemmel, a kérdéses intézkedés költségeit azon időpontban meghaladó többletbevétel, amikor az intézkedésre vonatkozó támogatás utolsó részletének kifizetése iránti kérelem benyújtásra kerül;
b) működési támogatásban részesített szerv működési költségvetésének egyenlegében mutatkozó többlet.
A kifejezetten a kedvezményezett pénzügyi kapacitásának növelését célzó intézkedés vonatkozásában a külső fellépések területén nyereségnek minősül az is, ha a kedvezményezett szerv tevékenységéből eredő többletbevételt felosztják a szerv tagjai között, ami személyes gazdagodásukhoz vezet.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók sem a természetes személyeknek fizetett tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjakra, sem a versenytárgyalást követően odaítélt pályadíjakra, sem pedig a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegek esetére.
166. cikk
Éves program(A költségvetési rendelet 110. cikkének (1) bekezdése)
(1) A támogatásokra vonatkozó éves munkaprogramot a Bizottság fogadja el. A programot minden pénzügyi évben legkésőbb január 31-ig közzé kell tenni a Bizottság támogatásokról szóló internetes honlapján.
A munkaprogram meghatározza az alap jogi aktust, a célkitűzéseket, valamint a javaslattételi felhívások ütemtervét az irányadó összeg és a várt eredmények feltüntetésével.
(2) A támogatási programban bekövetkező valamennyi jelentős változás közzétételére szintén az (1) bekezdés szerint kerül sor.
167. cikk
A javaslattételi felhívások tartalma(A költségvetési rendelet 110. cikkének (1) bekezdése)
(1) A javaslattételi felhívások a következőket határozzák meg:
a) a kitűzött célok;
b) a költségvetési rendelet 114. és 115. cikkében említett jogosultsági, kiválasztási és odaítélési szempontok, és a megfelelő bizonylatok;
c) a közösségi finanszírozásra vonatkozó rendelkezések;
d) a javaslatok benyújtására vonatkozó rendelkezések és végső határidők, valamint az intézkedések megkezdésének lehetséges időpontja és az odaítélési eljárás lezárásának tervezett napja.
(2) A javaslattételi felhívást az európai intézmények internetes honlapján vagy egyéb megfelelő módon kell közzétenni, beleértve az Európai Közösségek Hivatalos Lapját is, hogy a legnagyobb nyilvánosságot biztosítsák a potenciális kedvezményezettek körében.
168. cikk
Kivételek a javaslattételi felhívás alól(A költségvetési rendelet 110. cikkének (1) bekezdése)
(1) A támogatás csak az alábbi esetekben ítélhető oda javaslattételi felhívás nélkül:
a) az 1257/96/EK tanácsi rendelet [19] értelmében humanitárius segítségnyújtás céljára vagy a (2) bekezdés értelmében válsághelyzetekben nyújtott segély céljára;
b) egyéb rendkívüli és kellően indokolt szükséghelyzetben;
c) jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szerveknek, a Bizottság által az odaítélésről hozott döntésben foglalt kellő indokok alapján;
d) az alap jogi aktus által kedvezményezettként megjelölt szerveknek.
(2) Válsághelyzet alatt harmadik ország esetén olyan helyzet értendő, amely veszélyezteti a közrendet, az egyének biztonságát, fegyveres konfliktussal vagy az ország destabilizálásával fenyeget, és amely súlyosan sértheti:
a) az Európai Unió közös értékeinek, alapvető érdekeinek, függetlenségének és integritásának védelmét;
b) az Európai Unió biztonságát, a békefenntartást és a nemzetközi biztonságot, a nemzetközi együttműködés elősegítését és a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmének fejlődését, illetve erősítését az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkével és a 381/2001/EK tanácsi rendelet [20] 3. cikkével összhangban.
169. cikk
Utólagos közzététel(A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése)
(1) A pénzügyi év folyamán odaítélt támogatásokat, a természetes személyek részére kifizetett ösztöndíjak kivételével, a közösségi intézmények internetes honlapján közzé kell tenni az odaítélés költségvetési évét követő első félévben.
Amennyiben az igazgatást átruházták a költségvetési rendelet 54. cikkében említett szervekre, úgy hivatkozni kell legalább azon weboldal címére, ahol ezen információ megtalálható, ha nem teszik közzé közvetlenül a közösségi intézmények internetes honlapján.
Az információ egyéb megfelelő módon is közzétehető, beleértve az Európai Közösségek Hivatalos Lapját is.
(2) A kedvezményezett beleegyezésével és a 164. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az alábbiak közzétételére kerül sor:
a) a kedvezményezettek neve és címe;
b) a támogatás tárgya;
c) az odaítélt összeg, és, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegek esetét, az intézkedés vagy jóváhagyott munkaprogram költségtámogatásának mértéke.
Az első bekezdésben megállapított kötelezettség alól felmentés adható, amennyiben az adatok közzététele veszélyeztetheti a kedvezményezettek biztonságát, vagy sértheti üzleti érdekeiket.
170. cikk
Közös finanszírozás(A költségvetési rendelet 111. cikke)
Valamely intézkedés külön költségvetési tételekből történő közös finanszírozását több engedélyezésre jogosult tisztviselő is végezheti.
171. cikk
A humanitárius segítségnyújtás és a válsághelyzetek kezelésének visszamenőleges hatálya(A költségvetési rendelet 112. cikke)
A 168. cikk (2) bekezdése szerinti humanitárius segítségnyújtás és a válsághelyzetek kezelésével kapcsolatos műveletek hatékony végrehajtása érdekében a kedvezményezettnél a pályázat benyújtását megelőzően keletkezett kiadások kizárólag az alábbi esetekben jogosultak közösségi finanszírozásra:
a) amennyiben a kiadás a pályázó által az azon intézkedéssel összefüggésben felhasznált készletek létrehozásával kapcsolatos, amelyre a támogatást folyósítják;
b) megfelelően indokolt, kivételes esetben, amennyiben a finanszírozási döntés és a támogatási megállapodás kifejezetten rendelkezik arról, úgy határozva meg a jogosultság beállásának napját, hogy az megelőzi a pályázat benyújtásának napját.
172. cikk
Külső társfinanszírozás(A költségvetési rendelet 113. cikke)
(1) A kedvezményezett igazolja a saját forrásainak felhasználásával, vagy harmadik személytől származó pénzügyi átutalás útján, vagy természetben biztosított társfinanszírozást, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegek esetét.
(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően indokolt, rendkívüli esetekben elfogadhat természetben történő társfinanszírozást is. Ilyen esetekben a természetbeni hozzájárulás értéke nem haladhatja meg:
a) a ténylegesen felmerült és számviteli bizonylatokkal kellően alátámasztott költségeket;
b) vagy a kérdéses piacon általánosan elfogadott költségeket.
A 116. cikk (1) bekezdésében említett ingatlant magában foglaló hozzájárulás nem számít bele a társfinanszírozás összegébe.
3. FEJEZET
Az odaítélési eljárás
173. cikk
Finanszírozási kérelem(A költségvetési rendelet 114. cikke)
(1) A kérelmeket az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által kiosztott nyomtatvány kitöltésével, az alap jogi aktusban és a javaslattételi felhívásban megállapított szempontokkal összhangban kell elkészíteni.
(2) A 176. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel, a kérelemben fel kell tüntetni, hogy a kérelmező jogi személy, és rendelkezik azon pénzügyi és működési kapacitással, amely szükséges a javasolt intézkedés vagy munkaprogram végrehajtásához.
E célból az engedélyezésre jogosult tisztviselő becsületbeli nyilatkozatot kér a potenciális kedvezményezettektől. Az eredménykimutatást, az utolsó lezárt pénzügyi év mérlegét és a javaslattételi felhívásban kért valamennyi egyéb bizonylatot szintén csatolni kell a kérelemhez, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által saját hatáskörében végrehajtott, az igazgatásra vonatkozó kockázatelemzéstől függően.
(3) A kérelemhez csatolt, az intézkedésre vonatkozó költségvetésben vagy működési költségvetésben a bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük, továbbá világosan fel kell tüntetni, hogy melyek a közösségi költségvetésből finanszírozható költségek, kivéve a 181. cikk (1) bekezdésében említett átalányösszegek esetét.
(4) Olyan intézkedések esetén, ahol a finanszírozásra váró költségek meghaladják a 300000 eurót, és olyan működési támogatások esetén, amelyek meghaladják a 75000 eurót, a kérelmet elismert, külső könyvvizsgáló által készített könyvvizsgálói jelentésnek kell kísérnie. E jelentés igazolja az utolsó lezárt pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokat, és értékeli a kérelmező pénzügyi életképességét a 176. cikk (2) bekezdése szerint.
Az első albekezdés rendelkezéseit csak a kedvezményezett által az adott pénzügyi évben az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek benyújtott első kérelemre kell alkalmazni.
A Bizottság és számos kedvezményezett közötti jogviszonyt teremtő megállapodás esetén a küszöbértékeket valamennyi kedvezményezettre alkalmazni kell.
A 163. cikkben említett partnerség esetén a keretmegállapodás megkötése előtt külső ellenőrzést kell végezni az utolsó két lezárt pénzügyi év vonatkozásában.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az általa végzett kockázatelemzéstől függően felmentheti e kötelezettség alól a közszektorbeli szerveket, a közép- és felsőfokú oktatási intézményeket, a 43. cikkben említett nemzetközi szervezeteket, és azon kedvezményezetteket, akik több kedvezményezettel kötött megállapodás esetén egyetemleges felelősséget vállaltak.
(5) A kérelmező jelzi valamennyi egyéb olyan finanszírozás forrását és összegét, amelyet ugyanazon intézkedésre, vagy egyéb intézkedésre, vagy szokásos tevékenységeire kapott vagy kérelmezett ugyanazon pénzügyi évben.
174. cikk
A kérelmező jogosultságának bizonyítása(A költségvetési rendelet 114. cikke)
A kérelmezők becsületbeli nyilatkozatot tesznek arról, hogy a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében említett helyzetek egyike sem áll fenn esetükben. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az általa végzett, az igazgatásra vonatkozó kockázatelemzéstől függően kérheti a 134. cikkben említett igazolás bemutatását. A kérelmezők kötelesek beszerezni ezen igazolást, hacsak nem áll fenn az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által is elismert fizikai lehetetlenség.
175. cikk
Pénzügyi és közigazgatási büntetések(A költségvetési rendelet 114. cikke)
(1) Azon kérelmezők, akikről kiderül, hogy hamis nyilatkozatot tettek, a kérdéses támogatás összegével arányos pénzbüntetésben részesíthetők a 133. cikkben megállapított feltételekkel összhangban.
Azon kedvezményezettek, akikről kiderül, hogy súlyosan megszegték szerződéses kötelezettségeiket, ugyanazon feltételeknek megfelelő pénzbüntetésben részesíthetők.
(2) Azon kérelmezők, illetve kedvezményezettek, akik esetében fennáll a költségvetési rendelet 93-96. cikkében említett helyzetek valamelyike, a 133. cikkben megállapított feltételekkel összhangban kizárhatók a közösségi támogatásokból és szerződésekből.
176. cikk
Kiválasztási szempontok(A költségvetési rendelet 115. cikkének (1) bekezdése)
(1) A kiválasztási szempontokat a javaslattételi felhívásban közzé kell tenni, és azoknak lehetővé kell tenniük a kérelmező pénzügyi és működési kapacitásának felmérését a javasolt intézkedés vagy munkaprogram végrehajtása tekintetében.
(2) A kérelmezőnek stabil és kielégítő forrásokkal kell rendelkeznie működésének fenntartásához azon időszak során, amikor a támogatott intézkedés végrehajtására sor kerül, vagy abban az évben, amelyre a támogatást nyújtják, továbbá ahhoz, hogy maga is részt vegyen a finanszírozásában. A kérelmezőnek szakmailag alkalmasnak és képzettnek kell lennie a javasolt intézkedés vagy munkaprogram végrehajtására, hacsak az alap jogi aktus kifejezetten másként nem rendelkezik.
(3) A pénzügyi és működési kapacitás ellenőrzésére különösen a 173. cikkben említett bizonylatok elemzése alapján kerül sor.
(4) A pénzügyi kapacitás ellenőrzésének szabályai nem alkalmazandók az ösztöndíjban részesülő természetes személyekre, sem a közszektorbeli szervekre, sem pedig a 43. cikkben említett nemzetközi szervezetekre.
A 163. cikkben említett partnerségek esetén az ellenőrzést a keretmegállapodás megkötése előtt kell végrehajtani.
177. cikk
A támogatás odaítélésének szempontjai(A költségvetési rendelet 115. cikkének (2) bekezdése)
(1) Az odaítélési szempontokat a javaslattételi felhívásban kell közzétenni.
(2) Az odaítélési szempontoknak lehetővé kell tenniük a támogatás odaítélését olyan intézkedésekre, amelyek maximalizálják azon közösségi program általános hatékonyságát, amelyet végrehajtanak, vagy olyan szerveknek, amelyek munkaprogramját hasonló céllal állították össze. A szempontokat olyan módon kell meghatározni, hogy biztosítsák a közösségi pénzeszközök megfelelő kezelését.
E szempontokat olyan módon kell alkalmazni, amely lehetővé teszi azon tervezett intézkedések vagy munkaprogramok kiválasztását, amelyek tekintetében a Bizottság biztos lehet abban, hogy megfelelnek az általa kitűzött céloknak és prioritásoknak, és garantálják a közösségi finanszírozás átláthatóságát.
(3) Az odaítélési szempontokat olyan módon kell meghatározni, amely lehetővé teszi a későbbi értékelést.
178. cikk
A kérelem értékelése és a támogatás odaítélése(A költségvetési rendelet 116. cikke)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő bizottságot nevez ki a javaslatok értékelésére, kivéve a Bizottság különös ágazati programról szóló döntése esetét.
A bizottság legalább három személyből áll, akik a Bizottság legalább két, egymással hierarchikus viszonyban nem álló szervezeti egységét képviselik. Az érdekellentétek elkerülése érdekében e személyekre a költségvetési rendelet 52. cikkében megállapított kötelezettségek vonatkoznak.
A 254. cikkben említett képviseletekre és helyi szervekre, valamint a 160. cikk (1) bekezdésében említett, átruházott hatáskörrel rendelkező szervekre, különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó az a követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése alapján külső szakértők is segíthetik a bizottságot.
(2) Az értékelő bizottság felkérheti a kérelmezőket arra, hogy meghatározott határidőn belül nyújtsanak be kiegészítő igazolásokat, vagy tisztázzák a pénzügyi és működési kapacitásukat alátámasztó bizonylatokban foglaltakat.
(3) A bizottság munkájának befejezését követően az értékelő bizottság tagjai a megvizsgált javaslatokról jegyzőkönyvet készítenek és írnak alá, amely tartalmazza azok minőségének értékelését, és meghatározza azon javaslatokat, amelyek támogatásban részesülhetnek. Amennyiben szükséges, a jegyzőkönyv rangsorolja is a megvizsgált javaslatokat.
A jegyzőkönyvet tájékoztatásul meg kell őrizni.
(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ezt követően hozza meg döntését, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) a döntés tárgya és teljes összege;
b) a kedvezményezettek neve, az intézkedések megnevezése, az elfogadott összegek és a választás okai, beleértve azt is, ha nem egyezik meg az értékelő bizottság véleményével;
c) az elutasított kérelmezők neve és az elutasítás oka.
(5) Az (1)-(4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók az alap jogi aktusban meghatározott, támogatásban részesülő kedvezményezettekre.
179. cikk
A kérelmezők tájékoztatása(A költségvetési rendelet 116. cikke)
Tizenöt naptári napon belül azt követően, hogy a kedvezményezetteknek megküldték a támogatás odaítéléséről szóló döntést, valamennyi kérelmező tájékoztatást kap arról.
4. FEJEZET
Kifizetés és ellenőrzés
180. cikk
A kifizetés iránti kérelmet alátámasztó bizonylatok(A költségvetési rendelet 117. cikke)
(1) Valamennyi olyan támogatás esetén, ahol az előfinanszírozás részekre osztott, minden új kifizetés feltétele, hogy a korábbi előfinanszírozás teljes összegének legalább 70 %-át felhasználják. Minden új kifizetés iránti kérelem alátámasztására kimutatást kell készíteni a kedvezményezett kiadásairól.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az általa végzett, igazgatásra vonatkozó kockázatelemzés alapján kérheti a teljesített kifizetések alátámasztására az elszámolások külső ellenőrzését egy elismert könyvvizsgáló által. Valamely intézkedés támogatása, illetve működési támogatás esetén a könyvvizsgálói jelentést csatolni kell a kifizetés iránti kérelemhez. A könyvvizsgálói jelentés célja annak tisztázása, hogy a benyújtott elszámolások megfelelnek a valóságnak, megbízhatóak, és megfelelő bizonylatok támasztják alá azokat.
A külső könyvvizsgálói jelentés kötelező:
a) intézkedés támogatása esetén a következő kifizetések tekintetében:
i. pénzügyi évenként és megállapodásonként 750000 eurót meghaladó összegű előfinanszírozás vagy időközi kifizetés;
ii. 150000 eurót meghaladó összegű záró kifizetés;
b) működési támogatások esetén a pénzügyi évenként 75000 eurót meghaladó összegű kifizetések tekintetében.
Az a) és b) pontban említett esetekben azonban nem szükséges ellenőrzést folytatni az első előfinanszírozási kifizetés tekintetében.
Az általa végzett kockázatelemzéstől függően az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felmentést adhat az ellenőrzés kötelezettsége alól a következő esetekben:
a) közszektorbeli szervek és a 43. cikkben említett nemzetközi szervezetek;
b) humanitárius segítségnyújtási és válsághelyzet kezeléséhez nyújtott támogatások kedvezményezettjei, a záró kifizetés kivételével.
A Bizottság és számos kedvezményezett közötti jogviszonyt teremtő megállapodás esetén a második albekezdés a) és b) pontjában említett küszöbértékeket valamennyi kedvezményezettre alkalmazni kell.
181. cikk
Átalányfinanszírozás(A költségvetési rendelet 117. cikke)
(1) Az ösztöndíjak és pályadíjak mellett az alap jogi aktus engedélyezheti az 5000 eurónál kisebb összegű hozzájárulások átalányfinanszírozását, vagy termékegységre vetített költségskála alkalmazását.
A társfinanszírozás elvének, a nonprofitelvnek, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartása érdekében az átalányösszegeket és a termékegységre vetített költségskálát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő legalább kétévente felülvizsgálja. Az összegeket a Bizottság hagyja jóvá.
(2) A támogatási megállapodásban a következő költségek átalányfinanszírozása engedélyezhető:
a) a kedvezményezett rezsiköltségei az intézkedés támogatható összköltségének 7 %-áig, kivéve ha a kedvezményezett a közösségi költségvetésből finanszírozott működési támogatásban részesül;
b) hivatalos utakkal kapcsolatos, meghatározott költségek a Bizottság által évente jóváhagyott napidíjskála alapján.
Az első albekezdés a) pontjában előírt felső határ a Bizottság megalapozott döntése alapján túlléphető.
182. cikk
Előzetes biztosíték(A költségvetési rendelet 118. cikke)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megkövetelheti a kedvezményezettől előzetes biztosíték letétbe helyezését az előfinanszírozás kifizetésével kapcsolatos pénzügyi kockázatok csökkentése érdekében.
(2) Amennyiben az előfinanszírozás a támogatás teljes összegének 80 %-át meghaladja, úgy a kifizetés nem történhet meg addig, amíg a kedvezményezett letétbe nem helyezte az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által értékelt és elfogadott biztosítékot.
A külső fellépésekben érdekelt nem kormányzati szervezetek esetén kötelező ilyen biztosíték nyújtása az 1000000 eurót, illetve a támogatás összértékének 90 %-át meghaladó előfinanszírozás esetén.
A biztosíték érvényességi idejének lehetővé kell tennie a biztosíték érvényesítését.
(3) A biztosítékot a tagállamok egyikében működő, jóváhagyott bank vagy pénzügyi intézmény nyújtja.
A biztosítékot helyettesítheti harmadik személy által nyújtott készfizető kezesség, vagy, ugyanazon támogatási megállapodásban részt vevő kedvezményezettek esetén az intézkedés kedvezményezettjei által nyújtott készfizető kezesség.
A biztosíték összegét euróban kell megadni.
A biztosíték célja az, hogy a bank vagy a pénzügyi intézmény, illetve az érintett harmadik személy vagy az egyéb kedvezményezettek visszavonhatatlan készfizető kezességet nyújtsanak, és a támogatásban részesülő kedvezményezett kötelezettségeiért első felszólításra felelőssé tehetőek legyenek.
(4) A biztosíték felszabadítására az előfinanszírozásnak a kedvezményezett javára teljesített időközi kifizetések, illetve záró kifizetés útján történő fokozatos kimerítésével párhuzamosan, a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban kerül sor.
(5) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felmentést adhat a (2) bekezdésben megállapított kötelezettségek alól a közszektorbeli szervek, valamint a 43. cikkben említett nemzetközi szervezetek tekintetében.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő emellett azon kedvezményezetteket is felmentheti e kötelezettség alól, akik a 163. cikk értelmében partnerségi keretmegállapodást kötöttek.
183. cikk
A támogatások felfüggesztése és csökkentése(A költségvetési rendelet 119. cikke)
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felfüggeszti a kifizetéseket, és az eljárási szakasztól függően csökkenti a támogatás összegét, vagy arányos visszatérítést követel a kedvezményezettől, illetve a kedvezményezettektől:
a) amennyiben a megállapodásban foglalt intézkedést vagy munkaprogramot egyáltalán nem, nem megfelelően, nem hiánytalanul, vagy késedelmesen hajtották végre;
b) amennyiben olyan összeg kifizetésére került sor, amely meghaladja a megállapodásban előírt pénzügyi felső határt, különösen, ha a megállapodásban foglalt intézkedést vagy munkaprogramot az előre jelzett költségnél alacsonyabb áron végezték el;
c) amennyiben az intézkedésre vonatkozó költségvetés, illetve a működési költségvetés egyenlege utólag többletet mutat.
(2) A kifizetések azon esetben is felfüggeszthetők, ha a megállapodás egyéb kikötéseit feltételezhetően megsértették. Ilyen esetben a felfüggesztés célja az, hogy időt biztosítson annak ellenőrzésére, hogy a feltételezett jogsértés valóban bekövetkezett-e, valamint, adott esetben, a jogsértés orvoslására.
5. FEJEZET
Végrehajtás
184. cikk
Végrehajtási szerződések(A költségvetési rendelet 120. cikke)
(1) Amennyiben a támogatott intézkedés végrehajtásához beszerzési szerződés odaítélése szükséges, úgy a támogatás kedvezményezettjei az összességében legelőnyösebb ajánlat, vagyis azon ajánlat alapján ítélik oda a szerződést, az átláthatóság és a lehetséges ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének megfelelően, kellő gondot fordítva az összeférhetetlenség elkerülésére, amelynél legelőnyösebb az ár és a cserébe kínált minőség aránya.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megkövetelheti a kedvezményezettektől az érintett szerződések értéke, a közösségi hozzájárulásnak a tevékenység összköltségéhez viszonyított aránya, valamint az igazgatási kockázat alapján megállapított különös szabályok betartását.
Ilyen esetben az említett szabályokat bele kell foglalni a támogatási megállapodásba.
VII. CÍM
BESZÁMOLÓ BEMUTATÁSA ÉS KÖNYVVEZETÉS
1. FEJEZET
Beszámoló bemutatása
185. cikk
Éves jelentés a költségvetés teljesítéséről és a pénzügyi gazdálkodásról(A költségvetési rendelet 122. cikke)
A költségvetés teljesítéséről és a pénzügyi gazdálkodásról szóló éves jelentésben pontos ismertetést kell adni:
a) az éves célkitűzések megvalósításáról, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban;
b) a pénzügyi helyzetről és azon eseményekről, amelyek az év során jelentős hatással voltak az egyes tevékenységekre.
186. cikk
A számviteli elvek alóli kivétel(A költségvetési rendelet 124. cikke)
Amennyiben, egyedi esetben, a számvitelért felelős tisztviselő úgy véli, hogy kivételt kell tenni a 187-194. cikkben meghatározott számviteli elvek valamelyikében foglaltak alól, úgy a kivételt kellően meg kell indokolni, és jelentést kell tenni arról a 203. cikkben említett pénzügyi kimutatások mellékletében.
187. cikk
A folyamatosság elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
(1) A pénzügyi kimutatások elkészítésére vonatkozó rendelkezések alkalmazásában a folyamatosság elve azt jelenti, hogy a költségvetési rendelet 185. cikkében említett intézményeket és szerveket határozatlan időre létrehozott szervezeteknek kell tekinteni.
(2) Amennyiben objektív jelek azt mutatják, hogy a költségvetési rendelet 185. cikkében említett intézmény vagy szerv tevékenysége megszűnik, úgy a számvitelért felelős tisztviselő a mellékletben közli ezen információt, megjelölve az okokat. A számvitelért felelős tisztviselő a hatályos számviteli szabályokat alkalmazza az érintett intézmény vagy szerv felszámolási értékének meghatározására.
188. cikk
Az óvatosság elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
Az óvatosság elve azt jelenti, hogy az eszközök és a bevételek nem túlértékeltek, illetve a követelések és a kiadások nem alulértékeltek. Az óvatosság elve ugyanakkor tiltja a rejtett tartalékok és az indokolatlan céltartalékok létrehozását is.
189. cikk
A számviteli módszerek stabilitásának elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
(1) A számviteli módszerek stabilitásának elve azt jelenti, hogy a pénzügyi kimutatások alkotóelemeinek szerkezete, a számviteli módszerek és az értékelési előírások nem változtathatók meg egyik évről a másikra.
(2) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője csak rendkívüli körülmények között, különösen az alábbi esetekben térhet el a számviteli módszerek stabilitásának elvétől:
a) amennyiben jelentős változás áll be az érintett egység működésének jellegét illetően;
b) amennyiben a változás javítja a számviteli műveletek megfelelőségét.
190. cikk
Az összehasonlíthatóság elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
(1) Az összehasonlíthatóság elve azt jelenti, hogy a pénzügyi kimutatások valamennyi tételére vonatkozóan meg kell adni az előző évre vonatkozó megfelelő tétel összegét is.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerint a pénzügyi kimutatás egyik elemének kimutatása vagy besorolása megváltozik, úgy az előző évre vonatkozó megfelelő tételek összegét és besorolását az összehasonlíthatóság követelménye szerint korrigálni kell.
Ha nem lehetséges az érintett tételek újbóli besorolása, meg kell indokolni azt a 203. cikkben említett mellékletben.
191. cikk
A részletesség elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
(1) A részletesség elve azt jelenti, hogy minden olyan műveletet, amely a kért információ szempontjából lényegesnek minősül, figyelembe kell venni a pénzügyi kimutatás során. A részletességet az ügylet jellege, illetve összege határozza meg.
(2) Az ügyletek összevonhatók, amennyiben:
a) azonos jellegűek, akár nagy összeg esetén is;
b) az összeg elhanyagolható;
c) az összevonás áttekinthetőbbé teszi a pénzügyi kimutatást.
192. cikk
Bruttó elszámolás elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
A bruttó elszámolás elve azt jelenti, hogy a követelések és a tartozások nem számíthatók be egymásba, és ugyanez a szabály érvényes a kiadásokra és a bevételekre is, kivéve ha a kiadások és a bevételek ugyanazon vagy hasonló ügyletből, illetőleg fedezeti ügyletből származnak, feltéve hogy az egyes kiadások és bevételek nem jelentős összegűek.
193. cikk
A valódiság elve(A költségvetési rendelet 124. cikke)
A valódiság elve azt jelenti, hogy a számviteli eseményeket tényleges gazdasági tartalmuknak megfelelően kell szerepeltetni a pénzügyi kimutatásokban.
194. cikk
Az eredményelszámolás elve(A költségvetési rendelet 125. cikke)
(1) Az eredményelszámolás elve azt jelenti, hogy az egyes ügyleteket és eseményeket bekövetkezésük időpontjában kell könyvelni, és nem akkor, amikor az összegek tényleges kifizetésére, illetve beszedésére sor kerül. A bevételeket és kiadásokat azon pénzügyi évre kell könyvelni, amelyre vonatkoznak.
(2) A költségvetési rendelet 133. cikkében előírt számviteli módszerek meghatározzák az egyes ügyletek könyvviteli bejegyzését megalapozó tényállást.
195. cikk
Az eszközök és források értékelése(A költségvetési rendelet 125. cikke)
(1) Az eszközök és források értékelése beszerzési áron vagy önköltségi áron történik. A befektetett pénzügyi eszközök kivételével a befektetett eszközök és az alapítási költségek értéke amortizációként kerül leírásra. Emellett leírás alkalmazható az egyes eszközökben bekövetkező értékcsökkenés esetén, az egyes források értékének növekedésére pedig céltartalék képezhető.
(2) A költségvetési rendelet 133. cikkében említett számviteli szabályok és módszerek meghatározhatják, hogy valamennyi tételt vagy azok közül néhányat a beszerzési ártól eltérő értéken kell nyilvántartani.
196. cikk
Tartalékképzés(A költségvetési rendelet 125. cikke)
Céltartalék képzésére csak az alábbi feltételek teljesülése esetén kerül sor:
a) múltbeli esemény eredményeként folyó kötelezettség áll fenn;
b) várhatóan gazdasági eredményként megjelenő pénzügyi forrás felhasználása szükséges a kötelezettség kiegyenlítéséhez;
c) a kötelezettség összegéről megbízható becslés készíthető.
197. cikk
A mérleg struktúrája(A költségvetési rendelet 126. cikke)
(1) A mérleg különböző címekre és alcímekre osztott tételekből áll.
(2) Az eszközoldali tételeket likviditásuk, a forrásoldali tételeket pedig lehívhatóságuk szerint kell növekvő sorrendbe állítani.
198. cikk
A mérleg előírt tagolása(A költségvetési rendelet 126. cikke)
A mérleg előírt tagolását tekintve a számvitelért felelős tisztviselőnek legalább az alábbi osztályozást kell követnie:
Eszközök
- Alapítási költségek
- Immateriális javak
- Tárgyi eszközök
- Befektetett pénzügyi eszközök
- Követelések: egy évnél hosszabb lejáratú követelések
- Készletek
- Követelések: egy évnél nem hosszabb lejáratú követelések
- Készpénz és más likvid eszközök
- Aktív időbeli elhatárolások
Források
- Saját tőke (amely a tárgyévi mérleg szerinti eredményből, az előző évekből áthozott eredményből és a tartalékokból áll)
- Céltartalékok
- Kötelezettségek: egy évnél hosszabb lejáratú kötelezettségek
- Kötelezettségek: egy évnél nem hosszabb lejáratú kötelezettségek
- Passzív időbeli elhatárolások.
199. cikk
Gazdasági eredménykimutatás(A költségvetési rendelet 126. cikke)
A gazdasági eredménykimutatás a tárgyévi, jellegük szerint osztályozott bevételeket és kiadásokat foglalja magában.
200. cikk
A gazdasági eredménykimutatás előírt tagolása(A költségvetési rendelet 126. cikke)
A gazdasági eredménykimutatás előírt tagolását tekintve a számvitelért felelős tisztviselőnek legalább az alábbi osztályozást kell követnie:
Működési bevételek
- Működési költségek
= Működési eredmény
+/- Pénzügyi eredmény
= A rendes üzleti tevékenység eredménye
+/- Rendkívüli eredmény
= Tárgyévi mérleg szerinti eredmény.
201. cikk
Pénzforgalmi mérleg(A költségvetési rendelet 126. cikke)
A pénzforgalmi mérleg a pénzeszközök mozgását mutatja.
A pénzeszközök a következőkből állnak:
a) készpénzállomány;
b) látra szóló bankszámlák és betétek; valamint
c) egyéb, szabadon felhasználható eszközök, amelyek gyorsan átválthatók készpénzre, és amelyek értéke stabil.
202. cikk
A pénzforgalmi mérleg előírt tagolása(A költségvetési rendelet 126. cikke)
(1) A pénzforgalmi mérleg a működéssel, a befektetésekkel és a pénzügyi műveletekkel kapcsolatos pénzforgalom szerint osztályozva mutatja a pénzeszközök mozgását.
(2) A működéssel kapcsolatos pénzforgalom a rendes üzleti tevékenységből származó pénzeszközök mozgását mutatja.
(3) A befektetésekkel kapcsolatos pénzforgalom a befektetett eszközök beszerzéséből, illetve értékesítéséből származó pénzeszközök mozgását mutatja.
(4) A pénzügyi műveletekkel kapcsolatos pénzforgalom a hitelfelvételből, illetve a hitelnyújtásból, valamint az egyéb pénzügyi forrásokból származó pénzeszközök mozgását mutatja.
203. cikk
A pénzügyi kimutatások melléklete(A költségvetési rendelet 126. cikke)
A költségvetési rendelet 126. cikkében említett melléklet a pénzügyi kimutatások szerves részét képezi. A melléklet legalább az alábbi információkat tartalmazza:
a) számviteli elvek, szabályok és módszerek;
b) magyarázó megjegyzések, olyan kiegészítő információkkal, amelyeket a pénzügyi kimutatások törzsanyaga nem tartalmaz, és amelyek szükségesek a pontos kép kialakításához;
c) mérlegen kívüli kötelezettségvállalások, amelyek olyan jogosultságokat és kötelezettségeket mutatnak, amelyeket a mérleg nem tartalmaz, és amelyek jelentős hatással lehetnek az eszközökre és forrásokra, a pénzügyi helyzetre és az érintett egység eredményére.
204. cikk
Magyarázó megjegyzések(A költségvetési rendelet 126. cikke)
A magyarázó megjegyzések utalásokat tartalmaznak a pénzügyi kimutatások megfelelő tételeire, és sorrendjük megegyezik a pénzügyi kimutatások megfelelő tételeinek előírt tagolási sorrendjével.
205. cikk
Költségvetési eredménykimutatás(A költségvetési rendelet 127. cikke)
(1) A költségvetési eredménykimutatás az alábbiakat tartalmazza:
a) a bevételekre vonatkozó információ, amely a következőket foglalja magában:
i. a költségvetésben szerepelő bevételi előirányzatok változásai;
ii. a bevételek kimutatása;
iii. a megállapított jogosultságok;
b) valamennyi rendelkezésre álló kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat változásaira vonatkozó információ;
c) valamennyi rendelkezésre álló kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat felhasználására vonatkozó információ;
d) a fennálló, az előző évről áthozott és a tárgyév során keletkezett kötelezettségvállalásokra vonatkozó információ.
(2) A bevételi információkkal kapcsolatban csatolni kell azon kimutatást is, amely tagállamonkénti bontásban mutatja a pénzügyi év végén behajtandó olyan saját források összegét, amelyre beszedési utalványt adtak ki.
206. cikk
A költségvetési eredménykimutatás melléklete(A költségvetési rendelet 127. cikke)
A költségvetési rendelet 127. cikkében említett költségvetési eredménykimutatás melléklete legalább az alábbi információkat tartalmazza:
a) információ a költségvetési elvekről, az előirányzatok típusáról és a költségvetés struktúrájáról;
b) információ a fennálló kötelezettségvállalásokról;
c) a költségvetési eredmény megfelelő értelmezéséhez szükséges információ.
2. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 3. fejezete)
Könyvvezetés
1. szakasz
Az elszámolás rendje
207. cikk
Az elszámolás rendje(A költségvetési rendelet 132. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 185. cikkében említett valamennyi intézmény és szerv számvitelért felelős tisztviselője elkészíti, és folyamatosan frissíti azon okmányokat, amelyek ismertetik az intézmény elszámolásának rendjét és a számviteli eljárásokat.
(2) A pénzügyi kimutatások elkészítése során a lehető legkevesebb elszámoláson kívüli információt kell alkalmazni.
(3) A költségvetési bevételeket és kiadásokat a 208. cikkben említett számítógépes rendszerben kell nyilvántartani a művelet gazdasági tartalmától függően folyó bevételként vagy kiadásként, illetve tőkeként.
208. cikk
Számítógépes rendszerek(A költségvetési rendelet 132. cikke)
(1) Az elszámolást integrált számítógépes rendszer segítségével kell végezni.
(2) Amennyiben az elszámolás számítógépes rendszerek és alrendszerek használatával történik, úgy a rendszerekről és alrendszerekről részletes leírást kell adni.
A leírás meghatározza valamennyi adatmező tartalmát, valamint azt, hogy miként kezeli a rendszer az egyes műveleteket. Közli továbbá azt is, miként garantálja a rendszer teljes körű eseménynapló vezetését valamennyi műveletre, valamint a számítógépes rendszerekben és alrendszerekben végzett valamennyi beavatkozásra úgy, hogy bármikor azonosítható legyen a beavatkozás jellege és a beavatkozást végző személy.
A számítógépes számviteli rendszerek és alrendszerek leírásában jelezni kell minden kapcsolatot az említett rendszerek és a központi számviteli rendszer között, különösen az adatátvitelt és az egyenlegek egyeztetését illetően.
(3) A számítógépes rendszerekhez és alrendszerekhez történő hozzáférést a jogosult felhasználók listáján szereplő személyekre kell korlátozni, amely listát valamennyi intézménynek el kell készítenie, és folyamatosan frissítenie kell.
2. szakasz
Könyvek
209. cikk
Könyvek(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 185. cikkében említett valamennyi intézmény és szerv könyvviteli naplót, főkönyvet és leltárt vezet.
(2) A számviteli könyvek a számvitelért felelős tisztviselő által meghatározott olyan elektronikus okmányok, amelyek teljes garanciát nyújtanak a bennük foglalt adatok bizonyító erejére nézve.
(3) A naplóbejegyzéseket át kell vezetni a 212. cikkben említett számlatükör szerint tagolt főkönyvbe.
(4) A napló és a főkönyv a követelményeknek megfelelő számú külön naplóra és könyvre bontható.
(5) A külön naplókban és könyvekben rögzített tételek havonta legalább egyszer átvezetésre kerülnek a központi naplóba és főkönyvbe.
210. cikk
Próbamérleg(A költségvetési rendelet 135. cikke)
A költségvetési rendelet 185. cikkében említett valamennyi intézmény és szerv próbamérleget állít össze, amely az általános elszámolás körébe tartozó valamennyi számlára kiterjed, beleértve az adott évben rendezett számlákat is, és minden esetben tartalmazza a következőket:
a) számlaszám;
b) leírás;
c) az összes követelés;
d) az összes tartozás;
e) az egyenleg.
211. cikk
Leltár(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) A leltár valamennyi eszközről és forrásról, továbbá valamennyi kötelezettségvállalásról készített kimutatás, amely feltünteti minden egyes tételnek a leltárkészítés időpontjában érvényes mennyiségét és értékét.
(2) A leltári adatok felvétele, nyilvántartása és tagolása olyan módon történik, amely kellően alátámasztja a próbamérlegben foglalt számlák tartalmát.
(3) A befektetett eszközök leltározására a 220-227. cikk rendelkezései alkalmazandók.
3. szakasz
Számlatükör
212. cikk
Számlatükör(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) A számlatükröt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadja el.
(2) A számlatükör osztályokba sorolja a számlákat.
Szükség szerint minden egyes osztály további csoportokra és alcsoportokra osztható.
(3) A számlatükör legalább az alábbi számlaosztályokra tagolódik:
a) mérlegszámlák:
i. 1. számlaosztály: saját tőke, céltartalékok és egy évnél hosszabb lejáratú kötelezettségek;
ii. 2. számlaosztály: alapítási költségek, befektetett eszközök és egy évnél hosszabb lejáratú követelések;
iii. 3. számlaosztály: készletek;
iv. 4. számlaosztály: egy évnél nem hosszabb lejáratú kötelezettségek és követelések;
v. 5. számlaosztály: pénzügyi műveletek;
b) bevételi és kiadási kimutatás:
i. 6. számlaosztály: ráfordítások;
ii. 7. számlaosztály: bevételek.
c) külön számlák:
8. és 9. számlaosztály: külön számlák;
d) mérlegen kívüli tételek:
0. számlaosztály: mérlegen kívüli tételek.
(4) Az egyes számlák és számlaosztályok tartalmát és működését a számlatükör állapítja meg.
4. szakasz
Nyilvántartás
213. cikk
Könyvviteli bejegyzések(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) A bejegyzések kettős könyveléssel történnek, ahol a számlákban rögzített valamennyi mozgást vagy változást külön bejegyzés testesít meg, egyensúlyi helyzetet teremtve a tartozik és a követel oldal között a bejegyzés által érintett különböző számlákban.
(2) Az eurótól eltérő valutában megadott ügylet esetén ki kell számítani az ügylet ellenértékét euróban, és be kell jegyezni azt az elszámolásba.
Olyan devizaügyletek esetében, ahol lehetőség nyílik a felértékelésre, legalább az elszámolások zárása alkalmával el kell végezni a felértékelést.
Az ilyen felértékelés a 8. cikkel összhangban megállapított árfolyamon történik.
Az "n." év december 31-i állapotot tükröző mérleg elkészítésekor az "n-1." év utolsó munkanapján érvényes árfolyam alapján kerül sor az átváltásra az euro és más valuták között.
214. cikk
Számviteli nyilvántartás(A költségvetési rendelet 135. cikke)
Valamennyi számviteli nyilvántartásban meg kell határozni az egyes adattételek eredetét, tartalmát és könyvelési referenciaszámát, valamint a megfelelő bizonylatok referenciaadatait.
215. cikk
Bizonylatok(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) Valamennyi bejegyzés keltezett és számozott bizonylaton alapul, amelyet nyomtatott formában vagy olyan adathordozón kell előállítani, amely garantálja a bizonylat megbízhatóságát és tartalmának megőrzését a 49. cikkben megállapított időszak során.
(2) Az azonos típusú, azonos helyen és azonos napon végzett műveletek egyetlen bizonylatban is összefoglalhatók.
216. cikk
Naplóbejegyzés(A költségvetési rendelet 135. cikke)
A számviteli műveleteket az alábbi, egymást nem kizáró módszerek egyikével kell bejegyezni a naplóba:
a) naponta és műveletenként;
b) a különböző műveletek havonta összesített értékének formájában, feltéve hogy az egyes műveletek napi ellenőrzéséhez szükséges valamennyi okmány megőrzésre kerül.
217. cikk
A bejegyzések érvényesítése(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) A naplóbejegyzések és a leltárkönyvi bejegyzések véglegesítése megfelelő érvényesítési eljárással történik, amely megtilt minden változtatást és törlést az egyes bejegyzéseket illetően.
(2) A bejegyzések időrendjének befagyasztására és sérthetetlenségének garantálására kidolgozott zárási eljárást legkésőbb a pénzügyi kimutatás elkészítése előtt végre kell hajtani.
5. szakasz
Egyeztetés és ellenőrzés
218. cikk
Számlaegyeztetés(A költségvetési rendelet 135. cikke)
(1) A próbamérlegben foglalt számlák egyenlegét időszakonként, de legalább az éves zárás alkalmával egyeztetni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő által az eszközök és források kezelésére és a számviteli rendszerbe történő napi bejegyzésre használt rendszerekből származó adatokkal.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő időszakonként, de legalább az elszámolások zárásakor ellenőrzi, hogy a 209. cikkben említett leltárkönyvben szereplő adatok megfelelnek-e a tényleges helyzetnek, különösen az alábbiak tekintetében:
a) bankbetétek, az érintett pénzintézetek által kiállított számlakivonatokkal egyeztetve;
b) pénztárkészlet, a pénztárkönyvben szereplő adatokkal egyeztetve.
Az állóeszközök számláinak felülvizsgálatára a 224. cikkel összhangban kerül sor.
(3) Az intézményközi kapcsolatok számláinak egyeztetése és rendezése havonta történik.
(4) A függő számlák felülvizsgálatát évente végzi a számvitelért felelős tisztviselő, azok mielőbbi rendezése céljából.
6. szakasz
Költségvetési számlák
219. cikk
A költségvetési számlák tartalma és vezetése(A költségvetési rendelet 137. cikke)
(1) Az egyes költségvetési számlák valamennyi költségvetési alfejezet tekintetében a következőket tartalmazzák:
a) kiadások esetén:
i. a nyitó költségvetésben engedélyezett előirányzatok, a költségvetés-módosításba bejegyzett előirányzatok, az átvitt előirányzatok, a célhoz kötött bevételek beszedését követően rendelkezésre álló előirányzatok, az előirányzatok áthelyezése és az így rendelkezésre álló előirányzatok teljes összege;
ii. a pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségek és kifizetések;
b) bevételek esetén:
i. a nyitó költségvetésben szereplő előirányzatok, a költségvetés-módosításban szereplő előirányzatok, a célhoz kötött bevételek és az így meghatározott előirányzatok teljes összege;
ii. a megállapított jogosultságok és a kérdéses pénzügyi év tekintetében beszedett összegek;
c) előző pénzügyi évekből átvitt, kifizetésre váró kötelezettségvállalások és a beszedésre váró bevételek.
Az első albekezdés a) pontjában említett kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok bejegyzése és kimutatása külön történik.
Az EMOGA Garanciarészlegére vonatkozó előzetes globális kötelezettségvállalásokat és a megfelelő kifizetéseket szintén rögzíteni kell a költségvetési számlákban.
E kötelezettségvállalások az EMOGA Garanciarészlegében foglalt előirányzatok teljes összegével állnak szemben.
(2) A költségvetési számlákban külön kell feltüntetni:
a) az átvitt előirányzatok felhasználását és a tárgyévre vonatkozó előirányzatokat;
b) a fennálló kötelezettségvállalások elszámolását.
A bevételi oldalon külön kell kimutatni az előző pénzügyi évekből átvitt, beszedésre váró összegeket.
(3) A költségvetési számlák megfelelő szervezésével költségelszámolási rendszer is kialakítható.
(4) A költségvetési számlák vezetése számítógépes rendszer alkalmazásával könyv formájában vagy adatlapon történik.
3. FEJEZET
(A költségvetési rendelet 4. fejezete)
Vagyonleltár
220. cikk
Vagyonleltár(A költségvetési rendelet 138. cikke)
A vagyonleltár rendszerét az engedélyezésre jogosult tisztviselő alakítja ki a számvitelért felelős tisztviselő technikai segítségével. A leltárrendszernek biztosítania kell valamennyi olyan információ rendelkezésre bocsátását, amely a könyvvezetéshez és az eszközök megőrzéséhez szükséges.
221. cikk
A leltári vagyon megőrzése(A költségvetési rendelet 138. cikke)
Valamennyi intézménynek meg kell határoznia a mérlegben szereplő vagyonának megőrzéséhez szükséges rendelkezéseket, továbbá azt, hogy mely közigazgatási szervezeti egység legyen felelős a leltári rendszer működtetéséért.
222. cikk
Leltárba vétel(A költségvetési rendelet 138. cikke)
Valamennyi olyan beszerzési tételt, amely nem minősül fogyasztási cikknek, és amelynek beszerzési ára vagy előállítási költsége legalább 420 euro, amortizációs ideje pedig meghaladja az egy évet, leltárba kell venni, és rögzíteni kell az állóeszközszámlában.
223. cikk
Az egyes tételekre vonatkozó leltárnyilvántartás tartalma(A költségvetési rendelet 138. cikke)
A leltárnyilvántartás tartalmazza valamennyi tétel megfelelő leírását, meghatározva azok helyét, beszerzési napját és termékegységre vetített költségét.
224. cikk
Leltárellenőrzés(A költségvetési rendelet 138. cikke)
A leltárellenőrzést az egyes intézmények olyan módon hajtják végre, hogy megbizonyosodjanak valamennyi leltári tétel fizikai létezéséről, valamint arról, hogy megfelelnek a leltári bejegyzésnek. A leltárellenőrzésre az éves ellenőrző program keretében kerül sor, a befektetett tárgyi eszközök és az immateriális javak kivételével, amelyeket legalább háromévente ellenőrizni kell.
225. cikk
Vagyontárgyak továbbértékesítése(A költségvetési rendelet 138. cikke)
A költségvetési rendelet 185. cikkében említett intézmények és szervek tagjai, tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint személyzetének egyéb tagjai nem vásárolhatnak meg az említett intézmények, illetve szervek által továbbértékesített tételeket, a közbeszerzés útján továbbértékesített tételek kivételével.
226. cikk
A befektetett eszközök értékesítésének eljárása(A költségvetési rendelet 138. cikke)
(1) A befektetett eszközök értékesítését a helyileg szokásos, megfelelő módon meg kell hirdetni, amennyiben az egységnyi beszerzési érték legalább 8100 euro. Az utolsó hirdetmény közzététele és az értékesítési szerződés megkötése között legalább tizennégy naptári napnak kell eltelnie.
Az ilyen értékesítéseket meg kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában is, amennyiben az egységnyi beszerzési érték legalább 391100 euro. Megfelelő hirdetés feladható a tagállamok sajtókiadványaiban is. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való meghirdetés és az értékesítési szerződés megkötése között legalább egy hónapnak kell eltelnie.
(2) Az intézmények eltekinthetnek az értékesítés meghirdetésétől, amennyiben a hirdetési költség meghaladja a műveletből származó, várható bevételt.
(3) Az intézményeknek mindenkor törekedniük kell arra, hogy a legjobb árat kapják befektetett eszközeikért.
227. cikk
A befektetett eszközök elidegenítésének eljárása(A költségvetési rendelet 138. cikke)
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő kimutatást vagy jegyzőkönyvet készít, ha egy leltárba vett vagyontárgy eladásra, ingyenes átadásra, leselejtezésre vagy bérbeadásra kerül, illetve elvesztése, ellopása vagy bármely egyéb ok következtében hiányzik.
A kimutatás vagy jegyzőkönyv jelzi, hogy a Közösségek tisztviselője, illetve egyéb alkalmazottja vagy más személy költségén pótolni kell-e a tételt.
Ingatlanok vagy a nagyobb berendezések ingyenes átadását szerződésbe kell foglalni, és az esetről tájékoztatást kell adni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az előzetes költségvetés-tervezet benyújtásakor megküldött éves jelentésben.
MÁSODIK RÉSZ
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
(A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET II. CÍME)
STRUKTURÁLIS ALAPOK
228. cikk
Előlegek visszafizetése(A költségvetési rendelet 157. cikke)
A strukturális alapokról és a Kohéziós Alapról szóló rendeletekkel összhangban az egy adott művelet tekintetében kifizetett előlegek teljes vagy részleges visszafizetése nem csökkenti az Alapból az érintett művelet tekintetében teljesített hozzájárulást.
A visszafizetett összegek a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban célhoz kötött bevételt képeznek.
II. CÍM
(A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET III. CÍME)
KUTATÁS
229. cikk
A műveletek típusai(A költségvetési rendelet 160. cikke)
(1) A kutatási és technológiafejlesztési előirányzatok rendeltetése közvetlen tevékenységek, az EK-Szerződés 166. cikkében említett kutatási keretprogramhoz kapcsolódó közvetett tevékenységek, valamint az EK-Szerződés 165. cikkében említett tevékenységek a Közös Kutatóközpont (KKK) programjaiban és versenyorientált tevékenységeiben való részvétel útján történő végrehajtása.
(2) A közvetlen tevékenységeket a KKK kutatóintézetei végzik, és elvben teljes mértékben a költségvetésből finanszírozzák azokat. A közvetlen intézkedések körébe az alábbiak tartoznak:
a) kutatási programok;
b) kísérleti kutatási tevékenységek;
c) intézményi jellegű tudományos és technikai kiszolgáló tevékenységek.
(3) A közvetett tevékenységek harmadik személlyel kötendő szerződésen alapuló programokból állnak. A KKK ugyanolyan alapon vehet részt e tevékenységekben, mint a harmadik személyek.
(4) A nemzeti kutatási politikák és a közösségi kutatási politika összeegyeztethetőségének biztosítására a Bizottság az EK-Szerződés 165. cikkével összhangban kezdeményezéseket hajthat végre, és kizárólag igazgatási kiadásokat terhelhet a költségvetésre.
(5) Az EK-Szerződés 166. cikkének (3) bekezdésében említett egyedi programok mellett a Közösség elfogadhat:
a) kiegészítő programokat, amelyekben csak egyes tagállamok vesznek részt, az EK-Szerződés 168. cikkével összhangban;
b) több tagállam által közösen vállalt programokat, beleértve az ilyen programok végrehajtására kialakított struktúrákban való részvételt, az EK-Szerződés 169. cikkével összhangban;
c) együttműködést harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel az EK-Szerződés 170. cikkével összhangban;
d) közös vállalkozást az EK-Szerződés 171. cikkével összhangban.
(6) A KKK által folytatott versenyjellegű tevékenységek a következők:
a) tudományos és technikai kiszolgáló tevékenységek a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokon belül, elvben teljes költségvetési finanszírozással;
b) harmadik személy részére nyújtott szolgáltatások.
230. cikk
A KKK-ra vonatkozó szabályok(A költségvetési rendelet 161. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésében említett, az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becsléseket nyilvántartásba vétel céljából meg kell küldeni a számvitelért felelős tisztviselőnek.
(2) Amennyiben a KKK által harmadik személy részére végzett tevékenységek beszerzést foglalnak magukban, úgy a beszerzési eljárásnak meg kell felelnie az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvének.
III. CÍM
(A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET IV. CÍME)
KÜLSŐ FELLÉPÉSEK
1. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
231. cikk
Finanszírozható intézkedések(A költségvetési rendelet 162. cikke)
A költségvetési rendelet második része IV. címének 1. fejezetében említett intézkedésekre vonatkozó előirányzatok finanszírozhatnak különösen beszerzési szerződéseket, támogatásokat, beleértve a kamattámogatásokat, egyedi hiteleket, hitelgaranciát, pénzügyi segítségnyújtást, költségvetési támogatást, valamint a költségvetési támogatás egyéb, egyedi formáit.
2. FEJEZET
Az intézkedések végrehajtása
232. cikk
Finanszírozási megállapodás központi igazgatás mellett(A költségvetési rendelet 166. cikke)
(1) Mielőtt finanszírozási megállapodást kötnek olyan intézkedésre, amely decentralizált igazgatás körébe tartozik, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő irat- és helyszíni ellenőrzésekkel biztosítja, hogy a kedvezményezett harmadik ország által a közösségi pénzeszközök kezelésére felállított igazgatási rendszer teljes mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 164. cikke (1) bekezdésének.
(2) A decentralizált igazgatás keretében kötött valamennyi finanszírozási megállapodás kifejezetten, a megállapodás szerinti decentralizálás fokától függően részleges vagy teljes körű hatállyal megállapít olyan rendelkezéseket, amelyek:
a) biztosítják a költségvetési rendelet 164. cikkének (1) bekezdésében megállapított szempontok betartását;
b) kimondják, hogy amennyiben a költségvetési rendelet 164. cikkének (1) bekezdésében megállapított minimális szempontok nem teljesülnek, úgy a Bizottság felfüggesztheti a megállapodás végrehajtását;
c) meghatározzák a végső elszámolásra vonatkozóan a költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdésében előírt kontradiktórius eljárást, amely a harmadik ország kötelezettségeinek megállapítására alkalmazható;
d) létrehozzák a költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdésében említett és a 42. cikkben meghatározott, pénzügyi korrekciós mechanizmusokat, különösen a beszámítás útján történő beszedést illetően.
233. cikk
Különleges hitelek(A költségvetési rendelet 166. cikke)
Különleges hitellel finanszírozott befektetési projekt esetén a Közösség nevében eljáró Bizottság és a hitelfelvevő hitelszerződést köt.
234. cikk
Bankszámlák(A költségvetési rendelet 166. cikke)
(1) A kedvezményezett állam valutájában történő fizetések lebonyolítására a Bizottság nevében vagy - közös megegyezéssel - a kedvezményezett nevében, euróban vezetett számlákat kell nyitni a kedvezményezett állam pénzügyi intézményénél. A számlák megnevezésének lehetővé kell tennie a kérdéses pénzeszközök azonosítását.
(2) Az (1) bekezdésben említett számlákat a tényleges készpénzigények függvényében kell feltölteni. Az átutalások euróban folynak, amelyet szükség esetén, a 7. és 8. cikkel összhangban át kell váltani a kedvezményezett állam valutájára a fizetés esedékességekor.
3. FEJEZET
Szerződések odaítélése
235. cikk
Épületek bérlése(A költségvetési rendelet 167. cikke)
Az egyetlen olyan ingatlanszerződés, amely külső fellépésekre vonatkozó működési előirányzatból finanszírozható, a bérleti szerződés aláírásakor már meglévő, illetve elkészült épületek bérletére vonatkozó szerződés. Az ilyen szerződéseket a 119. cikkben meghatározottak szerint kell közzétenni.
236. cikk
Fogalommeghatározások(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések körébe tanulmányi és technikai segítségnyújtási szerződések tartoznak.
A tanulmányi szerződés olyan, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, amelyet a szolgáltató köt az ajánlatkérővel, és amely a projektek meghatározásával és előkészítésével kapcsolatos tanulmányokat, megvalósíthatósági tanulmányokat, gazdaságossági és piaci tanulmányokat, műszaki tanulmányokat és ellenőrzéseket foglal magában.
A technikai segítségnyújtási szerződésekben a szolgáltatót tanácsadói szerepre, projekt irányítására vagy felügyeletére, vagy a szerződésben meghatározott szakértő biztosítására kérik fel.
(2) Amennyiben egy harmadik ország megfelelően képzett igazgatási személyzettel rendelkezik a közszektorban működő szervezeti egységeinél, illetve testületeinél, úgy a szerződés végrehajtható közvetlenül e szervezeti egységek vagy testületek ellenőrzése mellett.
237. cikk
A küszöbértékekre vonatkozó különös rendelkezések és a külső szerződések odaítélésére vonatkozó rendelkezések(A költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja)
(1) A 118-121. cikk a fogalommeghatározások kivételével, a 122. cikk (3) és (4) bekezdése, a 123., 126-129. cikk, a 131. cikk (3)-(6) bekezdése, a 139. cikk (2) bekezdése, a 140-146. cikk, valamint a 148., 151. és 152. cikk nem alkalmazandó a költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett ajánlatkérő által vagy nevében kötött beszerzési szerződésekre.
Az e fejezetben foglalt beszerzési rendelkezések végrehajtásáról a Bizottság dönt.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett eljárásokat nem tartják be, úgy a kérdéses művelettel kapcsolatos kiadások nem jogosultak közösségi finanszírozásra.
(3) Az élelmiszersegély vonatkozásában odaítélt szerződésekre a 2519/97/EK bizottsági rendelet [21] különleges rendelkezései vonatkoznak.
(4) E fejezet nem alkalmazandó a költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett ajánlatkérőre, amennyiben a 35. cikkben említett ellenőrzések végrehajtását követően a Bizottság felhatalmazza arra, hogy decentralizált igazgatás mellett saját beszerzési eljárásait alkalmazza.
238. cikk
Beszerzés a költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett ajánlatkérő által(A költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének c) pontja)
(1) E fejezet rendelkezései nem alkalmazandók a költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett ajánlatkérő által végzett beszerzésre.
(2) E fejezet rendelkezései nem alkalmazandók az 1257/96/EK rendelet hatálya alá tartozó tevékenységekre.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett esetekben alkalmazandó különleges beszerzési eljárásokról a Bizottság a 184. cikkben említett elvekkel összhangban dönt.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben említett eljárásokat nem tartják be, úgy a kérdéses művelettel kapcsolatos kiadások nem jogosultak közösségi finanszírozásra.
239. cikk
Közzététel és megkülönböztetésmentesség(A költségvetési rendelet 167. és 168. cikke)
A Bizottság meghozza azon végrehajtási intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a lehető legszélesebb körű részvételt biztosítsa, egyenlő feltételek mellett, a Közösség által finanszírozott szerződések odaítéléséért folytatott versenyben. E célból különös figyelmet kell fordítani:
a) az előzetes tájékoztató hirdetmény, az ajánlati felhívás és az odaítélésről szóló hirdetmény ésszerű időn belüli, megfelelő közzétételének biztosítására;
b) a megkülönböztető gyakorlat vagy olyan műszaki előírások kiküszöbölésére, amelyek gátolhatják a költségvetési rendelet 168. cikkében említett valamennyi természetes és jogi személy egyenlő feltételek melletti széles körű részvételét.
240. cikk
Közzététel(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A nemzetközi versenytárgyalási felhívásokra vonatkozó előzetes tájékoztató hirdetményt áru beszerzésére és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év március 31-éig, építési beruházásra irányuló szerződés esetén pedig a szerződéses projekt jóváhagyását követően a lehető leghamarabb meg kell küldeni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalának.
(2) E fejezet alkalmazásában az ajánlati felhívás közzétételére az alábbiak szerint kerül sor:
a) nemzetközi versenytárgyalási felhívás esetén legalább az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és az interneten;
b) helyi ajánlati felhívás esetén legalább a kedvezményezett állam hivatalos közlönyében, vagy ezzel egyenértékű kiadványban.
Amennyiben az ajánlati felhívást helyi szinten is közzéteszik, annak azonosnak kell lennie az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és az interneten közzétett változattal, és a közzétételnek egyidejűnek kell lennie. A Bizottság felelős az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és az interneten történő közzétételért. A felhívást helyi szinten a kedvezményezett teheti közzé.
(3) Az odaítélésről szóló értesítésre a szerződés aláírását követően kerül sor.
241. cikk
A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésének küszöbértékei és eljárásai(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 167. cikkében említett küszöbértékek és eljárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetén az alábbiak:
a) legalább 200000 euro összegű szerződéseknél: nemzetközi versenytárgyalási felhívás meghívásos eljárással a 122. cikk (2) bekezdésének b) pontja és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;
b) 200000 eurónál kisebb értékű szerződések esetén: a (3) bekezdés szerinti tárgyalásos eljárás, feltéve hogy egy már hatályos keretszerződés alkalmazása lehetetlen, vagy sikertelennek bizonyult.
Az 5000 eurónál kisebb összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett nemzetközi meghívásos eljárásban az ajánlati felhívás közli azon pályázók számát, akiket ajánlattételre felhívnak. Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetén az ajánlattevők száma négy és nyolc közé esik. A tényleges verseny biztosítása érdekében elegendő számú pályázónak kell lehetővé tenni, hogy ajánlatot nyújtson be.
A kiválasztott pályázók jegyzékét a Bizottság internetes honlapján közzé kell tenni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett tárgyalásos eljárás szerint az ajánlatkérő legalább három, általa kiválasztott szolgáltatóról állít össze jegyzéket. Az eljárás korlátozott versenyeztetést foglal magában hirdetmény közzététele nélkül, megnevezése pedig a 124. cikk hatálya alá nem tartozó tárgyalásos eljárás.
Az ajánlatokat a szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel rendelkező értékelő bizottság bontja fel és értékeli. A értékelő bizottság tagjainak alá kell írniuk egy pártatlansági nyilatkozatot.
Ha az ajánlatkérő nem kap legalább három érvényes ajánlatot, úgy az eljárást törölni kell, és újra kell indítani.
(4) Az ajánlatokat csomagban vagy külső borítékban kell megküldeni, amely két különálló, lezárt borítékot tartalmaz, az egyik borítékon "A. boríték - Műszaki ajánlat" és a másikon pedig "B. boríték - Pénzügyi ajánlat" felirattal. A külső borítékon a következők szerepelnek:
a) az ajánlatok benyújtására a dokumentációban megadott cím;
b) hivatkozás az ajánlat alapjául szolgáló versenytárgyalási felhívásra;
c) adott esetben a szerződéses tételek száma, amelyre az ajánlatot benyújtják;
d) a "Nem nyitható fel a hivatalos ajánlatbontás előtt" felirat a dokumentáció nyelvén.
Amennyiben a dokumentáció meghallgatásokat irányzott elő, úgy az értékelő bizottság meghallgathatja a műszakilag elfogadható ajánlatokban javasolt szakértői csoport vezető tagjait, miután a bizottság írásba foglalta előzetes következtetéseit, de még nem döntött véglegesen a műszaki ajánlatok értékeléséről. Ilyen esetben az értékelő bizottság hallgatja meg a szakértőket, amennyiben szakértői csoportot alkotnak, lehetőség szerint együttesen, és a meghallgatásokra olyan szoros időközönként kerül sor, amely lehetővé teszi az összehasonlítást. A meghallgatásokat az értékelő bizottság által korábban eldöntött szabvány modellnek megfelelően hajtják végre, és a meghallgatásra behívott valamennyi szakértőre vagy szakértői csoportra egységesen alkalmazzák azt. A meghallgatás napját és időpontját legalább tíz naptári nappal a megbeszélés előtt közölni kell az ajánlattevőkkel. Vis maior esetén, amely megakadályozza az ajánlattevőt, hogy részt vegyen a meghallgatáson, új napot és időpontot kell vele közölni.
(5) A szerződés odaítélésére vonatkozó szempontok arra szolgálnak, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat kerüljön kiválasztásra.
Az összességében legelőnyösebb ajánlatot a műszaki minőség és az ár közötti 80/20 súlyozási arány alkalmazásával kell kiválasztani. Ennek során:
a) a műszaki ajánlatra adott pontokat meg kell szorozni 0,8-del;
b) az árajánlatra adott pontokat pedig 0,2-del.
242. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén a Bizottság hozzájárulásával, amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárás alkalmazható az alábbi esetekben:
a) amennyiben az ajánlatkérő által előre nem látható és neki nem betudható esetek miatt beálló rendkívüli sürgősség okán nem tarthatók be a költségvetési rendelet 91. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt eljárások határidői;
b) amennyiben a megfelelő szolgáltatásokat közszektorbeli szervek vagy nonprofit intézmények vagy szervezetek végzik, és intézményi jellegű vagy az embereknek szociális téren segítséget nyújtó tevékenységről van szó;
c) a már folyamatban lévő szolgáltatások bővítése esetén, a (2) bekezdésben megállapított feltételekre is figyelemmel;
d) amennyiben az ajánlati eljárás sikertelen volt, azaz minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be; ezen esetben az ajánlati eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő a versenytárgyalás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy az eredeti szerződéses feltételeket nem változtatják meg lényegesen;
e) amennyiben az érintett szerződés versenypályázatot követ, és az alkalmazandó szabályok szerint a sikeres pályázónak vagy a sikeres pályázók egyikének kell odaítélni, amely esetben minden sikeres pályázót meg kell hívni, hogy vegyen részt a tárgyalásokon;
f) amennyiben műszaki okok miatt vagy a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződést csak egy bizonyos szolgáltatónak lehet odaítélni.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a 168. cikk (2) bekezdésében említett válsághelyzetekben végrehajtott műveletek kimerítik a rendkívüli sürgősség esetét. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő adott esetben más érintett, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselővel egyeztetve megállapítja, hogy rendkívüli sürgősség helyzete áll fenn, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére tekintettel rendszeresen felülvizsgálja döntését.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett, folyamatban lévő szolgáltatások bővítésének a következők minősülnek:
a) a főszerződés alá nem tartozó kiegészítő szolgáltatások, amelyek előre nem látható körülmények miatt szükségessé váltak a szerződés teljesítéséhez, feltéve hogy a kiegészítő szolgáltatást műszakilag és gazdaságilag nem lehet elválasztani a főszerződéstől anélkül, hogy komoly hátrányt okozna az ajánlatkérőnek, és a kiegészítő szolgáltatások összevont összege nem haladja meg a főszerződés értékének 50 %-át;
b) egy első szerződés szerint szolgáltatást nyújtó vállalkozóra bízott hasonló szolgáltatások megismétlését jelentő kiegészítő szolgáltatások, feltéve hogy az első szolgáltatás nyújtására ajánlati felhívást tettek közzé, és a projekttel kapcsolatos új szolgáltatásokra vonatkozó tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségét, valamint a becsült költséget világosan feltüntette az első szolgáltatásra közzétett ajánlati felhívás.
A szerződés egyszeri kiterjesztése a korábbi szerződés értékét és tartamát meg nem haladó értékre és tartamra lehetséges.
243. cikk
Az áru beszerzésére irányuló szerződés odaítélésére vonatkozó küszöbértékek és eljárások(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 167. cikkében említett küszöbértékek és eljárások az áru beszerzésére irányuló szerződés esetén az alábbiak:
a) legalább 150000 euro összegű szerződéseknél: nemzetközi versenytárgyalási felhívás nyílt eljárásra a 122. cikk (2) bekezdésének a) pontja és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;
b) legalább 30000 euro, de 150000 eurónál kisebb összegű szerződéseknél: helyi nyílt versenytárgyalási felhívás a 122. cikk (2) bekezdésének a) pontja és a 240. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében;
c) 30000 eurónál kisebb összegű szerződéseknél: tárgyalásos eljárás a (2) bekezdés értelmében.
Az 5000 eurónál kisebb összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett tárgyalásos eljárás szerint az ajánlatkérő legalább három, általa kiválasztott szállítóról állít össze jegyzéket. Az eljárás korlátozott versenyeztetést foglal magában hirdetmény közzététele nélkül, megnevezése pedig a 124. cikk hatálya alá nem tartozó tárgyalásos eljárás.
Az ajánlatokat a szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel rendelkező értékelő bizottság bontja fel és értékeli. A értékelő bizottság tagjainak alá kell írniuk egy pártatlansági nyilatkozatot.
Ha az ajánlatkérő nem kap legalább három érvényes ajánlatot, úgy az eljárást meg kell szüntetni, és újra kell indítani.
(3) Minden műszaki és pénzügyi ajánlatot lezárt borítékba kell helyezni, amelyet csomagban vagy egy külső borítékban kell megküldeni. A belső borítékon a következők szerepelnek:
a) az ajánlatok benyújtására a dokumentációban megadott cím;
b) hivatkozás az ajánlat alapjául szolgáló versenytárgyalási felhívásra;
c) adott esetben a szerződéses tételek száma, amelyre az ajánlatot benyújtják;
d) a "Nem nyitható fel a hivatalos ajánlatbontás előtt" felirat a dokumentáció nyelvén.
Az ajánlati dokumentációban megjelölt napon és időpontban az értékelő bizottság nyilvánosan bontja fel az ajánlatokat. A nyilvános ajánlatbontáskor nyilvánosságra kell hozni az ajánlattevők nevét, az ajánlott árat, a szükséges ajánlati biztosítékok nyújtását és minden olyan egyéb formalitást, amelyet az ajánlatkérő megfelelőnek tart.
(4) Áru beszerzésére irányuló olyan szerződések esetén, amelyek vevőszolgálatra nem terjednek ki, az egyetlen odaítélési szempont az ár.
Amennyiben a vevőszolgálatra vagy képzésre vonatkozó javaslatok különösen fontosak, úgy az összességében legelőnyösebb ajánlatot kell kiválasztani, kellő figyelemmel a kínált szolgáltatás műszaki minőségére és az ajánlott árra.
244. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása áru beszerzésére irányuló szerződés esetén(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) Az áru beszerzésére irányuló szerződések esetén a Bizottság hozzájárulásával, amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárás alkalmazható az alábbi esetekben:
a) amennyiben az ajánlatkérő által előre nem látható és neki nem betudható esetek miatt beálló rendkívüli sürgősség okán nem tarthatók be a költségvetési rendelet 91. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt eljárások határidői;
b) amennyiben az áru jellege vagy különös jellemzője ezt indokolják, például, ha a szerződés teljesítését kizárólag szabadalmak, illetve szabadalmak alkalmazására vonatkozó licenciák tulajdonosainak tartják fenn;
c) olyan, az eredeti szállító által teljesített pótbeszerzésnél, amely a szokásos gyakorlat szerint beszerzett eszközök és berendezések részleges pótlására, vagy meglévő eszközök és berendezések bővítésére irányul, amennyiben a szállító személyében bekövetkező változás olyan berendezés beszerzésére kényszerítené az ajánlatkérőt, amely eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és amely inkompatibilitást vagy aránytalan műszaki problémákat idézne elő a működésben és a karbantartásban;
d) amennyiben az ajánlati eljárás sikertelen volt, azaz nem nyújtottak be minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot. Ilyen esetben az ajánlati eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő a versenytárgyalás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy az eredeti szerződési feltételek nem változnak lényegesen.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a 168. cikk (2) bekezdésében említett válsághelyzetben végrehajtott műveletek kimerítik a rendkívüli sürgősség esetét. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő adott esetben más érintett, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselővel egyeztetve megállapítja, hogy rendkívüli sürgősség helyzete áll fenn, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére tekintettel rendszeresen felülvizsgálja döntését.
245. cikk
Az építési beruházásra irányuló szerződés odaítélésére vonatkozó küszöbértékek és eljárások(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 167. cikkében említett küszöbértékek és eljárások az építési beruházásra irányuló szerződés esetén az alábbiak:
a) legalább 5000000 euro összegű szerződéseknél:
i. elvben nemzetközi versenytárgyalási felhívás nyílt eljárásra a 122. cikk (2) bekezdésének a) pontja és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;
ii. kivételes esetben bizonyos beruházások jellemzőinek figyelembevételével és a Bizottság hozzájárulása mellett nemzetközi versenytárgyalási felhívás meghívásos eljárásra a 122. cikk (2) bekezdésének b) pontja és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;
b) legalább 300000 euro, de 5000000 eurónál kisebb összegű szerződéseknél: helyi nyílt versenytárgyalási felhívás a 122. cikk (2) bekezdésének b) pontja és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;
c) 300000 eurónál kisebb összegű szerződéseknél: tárgyalásos eljárás a (2) bekezdés értelmében.
Az 5000 eurónál kisebb összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett tárgyalásos eljárás szerint az ajánlatkérő legalább három, általa kiválasztott szállítóról állít össze jegyzéket. Az eljárás korlátozott versenyeztetést foglal magában hirdetmény közzététele nélkül, megnevezése pedig a 124. cikk hatálya alá nem tartozó tárgyalásos eljárás.
Az ajánlatokat a szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel rendelkező értékelő bizottság bontja fel és értékeli. A értékelő bizottság tagjainak alá kell írniuk egy pártatlansági nyilatkozatot.
Ha az ajánlatkérő nem kap legalább három érvényes ajánlatot, úgy az eljárást törölni kell, és újra kell indítani.
(3) A kiválasztási szempontok egyike, hogy az ajánlattevő alkalmas legyen arra, hogy hasonló szerződéseket hajtson végre, különös tekintettel az előző években végrehajtott beruházásokra. Az ilyen módon történő kiválasztás esetén, mivel az el nem fogadható ajánlatokat már kiszűrték, az egyetlen odaítélési szempont az ár.
(4) Minden műszaki és pénzügyi ajánlatot lezárt borítékba kell helyezni, amelyet csomagban vagy egy külső borítékban kell megküldeni. A belső borítékon a következők szerepelnek:
a) az ajánlatok benyújtására a dokumentációban megadott cím;
b) hivatkozás az ajánlat alapjául szolgáló versenytárgyalási felhívásra;
c) adott esetben a szerződéses tételek száma, amelyre az ajánlatot benyújtják;
d) a "Nem nyitható fel a hivatalos ajánlatbontás előtt" felirat a dokumentáció nyelvén.
Az ajánlati dokumentációban megjelölt napon és időpontban az értékelő bizottság nyilvánosan bontja fel az ajánlatokat. A nyilvános ajánlatbontáskor nyilvánosságra kell hozni az ajánlattevők nevét, az ajánlott árat, a szükséges ajánlati biztosíték nyújtását és minden olyan egyéb formalitást, amelyet az ajánlatkérő megfelelőnek tart.
246. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása építési beruházásra irányuló szerződés esetén(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) Építési beruházásra irányuló szerződés esetén a Bizottság hozzájárulásával, amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárás alkalmazható az alábbi esetekben:
a) amennyiben az ajánlatkérő által előre nem látható és neki nem betudható esetek miatt beálló rendkívüli sürgősség okán nem tarthatók be a költségvetési rendelet 91. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt eljárások határidői;
b) olyan kiegészítő munkák esetén, amelyek nem szerepelnek az eredetileg megkötött szerződésben, de amelyek előre nem látható körülmények miatt szükségessé váltak a szerződésben leírt munkák teljesítéséhez, a (2) bekezdésben megállapított feltételek szerint;
c) amennyiben az ajánlati eljárás sikertelen volt, azaz nem nyújtottak be minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot. Ilyen esetben az ajánlati eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő a versenytárgyalás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy az eredeti szerződési feltételek nem változnak lényegesen.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a 168. cikk (2) bekezdésében említett válsághelyzetekben végrehajtott műveletek kimerítik a rendkívüli sürgősség esetét. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő adott esetben más érintett, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselővel egyeztetve megállapítja, hogy rendkívüli sürgősség helyzete áll fenn, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére tekintettel rendszeresen felülvizsgálja döntését.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett kiegészítő építési beruházásokat a már folyamatban lévő beruházást végző vállalkozónak kell odaítélni:
a) amennyiben a kiegészítő beruházás műszakilag vagy gazdaságilag nem különíthető el a főszerződéstől anélkül, hogy komoly hátrányt okozna az ajánlatkérőnek; vagy
b) amennyiben az ilyen beruházás, noha az eredeti szerződés teljesítésétől elkülöníthető, elengedhetetlenül szükséges a teljesítéshez;
c) amennyiben a kiegészítő beruházásra odaítélt szerződések összértéke nem haladja meg a főszerződés összegének 50 %-át.
247. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása ingatlanszerződés esetén(A költségvetési rendelet 167. cikke)
A 235. cikkben említett ingatlanszerződéseket a Bizottság előzetes hozzájárulásával, amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, tárgyalásos eljárásban lehet odaítélni, a helyi piac felmérése után.
248. cikk
A beszerzési eljárás kiválasztása vegyes szerződések esetén(A költségvetési rendelet 167. cikke)
A szolgáltatásnyújtást és áru beszerzését vagy építési beruházást egyaránt magában foglaló szerződés esetén az ajánlatkérő, a Bizottság hozzájárulásával, amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, határozza meg az alkalmazandó küszöbértékeket és eljárásokat, a relatív érték és a szerződés különböző alkotórészeinek működési jelentősége alapján meghatározott elsődleges szempontok függvényében.
249. cikk
Versenytárgyalási dokumentáció(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A 130. cikkben említett versenytárgyalási dokumentációt a bevált nemzetközi gyakorlat alapján és a közzétételre, valamint az ajánlatkérő és az ajánlattevő közötti kapcsolattartásra vonatkozó e fejezet rendelkezéseivel összhangban kell összeállítani.
(2) Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetén a versenytárgyalási dokumentációnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) utasítások az ajánlattevőknek, beleértve a következőket:
i. a szerződés típusa;
ii. az odaítélési szempontok és azok súlyozása;
iii. meghallgatások lehetősége és azok ütemezése;
iv. megengedett-e különböző változatok benyújtása;
v. az alvállalkozás engedélyezett aránya;
vi. a szerződéshez rendelkezésre álló maximális költségvetés;
vii. az ajánlattétel pénzneme;
b) a kiválasztott pályázók felsorolása (megemlítve a szövetkezés tilalmát);
c) a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés általános feltételei;
d) az általános feltételeket kiterjesztő vagy kiegészítő, illetve azoktól eltérő különös feltételek;
e) megbízási feltételek, amelyek jelzik a projekt ütemezését és azon időpontokat, amikor a tervek szerint a főszakértőknek rendelkezésre kell állniuk;
f) árjegyzék (az ajánlattevőnek kell kitölteni);
g) ajánlati nyomtatvány;
h) szerződési nyomtatvány;
i) banki (vagy hasonló) garanciára vonatkozó nyomtatvány az előfinanszírozás kifizetéséhez.
(3) Áru beszerzésére irányuló szerződések esetén a versenytárgyalási dokumentációnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) utasítások az ajánlattevőknek, beleértve a következőket:
i. kiválasztási és odaítélési szempontok;
ii. megengedett-e különböző változatok benyújtása;
iii. az ajánlattétel pénzneme;
b) az áru beszerzésére irányuló szerződés általános feltételei;
c) az általános feltételeket kiterjesztő vagy kiegészítő, illetve azoktól eltérő különös feltételek;
d) technikai melléklet, amely tartalmaz minden tervet, műszaki előírást, valamint a szerződés teljesítésének tervezett ütemezését;
e) árjegyzék (az ajánlattevőnek kell kitölteni);
f) ajánlati nyomtatvány;
g) szerződési nyomtatvány;
h) bank (vagy hasonló) garanciára vonatkozó nyomtatvány:
i. az ajánlathoz;
ii. az előlegfizetésekhez;
iii. a kifogástalan teljesítéshez.
(4) Építési beruházásra irányuló szerződések esetén a versenytárgyalási dokumentációnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) utasítások az ajánlattevőknek, beleértve a következőket:
i. kiválasztási és odaítélési szempontok;
ii. megengedett-e különböző változatok benyújtása; valamint
iii. az ajánlattétel pénzneme;
b) az építési beruházásra irányuló szerződés általános feltételei;
c) az általános feltételeket kiterjesztő vagy kiegészítő, illetve azoktól eltérő különös feltételek;
d) technikai mellékletek, amelyek tartalmaznak minden tervet, műszaki előírást, valamint a szerződés teljesítésének tervezett ütemezését;
e) árjegyzék (az ajánlattevő tölti ki) és az árak részletezése;
f) ajánlati nyomtatvány;
g) szerződési nyomtatvány;
h) bank (vagy hasonló) garanciára vonatkozó nyomtatvány:
i. az ajánlathoz;
ii. az előlegfizetésekhez;
iii. a kifogástalan teljesítéshez.
(5) Ellentmondás esetén a (2) bekezdés d) pontjában, a (3) bekezdés c) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett különös feltételek hatálytalanítják az általános feltételeket.
250. cikk
Biztosítékok(A költségvetési rendelet 102. és 167. cikke)
(1) A 150. cikktől eltérve az előzetes biztosítékokat euróban vagy azon szerződés valutájában kell megadni, amelyre vonatkoznak.
(2) Az ajánlatkérő e fejezet értelmében ajánlattételi biztosítékot kérhet, amely az áru beszerzésére és az építési beruházásra irányuló szerződések esetén a szerződés teljes értékének 1-2 %-át teszi ki; a biztosíték megfelel a 150. cikk rendelkezéseinek. A biztosítékot a szerződés odaítélésekor fel kell szabadítani. A biztosítékot vissza kell tartani, amennyiben egy másik ajánlat határidőre való beérkezése után a benyújtott ajánlat visszavonásra kerül.
(3) A 150000 eurót meghaladó előfinanszírozás kifizetése biztosítékhoz kötött. A biztosíték felszabadítása akkor és olyan ütemben történik, amikor és ahogyan az előfinanszírozás összegét levonják a vállalkozó javára a szerződés feltételei szerint teljesített időközi vagy záró kifizetésekből.
(4) Az ajánlattevő teljesítési biztosítékot nyújt az áru beszerzésére és az építési beruházásra irányuló szerződés aláírásakor a versenytárgyalási dokumentációban meghatározott összegre, amely legfeljebb a szerződés összértékének 10 %-a lehet. E biztosíték legalább a beszerzett áru, illetve a végrehajtott építési beruházás végleges átvételéig marad érvényes. A szerződés nem megfelelő teljesítése esetén a teljes biztosíték visszatartásra kerül.
251. cikk
Eljárási határidők(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) Az ajánlatoknak legkésőbb az ajánlati felhívásban megadott időpontban be kell érkezniük az ajánlattevő címére. Az ajánlatok és a részvételi kérelmek benyújtására az ajánlatkérő által meghatározott határidőnek kellően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy valamennyi érdeklődő számára elegendő időt biztosítson az ajánlat előkészítésére és benyújtására.
Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén a versenytárgyalási felhívás feladásának és az ajánlatok benyújtásának végső időpontja között ötven napnak kell eltelnie. Sürgős esetben azonban, a Bizottság előzetes engedélyével, más határidő is engedélyezhető.
(2) Az ajánlattevők legfeljebb huszonegy nappal az ajánlatok benyújtásának végső időpontja előtt írásban kérdéseket tehetnek fel. Az ajánlatkérő legkésőbb az ajánlatok beadási határideje előtt tizenegy nappal megválaszolja a kérdéseket.
(3) Nemzetközi meghívásos eljárás esetén az ajánlatok benyújtási határideje legalább harminc nap az ajánlati felhívás közzétételétől számítva. Az ajánlatkérő levél elküldésének napjától az ajánlatok benyújtásának végső határidejéig legalább ötven napnak kell eltelnie. Egyes rendkívüli esetekben azonban, a Bizottság előzetes engedélyével, más határidő is engedélyezhető.
(4) Nemzetközi nyílt eljárás során az ajánlatok benyújtásának határideje az ajánlati felhívás elküldésének napjától számítva legalább:
a) 90 nap építési beruházásra irányuló szerződés; és
b) 60 nap áru beszerzésére irányuló szerződés esetén.
Egyes rendkívüli esetekben azonban, a Bizottság előzetes engedélyével, más határidő is engedélyezhető.
(5) Helyi nyílt eljárás során az ajánlatok benyújtásának határideje az ajánlati felhívás közzétételének napjától számítva legalább:
a) 60 nap építési beruházásra irányuló szerződés; és
b) 30 nap áru beszerzésére irányuló szerződés esetén.
Egyes rendkívüli esetekben azonban, a Bizottság előzetes engedélyével, más határidő is engedélyezhető.
(6) A 241. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, a 243. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 245. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett tárgyalásos eljárásban a pályázóknak legalább harminc nap áll rendelkezésükre az ajánlati felhívást tartalmazó levél feladásának időpontjától arra, hogy ajánlatukat benyújtsák.
(7) Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén az ajánlatok érvényességi ideje kilencven naptári nap az ajánlatok benyújtásának határidejétől számítva. Kivételes esetekben, az érvényesség lejárta előtt az ajánlatkérő felkérheti az ajánlattevőt, hogy hosszabbítsa meg az érvényességi időszakot meghatározott számú nappal, amely azonban nem haladhatja meg a negyven naptári napot. Az ajánlattevő, akinek az ajánlatát kiválasztották, az ajánlat érvényességét a szerződés odaítéléséről szóló értesítéstől számított további hatvan naptári napig fenntartja.
(8) Áru beszerzésére irányuló szerződés esetén az ajánlatok érvényességi ideje kilencven naptári nap az ajánlatok benyújtásának határidejétől számítva. Kivételes esetekben, az érvényesség lejárta előtt az ajánlatkérő felkérheti az ajánlattevőt, hogy hosszabbítsa meg az érvényességi időszakot meghatározott számú nappal, amely azonban nem haladhatja meg a negyven naptári napot. Az ajánlattevő, akinek az ajánlatát kiválasztották, az ajánlat érvényességét a szerződés odaítéléséről szóló értesítéstől számított további hatvan naptári napig fenntartja.
(9) Építési beruházásra irányuló szerződés esetén az ajánlatok érvényességi ideje kilencven naptári nap az ajánlatok benyújtásának határidejétől számítva. Kivételes esetekben, az érvényesség lejárta előtt az ajánlatkérő felkérheti az ajánlattevőt, hogy hosszabbítsa meg az érvényességi időszakot meghatározott számú nappal, amely azonban nem haladhatja meg a negyven naptári napot. Az ajánlattevő, akinek az ajánlatát kiválasztották, az ajánlat érvényességét a szerződés odaítéléséről szóló értesítéstől számított további hatvan naptári napig fenntartja.
(10) Az (1)-(9) bekezdésben meghatározott határidőket naptári napban kell megadni.
252. cikk
Értékelő bizottság(A költségvetési rendelet 167. cikke)
(1) A követelményeknek megfelelő valamennyi részvételi kérelmet és ajánlatot megfelelő bizottság értékel és rangsorol az előzetesen közzétett kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontok alapján. A bizottság páratlan számú, de legalább három személyből áll, akik rendelkeznek az ajánlatok értékeléséhez szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel.
(2) Amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, úgy rendszeresen tájékoztatni kell. Továbbá, minden esetben meg kell hívni megfigyelőként az ajánlatok bontására és értékelésére, és minden ajánlatból kapnia kell egy másolatot. Az ajánlatkérő elküldi a Bizottságnak az ajánlatok értékelésének eredményét és a szerződés odaítélésére vonatkozó javaslatot, kérve a Bizottság hozzájárulását. A hozzájárulás kézhezvételét követően az ajánlatkérő aláírja a szerződéseket, és elküldi azokat a Bizottságnak.
(3) Kizárásra kerülnek azon ajánlatok, amelyek nem tartalmazzák a dokumentációban előírt valamennyi lényeges tételt, vagy amelyek nem felelnek meg a megállapított különös követelményeknek.
(4) A 139. cikkben említett, kirívóan alacsony árajánlatok esetén a bizottság bekéri az ajánlat összeállítására vonatkozó, szükséges magyarázatokat.
4. FEJEZET
Támogatások
253. cikk
Teljes finanszírozás(A költségvetési rendelet 169. cikke)
(1) A költségvetési rendelet 109. cikkében említett, a támogatásokkal kapcsolatos társfinanszírozási követelménytől eltérve valamely intézkedés teljes finanszírozása az alábbi esetekben engedélyezhető, kivéve, ha az alap jogi aktus tiltja azt:
a) humanitárius segítségnyújtás, beleértve a menekülteknek, illetve a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyeknek, valamint a rehabilitáció és az aknamentesítés céljából nyújtott segítséget;
b) a 168. cikk szerinti válsághelyzetekben nyújtott segítség;
c) az emberek egészségének és alapvető jogainak védelmére vonatkozó intézkedések;
d) harmadik országokkal kötött finanszírozási megállapodásból eredő intézkedések vagy a 43. cikk értelmében nemzetközi szervezetekkel közösen végrehajtott intézkedések.
(2) A társfinanszírozási megállapodástól az (1) bekezdésben előírtak szerinti eltérés esetén meg kell indokolni az eltérést a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos támogatás odaítélésére vonatkozó döntésben.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek ki kell tudnia mutatni, hogy a teljes finanszírozás alapvetően fontos a kérdéses intézkedés végrehajtásához.
5. FEJEZET
Előlegszámlák és leltár
254. cikk
Előlegszámlák létrehozása(A költségvetési rendelet 63. cikke)
Meghatározott típusú kiadások kifizetésére a költségvetési rendelet 63. cikkével összhangban egy vagy több előlegszámla létesíthető a Közösségen kívül valamennyi helyi szervnél. Ilyen helyi szervnek minősül például a Közösség harmadik országbeli küldöttsége, képviselete vagy kirendeltsége.
Az előlegszámlák létrehozásáról szóló döntésnek tartalmaznia kell a számla működésére vonatkozó feltételeket a 67. cikkel összhangban, valamint az egyes helyi szervek egyedi igényei alapján.
255. cikk
A számlakezelésre felhatalmazott személyek(A költségvetési rendelet 62. cikke)
Minden intézmény megállapítja azon feltételeket, amelyek szerint az általa kijelölt és a 254. cikkben említett helyi szerveknél számlakezelésre felhatalmazott személyzet jogosult a helyi pénzügyi intézményekkel közölni a nevét és aláírási címpéldányát.
256. cikk
Leltár és az értékesítés közzététele(A költségvetési rendelet 138. cikke)
(1) Küldöttségek esetén a Közösségek tulajdonában lévő ingóvagyonra vonatkozó leltárt helyileg kell vezetni. A leltárt rendszeresen meg kell küldeni a központi szervezeti egységeknek az egyes intézmények által elfogadott szabályokkal összhangban.
Az ingó vagyontárgyakat, amelyeknek az egyes küldöttségekhez történő szállítása folyamatban van, ideiglenes nyilvántartásba kell venni, mielőtt felvételre kerülnének az állandó leltárba.
(2) A küldöttségek ingóvagyonának értékesítésére vonatkozó közzététel a helyi szokások szerint történik.
IV. CÍM
(A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET V. CÍME)
EURÓPAI HIVATALOK
257. cikk
Hatály(A költségvetési rendelet 171. cikke)
A költségvetési rendelet 171. cikkében említett hivatalok a következők:
a) az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala;
b) az Európai Csaláselleni Hivatal;
c) az Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatala;
d) az Egyedi Jogosultságok Kezelésének és Kifizetésének Hivatala;
e) a brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, valamint a luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal.
Egy vagy több intézmény további hivatalokat állíthat fel, feltéve hogy megfelelő költség-haszon elemzés támasztja alá az intézkedést, amely garantálja a közösségi tevékenységek átláthatóságát.
258. cikk
A Hivatalos Kiadványok Hivatalára vonatkozó különös szabályok(A költségvetési rendelet 171. cikke)
A Hivatalos Kiadványok Hivatala tekintetében valamennyi intézmény fenntartja magának az engedélyezés hatáskörét minden olyan előirányzatra terhelt kiadással kapcsolatban, amely a Hivatal által külső szervekre bízott munkák közzétételére vonatkozik. Az ilyen kiadványok értékesítéséből befolyt nettó jövedelmet célhoz kötött bevételként, a költségvetési rendelet 18. cikkével összhangban, újra fel kell használnia azon intézménynek, amely a kiadványok szerzője.
259. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő egyes feladatainak átruházása(A költségvetési rendelet 172. cikke)
A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az érintett hivatal igazgatási bizottságának javaslata alapján a hivatal személyzetének egyik tagjára ruházhatja saját feladatai közül azon, a bevételek beszedésével és kiadások kifizetésével kapcsolatos tevékenységeket, amelyeket közvetlenül a kérdéses hivatal hajt végre.
260. cikk
Pénztárkészlet - bankszámlák(A költségvetési rendelet 172. cikke)
Az intézményközi hivatal készpénzigényeinek kielégítésére céljából a Bizottság saját nevében bankszámlákat vagy postai átutalási számlákat nyithat az igazgatási bizottság javaslata alapján.
A számlákat rendszeresen fel kell tölteni a Bizottság által eszközölt befizetésekkel, amelyeket a kérdéses hivataltól érkező pénzlehívások nyomán hajt végre. Az ilyen befizetések nem haladhatják meg az e célra a közösségi költségvetésben az aktuális évre bejegyzett előirányzatok teljes összegét.
Minden pénzügyi év végén a kérdéses hivatal és a Bizottság egyezteti és korrigálja a tárgyévi záró pénztárkészletet.
261. cikk
Végrehajtási szabályok(A költségvetési rendelet 175. cikkének (1) bekezdése)
Az egyes hivatalok igazgatási bizottságai által a költségvetési rendelet 175. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított végrehajtási szabályoknak mindenben meg kell felelniük e rendeletnek.
V. CÍM
(A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET VI. CÍME)
IGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK
262. cikk
Hatály(A költségvetési rendelet 177. cikke)
Az e cím hatálya alá tartozó igazgatási előirányzatokat a 27. cikk tartalmazza.
263. cikk
Ingatlanügyletek(A költségvetési rendelet 179. cikkének (3) bekezdése)
Mielőtt a költségvetési rendelet 179. cikkének (3) bekezdésében említett szerződéseket megkötné, minden intézmény jelentést nyújt be a költségvetési hatóságnak, amely tartalmaz valamennyi lényeges információt a tervezett műveletekre vonatkozóan, továbbá tartalmazza azok költségvetést terhelő költségét az aktuális és a későbbi pénzügyi években, indokolását a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás tekintetében, és hatását a pénzügyi tervre.
Az érintett intézmény egyidejűleg tájékoztatja a költségvetési hatóságot az ingatlanprojektek általa tervezett ütemezéséről.
264. cikk
Bérleti kauciók(A költségvetési rendelet 177. cikke)
A Bizottság bankgarancia, vagy a Bizottság és a bérbeadó nevére szóló, zárolt bankszámlán euróban elhelyezett letét formájában biztosíthat bérleti kauciót, a kellően indokolt esetek kivételével.
265. cikk
Az intézmények személyzetének és egyéb tagjainak nyújtott kölcsönök(A költségvetési rendelet 177. cikke)
Az intézmények személyzetének és egyéb tagjainak a személyzeti szabályzatban megállapított feltételekkel összhangban nyújtható előleg.
HARMADIK RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
266. cikk
A kutatási előirányzatok átcsoportosítása(A költségvetési rendelet 160. cikke)
A 229. cikk (2)-(5) bekezdésében említett, a kutatás területén végzett közvetlen és közvetett tevékenységek esetén a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó előirányzatok átcsoportosítására az 1977. december 21-i költségvetési rendelet 95. cikkének első és második bekezdése alkalmazandó.
267. cikk
A garanciaszámlák felszámolása
(1) A számvitelért felelős tisztviselő, vagy az alárendelt számvitelért felelős tisztviselő nevében az általános elszámolás körében vezetett azon garanciaszámla, amelyen az 1977. december 21-i költségvetési rendelet 75. cikke szerint nyújtott külön juttatások jóváírásra kerültek, pozitív egyenlegét azt követően kell kifizetni az intézmény döntése alapján az érintett személyeknek, illetve jogutódjaiknak, hogy azok a számvitelért felelős tisztviselő véleményével összhangban - amennyiben ő személyesen nem érintett - mentesítést kaptak a 2001-es és 2002-es pénzügyi évre.
(2) Az előlegelszámoló tisztviselő nevében az általános elszámolásban vezetett azon garanciaszámla, amelyen az 1977. december 21-i költségvetési rendelet 75. cikke szerint nyújtott külön juttatások jóváírásra kerültek, pozitív egyenlegét a számvitelért felelős tisztviselő és az érintett, engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetértésével és ellenőrzését követően kell kifizetni az érintett személyeknek, illetve jogutódjaiknak.
(3) A garanciaszámlán az Európai Központi Bank fő refinanszírozási műveleteire érvényes havi kamatlábak éves átlagának megfelelő és az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett kamat kerül jóváírásra euróban, a felszámolás időpontjáig.
268. cikk
A 2003. január 1-je előtt keletkezett kötelezettségvállalások, illetve esedékessé váló követelések becsült összegének átszámítása euróra(A költségvetési rendelet 16. cikke)
A 2003. január 1-je előtt eurótól eltérő valutában keletkezett és a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésében említett költségvetési kötelezettségvállalásokat és esedékessé váló követelésekre vonatkozó becsléseket legkésőbb 2003. június 1-jéig át kell váltani euróra a 7. cikkben említett, 2003. január 1-jén érvényes árfolyam szerint.
269. cikk
Az előcsatlakozási támogatás decentralizált kezelése(A költségvetési rendelet 53. cikke)
A 3906/89/EGK tanácsi rendeletben [22] és az 555/2000/EK tanácsi rendeletben [23] említett előcsatlakozási támogatással kapcsolatban a 35. cikkben megállapított előzetes ellenőrzésre vonatkozó szabályok nem érintik az egyes jelölt országokban már működő decentralizált igazgatást.
II. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
270. cikk
A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek(A költségvetési rendelet 185. cikke)
Azon szervek, amelyek a közösségi költségvetésre terhelt tényleges támogatásban részesülnek, és szerepelnek a Bizottság által összeállított és az egyes pénzügyi évekre szóló előzetes költségvetési tervezethez csatolt jegyzéken, a költségvetési rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében, 46. cikke (1) bekezdésének (3) d) pontjában és 185. cikkében említett kötelezettségek hatálya alá tartoznak.
271. cikk
A küszöbértékek és egyéb összegek frissítése
(1) A 67., 128., 129., 151., 152., 173., 180., 181., 222. és 226. cikkben megállapított küszöbértékeket és egyéb összegeket háromévente frissíteni kell a Közösségen belüli fogyasztói árindex mozgása alapján.
(2) A 157. cikk b) pontjában és a 158. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett küszöbértékeket a beszerzési szerződések tekintetében kétévente kell kiigazítani a 92/50/EGK irányelv 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja, a 93/37/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja és a 93/36/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint.
(3) A Bizottság, amely az (1) és (2) bekezdésben meghatározott ütemterv és szempontok szerint állapítja meg az új összegeket és küszöbértékeket, értesíti a többi intézményt, és gondoskodik ezen összegek és küszöbértékek közzétételéről az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
272. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 3418/93/Euratom, ESZAK, EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozások e rendeletre való hivatkozásnak minősülnek.
273. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet 2003. január 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2002. december 23-án.