A Bizottság 1520/2000/EK rendelete
(2000. július 13.)
a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,
mivel:
(1) A legutóbb a 701/2000/EK rendelettel [2] módosított, 1994. május 30-i 1222/94/EK bizottsági rendelet [3] megállapította a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre nyújtott export-visszatérítés biztosítására vonatkozó rendszer alkalmazásának közös részletes szabályait, valamint az e visszatérítések összegének meghatározására szolgáló kritériumokat. Mivel ez a rendelet már tizenötször módosult, az 1222/94/EK rendeletet most az újabb változtatások alkalmával az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.
(2) A tojás, a gabonafélék, a rizs, a tej és tejtermékek, valamint a cukor közös piacszervezéseire vonatkozó rendeletek előírásai szerint az ahhoz szükséges mértékig, hogy a szóban forgó mezőgazdasági termékek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő bizonyos feldolgozott áruk formájában az ilyen termékekre a világpiacon érvényes árfolyamok vagy árak alapján kerülhessenek exportra, az ilyen árfolyamok, illetve árak, valamint az Európai Unióban érvényes árak közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.
(3) A 800/1999/EK bizottsági rendelet [4] meghatározza a Szerződés I. mellékletében nem szereplő árucikkek formájában exportált bizonyos mezőgazdasági termékek export-visszatérítéseinek biztosítására vonatkozó általános szabályokat, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokat. Pontosítani kell azonban e rendelkezések alkalmazásának módját az I. mellékletben nem szereplő árucikkekre vonatkozóan.
(4) A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodáshoz csatolt Mezőgazdasági Megállapodás 11. cikke meghatározza, hogy a Szerződés I. mellékletében nem szereplő árucikkekbe bedolgozott mezőgazdasági termékek exportjára biztosított visszatérítések nem haladhatják meg azokat a visszatérítéseket, amelyeket ezen termékek változatlan állapotban történő exportja esetén fizetnének. A visszatérítés mértékének megállapításánál, valamint a megfeleltetési szabályok meghatározásánál ezt figyelembe kell venni.
(5) A burgonyakeményítő megfelel a kukoricakeményítőnek. Azokban a piaci helyzetekben azonban, amikor a burgonyakeményítő ára jelentősen alacsonyabb a kukoricakeményítőénél, lehetővé kell tenni egy specifikusan a burgonyakeményítőre vonatkozó visszatérítési mérték meghatározását.
(6) A szóban forgó árucikkek származhatnak közvetlenül az alaptermékekből, az alaptermékek feldolgozásából nyert termékekből, illetve az e kategóriák valamelyikének megfeleltetett termékekből. Minden ilyen esetben az export-visszatérítés összegének meghatározására szabályokat kell megállapítani.
(7) Számos olyan árucikk képezi rendszeres kiviteli forgalom tárgyát, amelyet egy adott vállalkozás pontosan meghatározott technikai feltételek alapján, állandó tulajdonságokkal és minőséggel állít elő. Az export-ügyintézés megkönnyítésére az ilyen árucikkekre vonatkozóan egy egyszerűsített eljárást kell bevezetni, amelynek során a gyártó közli a hatáskörrel rendelkező hatósággal az árucikkek gyártási feltételeire vonatkozó azon információkat, amelyeket ez utóbbi hatóság szükségesnek tart.
(8) A legtöbb exportált árucikk mezőgazdaságitermék-tartalma változik. Ezért a visszatérítés összegét az exportált árucikkek előállítása során ténylegesen felhasznált mezőgazdasági termékek mennyiségei alapján kell meghatározni. Bizonyos egyszerű és viszonylag állandó összetételű árucikkekre azonban az ügyintézés megkönnyítése érdekében a visszatérítés összegét a mezőgazdasági termékek rögzített mennyiségei alapján kell meghatározni. Amennyiben ezeket a mennyiségeket a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál nyilvántartják, úgy rendelkezni kell az ilyen nyilvántartás évenkénti felülvizsgálatáról, annak érdekében, hogy csökkentsék azt a kockázatot, amely a szóban forgó árucikkek előállításához használt termékek mennyiségében bekövetkezett változás bejelentésének elmulasztásából fakad.
(9) Arra vonatkozó bizonyíték hiányában, hogy a legutóbb a 87/1999/EK rendelettel [5] módosított, az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/76/EGK tanácsi rendeletnek a gabona- illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet [6] alapján, illetve a legutóbb a 2074/98/EK bizottsági rendelettel [7] módosított, a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítésre vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1986. március 25-i 1010/86/EGK tanácsi rendelet [8] alapján nem nyújtottak termelési visszatérítést, az export-visszatérítést csökkenteni kell a kiviteli nyilatkozat elfogadásának napján érvényes termelési visszatérítés összegével. Ez az egyetlen rendszer, amely kizárja a csalás lehetőségét.
(10) A legutóbb a 2026/83/EGK rendelettel [9] módosított, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítés előzetes kifizetéséről szóló 1980. március 4-i 565/80/EGK tanácsi rendelet [10], valamint a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet [11] létrehozott egy rendszert az export-visszatérítések előzetes kifizetésére, amelyet az export-visszatérítések kiigazításánál figyelembe kell venni.
(11) A Közösség kötelezettségeinek való szigorú megfelelés biztosítására intézkedéseket kell hozni. Továbbá ezeknek az intézkedéseknek nem szabad szükségtelen korlátozásokkal terhelniük a piaci szereplőket.
(12) A Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött megállapodások korlátozzák a valamely költségvetési év során nyújtható visszatérítések összegét. Lehetővé kell tenni a Szerződés I. mellékletében nem szereplő árucikkek előre ismert feltételek szerinti kivitelét. Különösen lehetővé kell tenni biztosítás megszerzését arra nézve, hogy ezen exportok a Közösség egyezményeskötelezettségeivel összeegyeztethető visszatérítésre jogosultak, illetve amennyiben ez már nem áll fenn, akkor erről megfelelő időben előre tájékoztatást kell adni. Továbbá, az igazolások kiállítása lehetővé teszi a visszatérítési kérelmek figyelemmel kísérését, valamint biztosítja, hogy a igazolás jogosultjai számára a visszatérítések a igazoláson feltüntetett összegig kifizethetők, amennyiben a igazolás jogosultja megfelel a közösségi szabályokban a visszatérítésekre vonatkozó egyéb feltételeknek.
(13) Ezek a megállapodások a Szerződés I. mellékletében nem szereplő árucikkek formájában exportált összes mezőgazdasági termékre vonatkoznak. Ezek a termékek magukban foglalnak bizonyos, az 1766/92/EGK rendelet [12] 13. cikkének (5) bekezdésében említett szeszes italok formájában exportált gabonaféléket is. A 3098/94/EK rendelettel [13] módosított, 2825/93/EGK rendelet [14] bizonyos részletes szabályokat határoz meg ezekre a gabonafélékre. A Szerződés I. mellékletében nem szereplő árucikkek formájában exportált valamennyi mezőgazdasági termékre vonatkozó visszatérítés biztosítására közös szabályoknak kell vonatkozniuk.
(14) Nagyon valószínű, hogy nagyobb összegekre fognak igazoláskérelmek beérkezni, mint amekkorák nyújthatók. Ezért az évet időszakokra kell felosztani, így azoknak a piaci szereplőknek is rendelkezésre lehet bocsátani az igazolást, akik a költségvetési év elején, illetve végén exportálnak. Szükség esetén az összes igényelt összegre egy csökkentési együtthatót kell alkalmazni.
(15) A legutóbb az 1999. szeptember 9-i 1932/1999/EK rendelettel [15] módosított, a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet [16] hatálya alá tartozó igazolásokhoz kapcsolódó biztosíték felszabadításának feltételeit meg kell határozni.
(16) Bizonyos exporttípusok nem tartoznak a visszatérítések kifizetésének az Európai Unió által kötött nemzetközi megállapodásokból fakadó korlátjai alá. Az ilyen exportoknak mentesülniük kell a visszatérítési igazolás bemutatására vonatkozó minden kötelezettség alól.
(17) A legtöbb exportőr évente 50000 eurónál kevesebb visszatérítést kap. Összességében ezek az exportok csak egy kis részét teszik ki az árucikkek formájában exportált mezőgazdasági termékekre nyújtott visszatérítések teljes összegének. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen exportok mentesüljenek a igazolás bemutatásának kötelezettsége alól.
(18) Egyes exportőrök az importáló harmadik országok által meghirdetett ajánlati felhívásra jelentkeznek. Amennyiben az ajánlatukat nem fogadják el, ezeknek az exportőröknek lehetővé kell tenni, hogy az ajánlatukra félretett összeget szankció nélkül levonhassák a igazolásukban szereplő összegből.
(19) A visszatérítési igazolások az Európai Uniónak a Kereskedelmi Világszervezettel szemben vállalt kötelezettségei teljesítésére szolgálnak; lehetővé teszik továbbá, hogy előre meghatározzák a harmadik országokba exportált árucikkek előállítása során felhasznált mezőgazdasági termékekre nyújtható visszatérítést. Ez a cél néhány tekintetben eltér a változatlan állapotban exportált alaptermékekre kiállított kiviteli engedélyek céljaitól, amelyek a Kereskedelmi Világszervezettel szembeni, mennyiségi korlátozásokkal járó kötelezettségek alá tartoznak. Ezért pontosan meg kell határozni, hogy a mezőgazdasági engedélyekre és igazolásokra vonatkozó - a mezőgazdasági termékek import- és exportengedélyei, valamint előzetes rögzítési igazolási rendszere alkalmazásának közös részletes szabályainak meghatározásáról szóló, 1291/2000/EK rendelet [17] által megállapított - általános rendelkezések közül melyek alkalmazandók a visszatérítési igazolásokra.
(20) A Szerződés I. mellékletében nem szereplő árucikkek formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre egy költségvetési év során nyújtható visszatérítési összegek kezelése során előfordulhat, hogy különböző mértékeket kell meghatározni azokra az exportokra, amelyekre a visszatérítés mértéke a közösségi és a világpiac fejleményei alapján előzetesen rögzítésre került, illetve amelyekre nem.
(21) Ki kell dolgozni a rendelkezések ellenőrzését, mégpedig annak az elvnek az alapján, hogy az exportőr az árucikkek minden egyes kivitelénél közli a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal az exportált árucikkek előállításához felhasznált termékek mennyiségét. A hatáskörrel rendelkező hatóságok felelősek az ilyen nyilatkozatok pontosságának ellenőrzéséhez általuk szükségesnek ítélt intézkedések meghozataláért.
(22) A piaci szereplők számára engedélyezni kell, hogy egy egyszerűsített nyilatkozatot készítsenek annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkező hatóságaival egyeztetve, amelyben az árucikkeket előállítják, a felhasznált termékekről e termékek összesített mennyiségei formájában, feltételezve, hogy részletes nyilvántartást vezetnek a felhasznált termékekről, és azt az említett hatóságok rendelkezésére bocsátják.
(23) Az exportőrnek, különösen, ha nem ő a gyártó, nincs mindig lehetősége arra, hogy ismerje azoknak a mezőgazdasági termékeknek a pontos mennyiségét, amelyekre visszatérítést igényelhet. Ezért az exportőr nem mindig képes nyilatkozni ezekről a mennyiségekről. Ezért egy alternatív módszert kell biztosítani a visszatérítés kiszámítására, amelynek alkalmazását az érintett személy kérheti, bizonyos árucikkekre korlátozva, ezeknek az árucikkeknek a kémiai analízise alapján, és az erre a célra összeállított átváltási táblázat segítségével. Amennyiben ezt a számítási módszert alkalmazzák az 1722/93/EGK bizottsági rendelet mellékletében felsorolt egyes árucikkekre, a felhasznált keményítő eredete ismeretlen. Erre a keményítőre vonatkozóan már termelési visszatérítést nyújthattak; ezek az árucikkek ennélfogva nem képezhetik keményítőre nyújtott export-visszatérítés tárgyát.
(24) Előfordulhat, hogy az exportőr nyilatkozatának ellenőrzéséért felelős hatóságoknak nem áll rendelkezésükre elegendő bizonyíték, amely lehetővé tenné számukra a felhasznált mennyiségek elfogadását, még akkor sem, ha az kémiai analízisen alapul. Ilyen helyzetek előfordulása különösen akkor valószínű, ha az exportálandó árucikkeket nem az exportáló államban, hanem valamely másik tagállamban gyártották. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az exportáló tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága szükség esetén közvetlenül a másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától szerezhesse be valamennyi olyan információt, amelyet ez utóbbi hatóság az árucikkek gyártásának feltételeire vonatkozóan be tud szerezni.
(25) A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet [18] engedélyezi, hogy vajat és tejszínt bocsássanak csökkentett áron bizonyos árucikkeket gyártó iparágak rendelkezésére. Ezt figyelembe kell venni a visszatérítések kémiai analízis alapján történő kiszámításánál.
(26) A Szerződés I. mellékletének hatálya alá nem tartozó árucikkekre vonatkozó visszatérítésekről szóló rendelkezések egységes alkalmazását az egész Európai Unióban biztosítani kell. E célból a Bizottságon keresztül minden egyes tagállamnak értesítenie kell a többi tagállamot a különböző fajtájú exportált árucikkekre saját területén alkalmazott ellenőrzési intézkedésekről.
(27) A tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendelet [19] 31. cikkének (10), (11) és (12) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket teljesíteni kell, mielőtt a Szerződés I. mellékletének hatálya alá nem tartozó árucikkek formájában behozott, majd újrakivitelre került bizonyos tejtermékekre visszatérítést biztosítanak.
(28) Figyelembe kell venni bizonyos tagsággal nem rendelkező országokkal kötött megállapodások alapján csökkentett vámtétellel importált egyes tejtermékek mennyiségének megemelkedését, valamint az ilyen csökkentett vámtételnél magasabb export-visszatérítés nyújtásának lehetőségét.
(29) A piacok közös szervezéséről szóló rendeletek export-visszatérítés nyújtására vonatkozó rendelkezései megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében olyan árucikkek gyártása során felhasznált, tagsággal nem rendelkező országokból származó termékekre, amelyeket az Európai Unióban történő szabad forgalomba bocsátást követően exportálnak, export-visszatérítés nem jár.
(30) Az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre járó visszatérítés meghatározása során alkalmazandó együtthatókat rögzíteni kell, és a felhasznált termékek 100 kg-jára vonatkozó visszatérítést közzé kell tenni.
(31) A Szerződés I. mellékletében nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által meghatározott határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ez a rendelet közös részletes szabályokat határoz meg az A. mellékletben felsorolt alaptermékekre (a továbbiakban: "alaptermékek"), az azok feldolgozásából származó termékekre, illetve a (3) bekezdésnek megfelelően a két kategória valamelyikének megfeleltetett termékekre vonatkozó export-visszatérítésre vonatkozó rendszer alkalmazására, amennyiben ezeket a különböző termékeket a Szerződés I. mellékletének hatálya alá nem tartozó, de a következők valamelyikében felsorolt árucikkek formájában exportálják:
- a 2771/75/EGK tanácsi rendelet [20] I. melléklete,
- az 1766/92/EGK tanácsi rendelet B. melléklete,
- a 3072/95/EK tanácsi rendelet [21] B. melléklete,
- az 1255/1999/EK tanácsi rendelet [22] II. melléklete,
- a 2038/1999/EK tanácsi rendelet [23] I. melléklete.
Ezen árucikkek, amelyek e rendelet B. és C. mellékletében vannak felsorolva, a továbbiakban mint "árucikkek" kerülnek említésre.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) "költségvetési időszak": tárgyév október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig tartó időszak;
b) "igazolás" vagy "visszatérítési igazolás": a 6-14. cikknek megfelelően kiállított, az egész Európai Unióban érvényes és a tagállamok által - az Európai Unión belüli letelepedési helyre tekintet nélkül - bármely kérelmező számára kiadott igazolás. A visszatérítési igazolás biztosítja a visszatérítés kifizetését, feltéve, hogy a 16. cikkben meghatározott feltételek teljesülnek. Tartalmazhatja a visszatérítés mértékének előzetes rögzítését is. A igazolások csak egy költségvetési időszakra érvényesek;
c) "megállapodás": a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója során megkötött Mezőgazdasági Megállapodás;
d) "élelmiszersegély": a Megállapodás 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő élelmiszersegély-intézkedések.
(3) E rendelet alkalmazásában:
a) a közvetlenül burgonyából előállított, az 11081300 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő a melléktermékek kivételével a kukorica feldolgozásából nyert terméknek felel meg;
b) a 04041048-04041062 KN-kód alá tartozó sűrítetlen tejsavó, fagyasztva is, az A. mellékletben (1.TCS.) említett porított tejsavónak felel meg;
c) - a 04031011, 04039051 és a 04049021 KN-kód alá tartozó, sűrítetlen, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli, legfeljebb 0,1 tömegszázalék tejzsírtartalmú tej és tejtermékek, fagyasztva is,
valamint
- a 04031011, 04039011 és a 04049021 KN-kód alá tartozó, por, granulátum vagy más szilárd alakú, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli, legfeljebb 1,5 tömegszázalék tejzsírtartalmú tej és tejtermékek
az A. mellékletben (2.TCS.) említett sovány tejpornak felelnek meg;
d) - a 04031011, 04031013, 04039051, 04039053, 04049021 és a 04049023 KN-kód alá tartozó, sűrítetlen, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli, 0,1 tömegszázaléknál magasabb, de legfeljebb 6 tömegszázalék tejzsírtartalmú tej, tejszín és tejtermékek, fagyasztva is,
valamint
- a 04031011, 04031013, 04031019, 04039013, 04039019, 04049023 és a 04049029 KN-kód alá tartozó, por, granulátum vagy más szilárd alakú, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli, 1,5 tömegszázaléknál magasabb, de 45 tömegszázaléknál alacsonyabb tejzsírtartalmú tej, tejszín és tejtermékek
az A. mellékletben (3.TCS.) említett teljes tejpornak felelnek meg;
e) - a 04031019, 04039059, 04049023 és 04049029 KN-kód alá tartozó, sűrítetlen, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli, 6 tömegszázalékot meghaladó tejzsírtartalmú tej, tejszín és tejtermékek,
- a 04031019, 04039019 és a 04049029 KN-kód alá tartozó, por, granulátum vagy más szilárd alakú, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli, legalább 45 tömegszázalék tejzsírtartalmú tej, tejszín és tejtermékek,
valamint
- a 040510, 04052090, 04059010, 04059090 KN-kód alá tartozó, 82 tömegszázaléktól eltérő, de legalább 62 tömegszázalék tejzsírtartalmú vaj és más tejzsírok,
az A. mellékletben (6.TCS.) említett vajnak felelnek meg;
f) - a 04031011 és 04031019 közötti, a 04039051 és 04039059 közötti, a 04049021 és 04049029 közötti KN-kódok alá tartozó sűrített, a por, granulátum vagy más szilárd alakúaktól eltérő, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélküli tej, tejszín és tejtermékek,
valamint
- a sajt
i. a megfeleltetett termék szárazanyag-tartalmának zsírmentes részére vonatkozóan az A. mellékletben (2.TCS.) említett sovány tejpornak;
valamint
ii. a megfeleltetett termék tejzsír részére vonatkozóan az A. mellékletben említett vajnak
felel meg;
g) az 100620 KN-kód alá tartozó előmunkált rizs az 10063061 és az 10063098 közötti KN-kódok alá tartozó teljesen hántolt rizsnek felel meg;
h) az 17011190 KN-kód és az 17011290 KN-kód esetében a nyers répa- és nádcukor, amely száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva legalább 92 tömegszázalék szacharózt tartalmaz,
- az 17019100 vagy az 17019990 KN-kód alá tartozó cukor,
- a 2038/1999/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett termékek, az 1766/92/EGK rendelet hatálya alá tartozó termékek részbeni felhasználásával nyert keverékek kivételével,
- a 2038/1999/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének f) és g) pontjában említett termékek, az 1766/92/EGK rendelet hatálya alá tartozó termékek részbeni felhasználásával nyert keverékek kivételével,
amelyek teljesítik a visszatérítésre való jogosultságra a 2038/1999/EK rendeletben és a 2135/95/EK [24] rendeletben előírt feltételeket, feldolgozatlan állapotban történő export esetén az 17019910 KN-kód alá tartozó fehér cukornak felelnek meg.
(4) Mindamellett, ha a fél úgy kívánja, a hatáskörrel rendelkező hatósággal megállapodva a (3) bekezdés d) pontjában említett tejtermékek a következőknek felelnek meg:
i. a megfeleltetett termék szárazanyag-tartalmának zsírmentes részére vonatkozóan az A. mellékletben (2.TCS.) említett sovány tejpor;
valamint
ii. a megfeleltetett termék tejzsír részére vonatkozóan az A. mellékletben (6. TCS.) említett vaj.
2. cikk
Az ugyanolyan fajtájú árucikkek formájában exportált egyes alaptermékeknek a 3. cikknek megfelelően meghatározott mennyiségére biztosított visszatérítés összege úgy számítható ki, hogy ezt a mennyiséget megszorozzuk az alaptermékre vonatkozóan a 4. cikknek megfelelően, tömegegységre kiszámított visszatérítési mértékkel.
Mindamellett a 290544 és a 382460 KN-kód alá tartozó D-glucit (szorbit) keverékek esetében, amennyiben az érintett fél a 16. cikk (1) bekezdésében előírt nyilatkozatában nem adja meg a 16. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott adatokat, illetve amennyiben nyilatkozata alátámasztására nem nyújt be megfelelő dokumentumokat, a keverékekre vonatkozó visszatérítés mértéke az arra az alaptermékre vonatkozó mértékkel egyenlő, amelyre a legalacsonyabb visszatérítési mérték alkalmazandó.
Amennyiben a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően egy adott alaptermékre különböző visszatérítési mértékek állapíthatók meg, az alaptermék minden olyan mennyiségére, amelyre eltérő visszatérítési mérték vonatkozik, külön összeg kerül kiszámításra.
Amennyiben az exportált árucikkek gyártása során árucikkeket használnak fel, az exportált árucikkek gyártása során felhasznált alaptermékek, az azok feldolgozásából nyert termékek, illetve e kategóriák valamelyikének az 1. cikk (3) bekezdése szerint megfeleltetett termékek mindegyikére vonatkozó összeg kiszámításához a figyelembe veendő visszatérítési mérték az a mérték, ami az említett árucikkek feldolgozatlan exportjára érvényes.
3. cikk
(1) A B. mellékletben felsorolt árucikkekre vonatkozóan, a visszatérítés összegének kiszámítása során figyelembe veendő egyes alaptermék-mennyiségek a következők szerint kerülnek meghatározásra, kivéve, ha a C. mellékletre hivatkoztak, illetve, ha a 16. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó:
a) egy feldolgozatlan alaptermék vagy megfeleltetett termék felhasználása esetén a mennyiség az exportált árucikkek előállítása során ténylegesen felhasznált mennyiség, a következő átváltási arányok figyelembevételével:
- az 1. csoport mintatermékének 6,06 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerint megfeleltetett 100 kg tejsavónak felel meg,
- a 2. csoport mintatermékének 9,1 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése szerint megfeleltetett 100 kg tejterméknek felel meg,
- a 2. csoport mintatermékének 1,01 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése f) pontjának első francia bekezdése, illetve az 1. cikk (4) bekezdésének i) pontja szerint megfeleltetett 100 kg tejtermék zsírmentes részének felel meg, a szóban forgó tejtermékben lévő zsírmentes szárazanyag 1 tömegszázalékaként,
- a 2. csoport mintatermékének 0,8 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése f) pontjának második francia bekezdése szerint megfeleltetett 100 kg sajt zsírmentes részének felel meg a sajtban lévő zsírmentes szárazanyag 1 tömegszázalékaként,
- a 3. csoport mintatermékének 3,85 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerint megfeleltetett egyik tejtermék 100 kg-jának felel meg a szárazanyag-tartalomra vetített legfeljebb 27 tömegszázalékos tejzsírtartalommal, a szóban forgó tejtermékben lévő tejzsír 1 tömegszázalékaként.
Mindamellett az érintett fél kérésére a 3. csoport mintatermékének 3,85 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése d) pontjának első francia bekezdése szerint megfeleltetett folyékony tej 100 kg-jának felel meg, a folyékony tej legfeljebb 3,2 tömegszázalékos tejzsírtartalmával, a szóban forgó tejtermékben lévő tejzsír 1 tömegszázalékaként,
- a 3. csoport mintatermékének 100 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerint megfeleltetett egyik tejtermékben lévő 100 kg szárazanyagnak felel meg, a szárazanyag-tartalomra vetített 27 tömegszázalékot meghaladó tejzsírtartalommal.
Mindamellett az érintett fél kérésére a 3. csoport mintatermékének 12,32 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése d) pontjának első francia bekezdése szerint megfeleltetett folyékony tej 100 kg-jának felel meg, a folyékony tej 3,2 tömegszázalékot meghaladó tejzsírtartalmával,
- a 6. csoport mintatermékének 1,22 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdésének e) pontja szerint megfeleltetett egyik tejtermék 100 kg-jának felel meg, a szóban forgó tejtermékben lévő tejzsír 1 tömegszázalékaként,
- a 6. csoport mintatermékének 1,22 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése f) pontjának első francia bekezdése vagy az 1. cikk (4) bekezdésének ii. pontja szerint megfeleltetett egyik tejtermék 100 kg-ja zsírrészének felel meg, a szóban forgó tejtermékben lévő tejzsír 1 tömegszázalékaként,
- a 6. csoport mintatermékének 0,8 kg-ja az annak a mintaterméknek az 1. cikk (3) bekezdése f) pontjának második francia bekezdése szerint megfeleltetett sajt 100 kg-ja zsírrészének felel meg, a sajtban lévő tejzsír 1 tömegszázalékaként,
- 77,5 kg kerek szemű, teljesen hántolt rizs 100 kg, az 1. cikk (3) bekezdésének g) pontjában említett, előmunkált kerek szemű rizsnek felel meg,
- 69 kg teljesen hántolt, hosszú szemű rizs 100 kg, az 1. cikk (3) bekezdésének g) pontjában említett, előmunkált közepes vagy hosszú szemű rizsnek felel meg,
- 92 kg fehér cukor 100 kg, az 1. cikk (3) bekezdése h) pontjának első francia bekezdésében említett nyerscukornak felel meg,
- 1 kg fehér cukor 100 kg, az 1. cikk (3) bekezdés (h) pontjának második francia bekezdésében említett cukornak felel meg a szacharóztartalom 1 százalékaként,
- 1 kg fehér cukor 100 kg, az 1. cikk (3) bekezdése h) pontjának harmadik francia bekezdésében említett, a 2135/95/EK rendelet 3. cikkében meghatározott feltételeket kielégítő egyik terméknek felel meg a szacharóztartalom 1 százalékaként, (ahol lehetséges, hozzáadva az egyéb cukrok szacharóz-egyenértékben kiszámított tartalmát),
- 100 kg fehér cukor 100 kg, az 1. cikk (3) bekezdése h) pontjának negyedik francia bekezdésében említett, a 2135/95/EK rendelet 5. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő izoszőlőcukorban vagy izoszőlőcukor-szirupban lévő (a 2135/95/EK rendelet 5. cikkének megfelelően meghatározott) szárazanyagnak felel meg;
b) az 1766/92/EGK rendelet vagy a 3072/95/EK rendelet 1. cikkének hatálya alá tartozó termék felhasználása esetén:
- akár az alaptermék, illetve az annak az alapterméknek megfeleltetett termék feldolgozásából származik,
- akár az alaptermék feldolgozásából származó terméknek megfeleltetett,
- akár az alaptermék feldolgozásából származó terméknek megfeleltetett termék feldolgozásából származik,
ez a mennyiség az, amelyet az exportált árucikkek előállítása során ténylegesen felhasználnak, az E. mellékletben meghatározott együtthatók segítségével kiigazítva, hogy megfeleljen az alaptermék mennyiségének.
Mindamellett a 2208 KN-kód alá tartozó szeszes italokban lévő gabonaszesznél ez a mennyiség az exportált szeszes ital hektolitereiként a gabonából nyert alkohol térfogatszázalékaként 3,4 kg árpa;
c) a következő,
- az a) vagy b) pontban említett termék feldolgozásából nyert, a Szerződés I. mellékletében nem szereplő termék, illetve
- az a) és/vagy a b) pontban említett, és/vagy az első francia bekezdésben említett több termék keverékéből, és/vagy feldolgozásából nyert termék
felhasználása esetén az exportált árucikkek előállítása során ténylegesen felhasznált termékmennyiség alapján meghatározandó mennyiség, minden egyes szóban forgó alapterméknél, a (3) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel, a hatáskörrel rendelkező hatóságok által a 16. cikk (1) bekezdésének megfelelően meghatározott mennyiséggel egyenlő. Ennek a mennyiségnek a kiszámítására az a) pontban említett átszámítási arányok, illetve adott esetben a b) pontban említett különleges számítási szabályok, egyenértékűségi arányok és együtthatók alkalmazandók.
Mindamellett a 2208 KN-kód alá tartozó szeszes italokban lévő gabona alapú szeszes italoknál ez a mennyiség az exportált szeszes ital hektolitereiként a gabonából nyert alkohol térfogatszázalékaként 3,4 kg árpa.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az exportált árucikkek előállítása során feldolgozatlanul felhasznált termékek ténylegesen felhasználtnak tekintendők. Amennyiben az ilyen árucikkek előállításának egyik szakaszában magát az alapterméket dolgozzák fel egy később felhasználásra kerülő másik, bonyolultabb alaptermékké, csak az utóbbi alaptermék tekinthető ténylegesen felhasználtnak.
Az első albekezdés értelmében ténylegesen felhasznált termékek mennyiségeit az exportált árucikkek minden egyes fajtájára vonatkozóan meg kell határozni.
Mindamellett egy adott vállalkozás által pontosan meghatározott technikai feltételek alapján előállított, valamint állandó tulajdonságokkal és minőséggel rendelkező árucikkek rendszeres exportja esetében, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal megállapodva a mennyiségeket meg lehet határozni akár a szóban forgó árucikkek gyártási szabályainak, akár az árucikkek egy adott mennyiségének a gyártása során egy meghatározott időszak alatt felhasznált termék átlagos mennyiségének segítségével. Az így meghatározott termékmennyiségek addig jelentik a számítás alapját, amíg nem változnak meg a szóban forgó árucikkek gyártásának feltételei.
Azt az esetet kivéve, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság ad alakszerű engedélyt, a termékek így meghatározott mennyiségeit évente legalább egyszer meg kell erősíteni.
A ténylegesen felhasznált mennyiségek meghatározása során a 3615/92/EGK [25] bizottsági rendelet rendelkezéseit figyelembe kell venni.
(3) A C. mellékletben felsorolt árucikkekre vonatkozóan a visszatérítés kiszámításánál figyelembe veendő alaptermékek mennyisége az abban a mellékletben az egyes árucikkeknél feltüntetett mennyiség.
Mindamellett:
a) a friss tészta esetében az alaptermékek C. mellékletben megadott mennyiségeit csökkenteni kell a száraztésztának egy egyenértékű mennyiségére, megszorozva e mennyiségeket a tészta száraz kivonatának százalékával, majd 88-al elosztva őket;
b) amennyiben a szóban forgó árucikkeket részben az aktív feldolgozási rendszer által biztosított termékekből és részben a Szerződés 23. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő termékekből állították elő, a termékek utóbbi csoportjára vonatkozóan nyújtandó visszatérítés kiszámításához figyelembe veendő alaptermékek mennyisége az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően kerül kiszámításra.
4. cikk
(1) A visszatérítés mértékét minden hónapban 100 kilogramm alaptermékre nézve, az 1766/92/EGK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és az 1. cikk (1) bekezdésében említett többi rendelet vonatkozó cikkeinek megfelelően állapítják meg.
A visszatérítés mértéke az 1766/92/EGK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és az 1. cikk (1) bekezdésében említett többi rendelet vonatkozó cikkeinek megfelelően módosítható.
Mindamellett a friss vagy tartósított héjas baromfitojásra, valamint az emberi fogyasztásra alkalmas, friss, szárított vagy másképp tartósított, nem édesített, héj nélküli tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítés mértéke arra az időszakra kerül rögzítésre, amelyet ezen termékek feldolgozatlan formában történő exportjára vonatkozó visszatérítések rögzítésénél alkalmaznak.
(2) A visszatérítés mértéke különösen a következők figyelembevételével kerül meghatározásra:
a) a feldolgozó iparágaknál az abból adódóan felmerülő átlagos költség, hogy az alaptermékeket az Európai Unió piacán szerzik be, valamint a világpiacon uralkodó árak;
b) azoknak a Szerződés I. mellékletében szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékeknek az exportjára vonatkozó visszatérítés mértéke, amelyeket hasonló feltételek mellett állítanak elő;
c) annak szükségessége, hogy azonos versenyfeltételeket teremtsenek a közösségi termékeket felhasználó, valamint az aktív feldolgozási rendszer alapján harmadik országból származó termékeket felhasználó iparágak között;
d) egyrészt a ráfordítás, másrészt az árak közösségi és világpiaci alakulásának tendenciája;
e) a Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött megállapodásokból eredő korlátozásoknak való megfelelés.
Az 11081300 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő esetében a visszatérítés mértéke a 1766/92/EGK rendelet 23. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően a fent jelzett szempontok alkalmazásával külön kerül meghatározásra, kukorica-egyenértékben. A felhasznált burgonyakeményítő mennyiségei a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően egyenértékű kukoricamennyiségekre kerülnek átváltásra.
(3) A visszatérítés mértékének rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban érvényes termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések.
(4) A gabonaféléket kivéve nem jár visszatérítés a B. mellékletben említett, a 2208 KN-kód alá tartozó szeszes italokban lévő alkohol előállítása során felhasznált termékekre.
(5) A 35051050 KN-kód alá tartozó árucikkek exportja után csak egy csökkentett mértékű visszatérítés jár, tekintettel az 1722/93/EGK rendelet alapján az árucikkek feltételezett gyártási időszaka során felhasznált alaptermékre érvényes termelési visszatérítésre. Az így meghatározott mértékek az (1) bekezdésben szabályozott eljárásnak megfelelően kerülnek rögzítésre.
(6) a) Az 11081100-11081990 KN-kódok alá tartozó keményítőkre, illetve az ilyen keményítők feldolgozásából származó, az 1766/92/EGK rendelet A. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó visszatérítés csak az e termékek szállítója által adott nyilatkozat alapján jár, amelyben a szállító igazolja, hogy azokat közvetlenül gabonafélékből, burgonyából vagy rizsből állították elő, kizárva a más mezőgazdasági termékek vagy árucikkek előállítása során keletkezett melléktermékek bármiféle felhasználását.
Az első albekezdésben említett nyilatkozat visszavonásig alkalmazható az ugyanattól a termelőtől származó összes szállítmányra; azt a 16. cikk (1) bekezdésének megfelelően kell ellenőrizni.
b) Amennyiben az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja alapján a kukoricakeményítőnek megfeleltetett burgonyakeményítő kivonható szárazanyag-tartalma legalább 80 %, az export-visszatérítés mértéke az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott mérték; amennyiben a kivonható szárazanyag-tartalom kevesebb, mint 80 %, a visszatérítés mértéke az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott mérték, szorozva a tényleges kivonható szárazanyag-százalék 1/80 részével.
Az összes többi keményítőre, amelyeknek a kivonható szárazanyag-tartalma legalább 87 %, az export-visszatérítés mértéke az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott mérték; amennyiben a kivonható szárazanyag-tartalom kevesebb, mint 87 %, a visszatérítés mértéke az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott mérték, szorozva a tényleges kivonható szárazanyag-százalék 1/87 részével.
Amennyiben az 17023059, 17023099, 17024090, 17029050 vagy a 21069055 KN-kód alá tartozó szőlőcukor- vagy maltodextrin-szirupok kivonható szárazanyag-tartalma legalább 78 %, az export-visszatérítés mértéke az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott mérték; amennyiben az ilyen szirupok kivonható szárazanyag-tartalma kevesebb mint 78 %, a visszatérítés mértéke az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott mérték, szorozva a tényleges kivonható szárazanyag-százalék 1/78 részével.
c) A b) pont alkalmazásában a keményítők kivonható szárazanyag-tartalma az 1908/84/EGK [26] bizottsági rendelet II. mellékletében leírt módszer segítségével kerül meghatározásra; a szőlőcukor- vagy maltodextrin-szirupok kivonható szárazanyag-tartalma a 79/796/EGK [27] tanácsi irányelv II. mellékletében leírt 2. módszer, illetve bármely más alkalmas, legalább ugyanolyan biztosítékokat nyújtó analitikai módszer segítségével kerül meghatározásra.
d) A 16. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozat készítésekor a kérelmezőnek nyilatkoznia kell a felhasznált keményítők, illetve szőlőcukor- vagy maltodextrin-szirupok kivonható szárazanyag-tartalmáról.
(7) Amennyiben a 350110 KN-kód alá tartozó kazein, a 35019090 KN-kód alá tartozó kazeinátok, illetve a 35021190 és a 35021990 KN-kód alá tartozó ovalbumin világkereskedelmi helyzete vagy bizonyos piacok különleges követelményei úgy kívánják, az ezekre az árucikkekre vonatkozó visszatérítés a rendeltetési helytől függően különböző mértékben is megállapítható.
(8) Az 19021100, az 190219 és az 19024010 KN-kód alá tartozó árucikkekre vonatkozó visszatérítés a rendeltetési helytől függően különböző mértékben is megállapítható.
(9) A visszatérítés attól függően is változhat, hogy a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően előzetesen rögzítették-e.
5. cikk
(1) A visszatérítés mértéke az árucikkek exportjának napján érvényes mérték.
(2) Mindamellett egy olyan rendszer is alkalmazandó, amely a visszatérítés mértékét előzetesen rögzíti.
Amennyiben a visszatérítés előzetes rögzítésének rendszerét alkalmazzák, az előzetes rögzítési kérelem napján érvényes mérték vonatkozik a későbbi napon exportált árucikkekre a visszatérítési igazolás 9. cikk (2) bekezdésének megfelelő érvényességi időszaka alatt.
Az előző albekezdésnek megfelelően meghatározott visszatérítési mérték kiigazításra kerül a feldolgozatlanul exportált alaptermékek visszatérítésének előzetes rögzítésére érvényes megegyező szabályok szerint, alkalmazva azonban az E. mellékletben a feldolgozott gabonatermékekre meghatározott átváltási együtthatókat.
Az előző albekezdés nem vonatkozik a 2000. március 24-ig bezárólag benyújtott előzetes rögzítési kérelmekre.
6. cikk
(1) 2000. március 1-jétől a 16. cikkben meghatározott feltételeket kielégítő mezőgazdasági termékek, illetve a 2825/93/EGK rendelet 4. cikkének megfelelően, szeszes italok előállítása céljából felügyelet alá helyezett gabonafélék exportjára vonatkozó visszatérítés nyújtása a 7. cikknek megfelelően kiállított visszatérítési igazolás bemutatásától függ.
Az előző albekezdés nem vonatkozik azokra az exportokra, amelyek a Megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése értelmében nemzetközi élelmiszersegély-intézkedések részét képezik, valamint a 800/1999/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében vagy a 36., 40., 44., 45. cikkében és a 46. cikke (1) bekezdésében említett szállítmányokra, illetve a 14. cikkben említett exportokra.
(2) Az 5. cikk (2) bekezdésében előírt előzetes rögzítési rendszer szerinti visszatérítés a visszatérítés mértékét előzetesen rögzítő visszatérítési igazolás bemutatásától függ.
(3) A visszatérítési igazolás nem ruházható át. Azt a jogosult használja.
(4) Amennyiben a kérelmezőnek nem áll szándékában más tagállamból exportálni, mint ahol a visszatérítési igazolást kéri, a hatáskörrel rendelkező szerv elektronikus fájl formájában is tárolhatja azt.
(5) E cikknek a 2825/93/EGK rendelet 4. cikkében említett, a szeszes italok előállítása céljából felügyelet alá helyezett gabonafélékre történő alkalmazása céljából az "export" kifejezésre történő minden utalás úgy értelmezendő, mint a gabonafélék ilyen felügyelet alá helyezésére való utalás.
7. cikk
(1) A visszatérítési igazolást euróban megadott összegre kell kérelmezni és kiállítani.
A visszatérítési igazolásra vonatkozó kérelem és maga a visszatérítési igazolás is az F. melléklet mintáján alapul, illetve a 20. cikk rendelkezései vonatkoznak rá.
(2) Az érintett fél kérheti a kérelem benyújtásának napján érvényben lévő visszatérítési mértékek előzetes rögzítését. Ebben az esetben az előzetes rögzítés az összes alkalmazandó visszatérítési mértéket érinti. Az F. melléklet feltételei alapján önálló előzetes rögzítési kérelem nyújtható be a visszatérítési igazolás kérelmének időpontjában, vagy a visszatérítési igazolás kiadásának napjától, de a visszatérítési igazolás érvényességének utolsó napját megelőzően.
Az előzetes rögzítés nem vonatkozik a kérelem időpontja előtt lezajlott exportokra.
(3) A visszatérítési igazolás kiállítása kötelezi a jogosultat, hogy a visszatérítési igazolás érvényességi ideje alatt exportált árucikkekre vonatkozóan azzal az összeggel azonos mértékű visszatérítését igényeljen, mint amelyre az igazolást kiállították. A 11. cikkben említett biztosítékot kell letétbe helyezni az e kötelezettségnek való megfelelés biztosítására.
(4) A (3) bekezdésben említett kötelezettségek elsődleges követelmények a 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének alkalmazásában.
Az elsődleges követelmény akkor tekintendő teljesítettnek, ha az exportőr az F. melléklet VI. szakaszában meghatározott feltételeknek megfelelően benyújtotta a visszatérítési igazolás érvényességi ideje alatt exportált árucikkekre vonatkozó konkrét kérelmet (kérelmeket). Amennyiben a konkrét kérelem nem a kiviteli nyilatkozat, úgy azt, a vis maior esetét kivéve, a kiviteli nyilatkozat elfogadásának napját követő három hónapon belül be kell nyújtani.
Az elsődleges követelmény teljesítése úgy kerül bizonyításra, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságnak bemutatják az F. melléklet VI. szakaszának rendelkezéseivel összhangban, szabályosan kitöltött visszatérítési igazolás 1. példányát. Ezt a bizonyítékot a visszatérítési igazolás érvényességi idejének végét követő kilencedik hónap végéig be kell mutatni.
8. cikk
(1) A visszatérítési igazolásokra vonatkozó kérelmeket a következő időpontokig lehet benyújtani:
a) az október 1-jétől érvényes igazolásokra augusztus 31. előtt;
b) a december 1-jétől érvényes igazolásokra november 5. előtt;
c) a február 1-jétől érvényes igazolásokra január 5. előtt;
d) az április 1-jétől érvényes igazolásokra március 5. előtt;
e) a június 1-jétől érvényes igazolásokra május 5. előtt;
f) az augusztus 1-jétől érvényes igazolásokra július 5. előtt.
(2) A tagállamok legkésőbb a következő időpontokig értesítik a Bizottságot:
- szeptember 5. az (1) bekezdés a) pontjában említett igazolásokra vonatkozó kérelmek esetén,
- november 12. az (1) bekezdés b) pontjában említett igazolásokra vonatkozó kérelmek esetén,
- január 12. az (1) bekezdés c) pontjában említett igazolásokra vonatkozó kérelmek esetén,
- március 12. az (1) bekezdés d) pontjában említett igazolásokra vonatkozó kérelmek esetén,
- május 12. az (1) bekezdés e) pontjában említett igazolásokra vonatkozó kérelmek esetén,
- július 12. az (1) bekezdés f) pontjában említett igazolásokra vonatkozó kérelmek esetén.
(3) A Bizottság a következők alapján határozza meg azt az összeget, amelyre visszatérítési igazolások állíthatók ki:
a) a visszatérítéseknek a Megállapodás 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott maximális összege,
levonva
b) adott esetben az előző költségvetési év során nyújtható visszatérítés maximális összegét meghaladó összeget,
levonva
c) a 14. cikkben említett exportok fedezésére fenntartott összeget,
levonva
d) a költségvetési év során a 2000. március 1. előtti exportokra történt kifizetéseket,
levonva
e) a jelenlegi költségvetési év során az előző költségvetési időszak alatti exportokra történt kifizetéseket,
levonva
f) azon összegeket, amelyekre a szóban forgó költségvetési időszakban érvényes visszatérítési igazolások kerültek kiállításra,
hozzáadva
g) azon összeget, amelyre a 12. cikk szerint a kiállított igazolásokat visszaküldték,
hozzáadva
h) a fenti c) pontban említett fenntartott összeg bármely alacsonyabb szintű felhasználását,
és
i) ezen összegek közül néhányra vonatkozó bármely bizonytalansági tényezőt.
(4) A teljes összeg, amelyre az (1) bekezdésben említett egyes időszakokra igazolások állíthatók ki a következők szerint alakul:
- az (1) bekezdés a) pontjában említett időszakra a (3) bekezdésben említett összeg 30 %-a,
- az (1) bekezdés b) pontjában említett időszakra november 12-én meghatározva, a (3) bekezdésben említett összeg 20 %-a,
- az (1) bekezdés c) pontjában említett időszakra január 12-én meghatározva, a (3) bekezdésben említett összeg 25 %-a,
- az (1) bekezdés d) pontjában említett időszakra március 12-én meghatározva, a (3) bekezdésben említett összeg 33 %-a,
- az (1) bekezdés e) pontjában említett időszakra május 12-én meghatározva, a (3) bekezdésben említett összeg 50 %-a,
- az (1) bekezdés f) pontjában említett időszakra július 12-én meghatározva, a (3) bekezdésben említett összeg 100 %-a.
(5) Amennyiben az egyes érintett időszakokra beérkezett kérelmek teljes összege meghaladja a (4) bekezdésben említett maximumot, a Bizottság egy, az (1) bekezdésben említett megfelelő időpont előtt benyújtott összes kérelemre alkalmazandó csökkentési együtthatót határoz meg, úgy, hogy a (4) bekezdésben említett maximumnak való megfelelés biztosított legyen.
A Bizottság a (2) bekezdésben említett időpontot követő öt munkanapon belül közzéteszi az együtthatót az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
(6) Amennyiben a Bizottság csökkentési együtthatót határoz meg, az igazolásokat az igényelt összeg 1-gyel való szorzata, csökkentve az (5) vagy (8) bekezdésben előírtak szerinti csökkentési együttható mennyiségére lehet kiállítani.
Ebben az esetben a kérelmezők az együttható Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételét követő öt munkanapon belül visszavonhatják kérelmeiket.
(7) A tagállamok október 1-jéig, december 1-jéig, február 1-jéig, április 1-jéig, június 1-jéig és augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a 6. cikknek megfelelően visszavont visszatérítési igazolás iránti kérelmek mennyiségeiről.
(8) Minden egyes költségvetési időszak október 1-jétől kezdődően az (1) bekezdésben említett időszakokon kívül, visszatérítési igazolásokra vonatkozó kérelmek nyújthatók be. Az egyes hetek során benyújtott kérelmekről a következő kedden értesítik a Bizottságot. A vonatkozó igazolásokat az értesítést követő hétfőtől kezdődően lehet kiállítani, hacsak a Bizottság ezzel ellentétes intézkedéseket nem hoz.
Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy fennáll annak a veszélye, hogy az Európai Unió nem teljesíti nemzetközi kötelezettségeit, a már benyújtott visszatérítési igazolás iránti kérelmekre csökkentési együtthatót alkalmazhat, különösen a (3) és (4) bekezdésekben említett számítási módszer figyelembevételével. A igazolások kiállítását fel is függesztheti.
A Bizottság a kérelmekről szóló, az első albekezdés szerinti értesítést követő négy munkanapon belül közzéteszi az együtthatót az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
(9) Az előző bekezdésben említett visszatérítési igazolások iránti kérelmek csak akkor nyújthatók be, ha az (5) bekezdés alapján nem határoztak meg csökkentési együtthatót, és csak a (4) bekezdésben említett összegek erejéig, hozzáadva azokat az összegeket, amelyekre ténylegesen nem állítottak ki igazolásokat, és azokat, amelyekre igazolásokat visszaküldtek.
(10) A (8) bekezdésben meghatározott feltételek szerint augusztus 15-től visszatérítési igazolás iránti kérelmek nyújthatók be az október 1. előtt exportálandó árucikkekre, amennyiben a (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott összegek továbbra is rendelkezésre állnak.
(11) Az (1)-(5), (7), (9) és (10) bekezdés rendelkezései 2000. július 15-től alkalmazandók.
9. cikk
(1) A visszatérítési igazolás az igazoláskérelmen feltüntetett időponttól érvényes, az F. mellékletben meghatározott feltételek szerint.
(2) A visszatérítési igazolás az arra az igazolásra vonatkozó kérelem hónapját követő ötödik hónap végéig, vagy amennyiben az korábban bekövetkezik, akkor a költségvetési időszak végéig érvényes.
Mindamellett, ha a visszatérítés mértékét előzetesen rögzítették, ezek a mértékek az előzetes rögzítési kérelem benyújtásának hónapját követő ötödik hónap végéig, vagy amennyiben az korábban bekövetkezik, akkor a igazolás érvényességi idejének végéig érvényesek maradnak.
A június 1. után kiadott igazolások esetében a Bizottság meghosszabbíthatja azok érvényességi idejét.
Amennyiben a 2000. március 1. és 2000. szeptember 30. között exportált árucikkekre vonatkozó visszatérítési mértékeket előzetesen rögzítették, azok a mértékek alkalmazandók a igazolás érvényességi idejének végéig.
Az előzetes rögzítésre vonatkozó kérelmeket az F. melléklet II. szakaszának megfelelően kell elkészíteni.
A visszatérítési igazolások kivonatai nem képezhetik az attól az igazolástól független előzetes rögzítés tárgyát, mint amelyből származnak.
10. cikk
A visszatérítési igazolás iránti kérelmek, valamint a Megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése szerinti nemzetközi élelmiszersegély-műveletekre kiállított visszatérítési igazolások 20. rovata a következő jelölések egyikét tartalmazza:
"Certificado GATT - Ayuda alimentaria"
"GATT-attest - Fødevarehjælp"
"GATT-Bescheinigung - Nahrungsmittelhilfe"
"Πιστοποιητικό ΓΣΔΕ - Επισιτιστική βοήυεια"
"GATT certificate - Food aid"
"Certificat GATT - Aide alimentaire"
"Titolo GATT - Aiuto alimentare"
"GATT-certificaat - Voedselhulp"
"Certificado GATT - Ajuda alimentar"
"GATT-todistus - Elintarvikeapu"
"GATT-licens - Livsmedelsbistånd".
A 8. cikk nem vonatkozik az ilyen igazolásokra.
Az alaptermékek árucikkek formájában történő exportjaira alkalmazandó visszatérítési mértékeket rögzítő rendeletektől eltérve, az igazolások iránti kérelmekre és az élelmiszersegély-műveletekre kiállított igazolásokra alkalmazott előzetesen rögzített visszatérítési mértékek a más exportokra alkalmazandó, a visszatérítés mértékének előzetes rögzítése nélküli mértékek. A figyelembe veendő mértékek a közösségi élelmiszersegély-exportok esetében a 259/98/EK rendelet 2. cikke alapján meghatározott napon, a nemzeti élelmiszersegélyként exportált tej és tejtermékek esetében a 174/1999/EK [28] rendelet 13. cikkének (2) bekezdése által meghatározott napon érvényes mértékek.
11. cikk
A 10. cikkben említett élelmiszersegély-műveletektől eltérő visszatérítési kérelmek csak akkor érvényesek, ha az igényelt összeg 25 %-ának megfelelő biztosítékot letétbe helyeztek az 1291/2000/EK rendelet 15. cikkében meghatározott feltételek szerint.
A biztosíték a 12. cikkben meghatározott feltételek alapján szabadítható fel.
12. cikk
(1) Ha a 8. cikk (5) és (8) bekezdése alapján a Bizottság csökkentési együtthatót határoz meg, a biztosíték egy része azonnal felszabadul, ez a rész megegyezik a letétbe helyezett összeg és a csökkentési együttható szorzatával.
(2) Amennyiben a kérelmező a 8. cikk (6) bekezdésében előírtak szerint visszavonja kérelmét, a biztosíték 94 %-a felszabadul.
(3) A biztosíték teljesen felszabadul, amint az igazolás jogosultja annak az összegnek a 95 %-át kitevő visszatérítéseket igényelt, amelyre az igazolást kiállították.
(4) Amennyiben a visszatérítési igazolás jogosultja nem képes annak az összegnek legalább 95 %-át kitevő visszatérítéseket igényelni, amelyre az igazolást kiállították, a biztosíték egy részét visszatartják, ez a rész az igazolásban szereplő összeg 95 %-a és a ténylegesen igényelt visszatérítések összege közötti különbség 25 %-ával egyenlő.
(5) Mindamellett, amennyiben az igazolás jogosultja azt február 28. előtt visszaküldi, a (4) bekezdésnek megfelelően meghatározott visszatartott összeg 50 %-kal csökken. Amennyiben a jogosult az igazolást ezt az időpontot követően, de 2000. augusztus 15. előtt és más években május 31. előtt küldi vissza, a (4) bekezdésnek megfelelően meghatározott visszatartott összeg 25 %-kal csökken.
(6) A visszatérítési igazolás jogosultja, aki bizonyítja, hogy az 1291/2000/EK rendelet 49. cikkében említett, nem tagállam importáló országban meghirdetett ajánlati felhívásra ajánlatot nyújtott be, és hogy az ajánlata sikertelen volt, kérheti annak a visszatérítésnek megfelelő összeg figyelmen kívül hagyását, amelyet sikeres ajánlat esetén kapott volna. Ebben az esetben az igazolás ezzel az összeggel csökken, és a vonatkozó biztosíték felszabadul.
13. cikk
(1) A tagállamok minden hónap vége előtt értesítik a Bizottságot az előző hónap során a 2000. március 1. előtt exportált árucikkekre nyújtott visszatérítések összegéről.
(2) A tagállamok első alkalommal 2001. január 1. előtt, majd minden év január 1. előtt értesítik a Bizottságot azoknak a visszatérítéseknek a teljes összegéről, amelyeket a megelőző év szeptember 30-ig ténylegesen nyújtottak az előzően nem közölt, előző költségvetési időszakokban exportált árucikkekre, pontosan meghatározva az érintett időszakokat.
(3) Az előző bekezdés alkalmazásában a ténylegesen nyújtott visszatérítések tartalmazzák az előlegfizetéseket. A jogosulatlanul kifizetett visszatérítések visszafizetései külön közlendők.
(4) A tagállamok minden hónap 10. napja előtt értesítik a Bizottságot:
a) azokról az összegekről, amelyekre vonatkozóan az előző hónap során a 12. cikk (5) bekezdésének megfelelően visszatérítési igazolásokat küldtek vissza;
b) azokról az összegekről, amelyekre vonatkozóan az előző hónap során a 12. cikk (6) bekezdésének megfelelően visszatérítési igazolásokat küldtek vissza, illetve csökkentettek le;
c) azokról az összegekről, amelyekre vonatkozóan felhasználatlan visszatérítési igazolások jártak le;
d) a 10. cikkben említettek szerint az előző hónap során kiállított visszatérítési igazolásokról.
14. cikk
(1) 2000. szeptember 30-ig és 2000. október 1-jétől kezdve minden költségvetési időszakban az igazolással nem fedezett exportok visszatérítés kifizetésére jogosultak, minden egyes költségvetési évben egy 30 millió eurós tartalék keretén belül.
E cikk azonban nem vonatkozik azokra az exportokra, amelyek a Megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése értelmében nemzetközi élelmiszersegély-művelet részét képezik, sem a 800/1999/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében és a 36., 40., 44., 45. cikkében, valamint a 46. cikke (1) bekezdésében említett szállítmányokra.
(2) E cikk olyan exportőr kiviteleire vonatkozik, akinek a szóban forgó költségvetési időszak kezdetétől fogva nem volt a birtokában visszatérítési igazolás, és aki az export napján sem rendelkezik igazolással. Csak akkor alkalmazható, ha a szóban forgó költségvetési év során az exportőr által az F. melléklet VI. szakasz 2. bekezdésének megfelelően korábban benyújtott kérelmek összesen 50000 eurónál kisebb összegre vonatkoznak.
Csak abban a tagállamban alkalmazható, ahol az árucikkeket gyártják, illetve összeállítják.
(3) A tagállamok legkésőbb minden hónap ötödik napjáig értesítik a Bizottságot e cikknek megfelelően az előző hónap tizenhatodik napja és a hónap vége között nyújtott visszatérítések összegéről, és legkésőbb minden hónap huszadik napjáig az e cikknek megfelelően a tárgyhónap első és tizenötödik napja között nyújtott visszatérítések összegeiről.
Amennyiben a tagállamok által közölt összegek együttesen elérik a 20000000 eurót, a Bizottság felfüggeszti az (1) és (2) bekezdés alkalmazását a visszatérítési igazolással nem fedezett exportokra.
15. cikk
(1) Az 1291/2000/EK rendelet alkalmazandó az e rendeletben említett visszatérítési igazolásokra, a behozatali engedélyekre vonatkozó rendelkezések kivételével.
Az F. melléklet rendelkezéseinek figyelembevételével, a meghatározott mennyiségekre kiállított visszatérítési igazolásokból eredő jogokra és kötelezettségekre vonatkozó rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók az e rendeletben említett, euróban meghatározott összegekre kiállított visszatérítési igazolásokból eredő jogokra és kötelezettségekre.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az 1291/2000/EK rendelet következő rendelkezései nem alkalmazhatók az e rendeletben említett visszatérítési igazolásokra:
- 9., 12., 14., 21., 24., 32., 33., 35., 42., 46., 47., 50. cikk,
- 8. cikk (2) bekezdése,
- 8. cikk (4) bekezdése,
- 18. cikk (1) bekezdése,
- 36. cikk (5) bekezdése.
(3) Az 1291/2000/EK rendelet 40. cikkének alkalmazásában a szeptember 30-ig érvényes igazolások nem hosszabbíthatók meg. Ebben az esetben az igazolást érvényteleníteni kell minden vis maiormiatt nem igényelt összegre.
16. cikk
(1) A 800/1999/EK rendelet alkalmazandó. Ezenfelül árucikkek exportja esetén az érintett félnek nyilatkoznia kell az árucikkek gyártása során a 3. cikk (2) bekezdésének értelmében ténylegesen felhasznált alaptermékek, az azok feldolgozásából nyert termékek és az 1. cikk (3) bekezdésének értelmében a két kategória valamelyikének megfeleltetett termékek azon mennyiségéről, amelyekre a visszatérítést igényelni fogja, illetve amennyiben ezt a 3. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban határozták meg, más módon kell utalnia erre az összetételre.
Amennyiben az exportálandó árucikkek előállítása során árucikkeket használtak fel, az érintett fél nyilatkozatának tartalmaznia kell a ténylegesen felhasznált árucikkek mennyiségét, valamint azon alaptermékek, az azok feldolgozásából nyert termékek, illetve az 1. cikk (3) bekezdésének értelmében a két kategória valamelyikének megfeleltetett termékek mindegyikének a jellegét és mennyiségét, amelyekből a szóban forgó árucikkek származnak.
Nyilatkozata alátámasztására az érintett fél eljuttatja a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz az összes olyan bizonylatot és információt, amelyet az utóbbi az ügyre tartozónak ítél.
A hatáskörrel rendelkező hatóságok bármely megfelelő eszközzel ellenőrizhetik a benyújtott nyilatkozat pontosságát.
Annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkező hatóságának a kérésére, amelynek területén a kiviteli vámalakiságokat elvégzik, a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közvetlenül eljuttatják az általuk beszerezhető összes információt, amely lehetővé teszi az érintett fél nyilatkozatának ellenőrzését.
(2) Az előző bekezdéstől eltérve és a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal egyeztetve a felhasznált termékekről és/vagy árucikkekről szóló nyilatkozatot felválthatja a felhasznált termékek mennyiségeinek összesített nyilatkozata, vagy e mennyiségek nyilatkozatára való utalás, amennyiben a 3. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése alapján e mennyiségek már meghatározásra kerültek, azzal a feltétellel, hogy a gyártó a hatóságok rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely a nyilatkozat ellenőrzéséhez szükséges.
(3) Amennyiben az exportőr nem állítja össze az (1) bekezdésben említett nyilatkozatot, illetve nem biztosítja a megfelelő információkat nyilatkozatának alátámasztására, akkor nem jogosult a visszatérítésre.
Ha azonban az érintett fél megfelelő bizonyítékot szolgáltat a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára arról, hogy az exportálandó árucikkek gyártási feltételeire vonatkozóan a megkövetelt információ nem áll rendelkezésére, illetve nem képes azt szolgáltatni, és amennyiben az árucikkek a D. melléklet 1. és 2. oszlopaiban vannak felsorolva, a fél kifejezett kérésére megkaphatja a visszatérítést, az alaptermékek ilyen visszatérítés kiszámításánál figyelembe veendő jellegét és mennyiségét az exportálandó árucikkek analíziséből, valamint a D. melléklet átváltási táblázatának megfelelően meghatározva. A hatáskörrel rendelkező hatóság dönt az analízis végrehajtásának feltételeiről.
Az ilyen analízis költségeit az exportőr viseli.
Amennyiben az exportált árucikkek a 2571/97/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említettek, a tejtermékek visszatérítésének mértéke a csökkentett árú tejtermékek felhasználásánál alkalmazandó mérték, hacsak az exportőr nem bizonyítja, hogy az árucikkek nem tartalmaznak csökkentett árú tejterméket.
(4) Az (1) és (2) bekezdés nem vonatkozik a mezőgazdasági termékek C. melléklet alapján meghatározott mennyiségére, a következők kivételével:
- a 3. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek szerint részben aktív feldolgozási rendszer alá tartozó termékekből származó árucikkek formájában exportált, az (1) bekezdés első albekezdése szerinti termékek mennyisége,
- az 19021100 KN-kód alá tartozó tészta formájában exportált tojás, illetve tojástermékek mennyisége,
- a 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett friss tészta szárazanyag-tartalma,
- a 290544 és a 382460 KN-kód alá tartozó D-glucit (szorbit) gyártása során ténylegesen felhasznált alaptermékek jellege, valamint adott esetben a keményítőtartalmú termékekből és szacharózból nyert D-glucit (szorbit) részarányai,
- a 35019090 KN-kód alá tartozó árucikkek formájában exportált kazein mennyisége,
- a 22029010 KN-kód alá tartozó, malátából készült sör Balling-foka,
- a hatáskörrel rendelkező hatóságok által elfogadott malátázatlan árpa mennyisége.
A C. mellékletben felsorolt árucikkekre vonatkozó kiviteli nyilatkozaton és visszatérítési kérelmen az árucikkek meghatározásánál figyelembe kell venni az adott mellékletben található nómenklatúrát.
(5) Amikor az árucikkeket e cikknek megfelelően elemzik, az analitikai módszerek megegyeznek a 4056/87/EGK [29] bizottsági rendeletben leírt módszerekkel, illetve azok hiányában az Európai Unióba importált hasonló árucikkeknek a közös vámtarifába való besorolásánál alkalmazott módszerekkel.
(6) A kivitelt igazoló okirat tartalmazza az exportált árucikkek mennyiségét és az (1) bekezdés első albekezdésében említett termékek mennyiségét, illetve a 3. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően meghatározott összetételre való utalást. Mindamellett, ha a (2) bekezdés második albekezdése alkalmazandó, az utóbbi mennyiségek helyébe az alaptermékeknek a D. melléklet 4. oszlopában feltüntetett, az exportált árucikkek analízis- eredményeinek megfelelő mennyiségei lépnek.
(7) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából valamennyi tagállam tájékoztatja a Bizottságot a területén a különböző típusú exportált árucikkekre vonatkozóan végrehajtott ellen- őrzésekről. A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.
(8) Az egyes évek október 1. és október 15. között végrehajtott exportokat illetően a visszatérítések október 16. előtt nem fizethetők ki.
17. cikk
(1) A 16. cikk alapján a 04052010, 04052030, az 18069060 és 18069090 közötti, az 1901 vagy a 21069098 KN-kód alá tartozó, a 04021019, 04022119, 040500 vagy 0406 KN-kód alá tartozó tejtermékeket magas százalékban tartalmazó árucikkekre (a továbbiakban: "tejtermékek") vonatkozóan az érintett félnek nyilatkoznia kell vagy:
a) arról, hogy a tejtermékek egyikét sem importálták tagsággal nem rendelkező országból, csökkentett vámot biztosító különleges rendszer alapján;
vagy
b) a tagsággal nem rendelkező országból, csökkentett vámot biztosító különleges rendszer alapján importált tejtermékek mennyiségéről.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a "magas százalékban tartalmazó" azt jelenti, hogy az exportált árucikkekben 100 kilogrammonként legalább 51 kilogramm tejterméket használtak fel.
(3) Amennyiben a mennyiségeknek a 3. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti meghatározását kérik, a hatáskörrel rendelkező hatóságok elfogadhatják az érintett fél hiteles igazolását arról, hogy a felhasználásra kerülő tejtermék nem csökkentett vámot biztosító különleges rendszer hatálya alatt kerül behozatalra.
(4) Az (1) bekezdésnek megfelelően tett nyilatkozatot, illetve a (3) bekezdés alapján nyújtott hiteles igazolást akkor fogadhatja el a hatáskörrel rendelkező hatóság, amikor meggyőződött arról, hogy az exportált árucikkekbe bedolgozott tejtermékért fizetett ár a közösségi piacon a helyettesítő termékre érvényes ár szintjén van, illetve ahhoz közel áll. Az árak összehasonlítása során figyelembe kell venni a tejtermék vásárlásának időpontját.
(5) Amennyiben csökkentett vámot biztosító különleges rendszerben részesedő tejterméket használtak fel, a visszatérítés az 1255/1999/EK tanácsi rendelet 17. cikkének megfelelően kerül kiszámításra.
18. cikk
Az 1. cikk (1) bekezdésében említett visszatérítés nem jár a Szerződés 24. cikkének megfelelően szabad forgalomba bocsátott és újrakivitelre került árucikkekre.
Hasonló módon nem jár visszatérítés az ilyen árucikkre, amikor azt feldolgozás után exportálják, illetve más árucikkbe dolgozzák be.
19. cikk
A Bizottság a Kombinált Nómenklatúra módosításainak megfelelően kiigazítja ezt a rendeletet, valamint az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendeletek vonatkozó mellékleteivel való összhang fenntartása érdekében kiigazítja a B. mellékletet.
20. cikk
Az érdekelt felek a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal megállapodva 2000. december 31-ig használhatják az 1222/94/EK rendelet F. mellékletéhez csatolt formanyomtatványt e rendelet F. melléklete helyett, az említett rendelet F. mellékletének rendelkezései alapján.
21. cikk
Az 1222/94/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozások erre a rendeletre vonatkoznak, és a G. melléklet megfelelési táblázatának megfelelően értelmezendők.
22. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2000. július 13-án.