A BIZOTTSÁG 482/2008/EK RENDELETE
(2008. május 30.)
a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („léginavigációs szolgálati rendelet”) (1) és különösen annak 4. cikkére,
mivel:
(1)
Az 550/2004/EK rendelet szerint a Bizottság - figyelembe véve a már létező közösségi jogszabályokat - meghatározza és elfogadja az Eurocontrol biztonsági szabályozó követelmények (ESARR-ok) vonatkozó intézkedéseit. Az „ATM-rendszerek szoftvere” elnevezésű ESARR 6 biztonsági szabályozási követelménycsomagot fogalmaz meg a szoftverbiztonságot garantáló rendszer megvalósításához.
(2)
A léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló, 2005. december 20-i 2096/2005/EK bizottsági rendelet (2) (12) preambulumbekezdésének utolsó mondata rögzíti, hogy „az ESARR 1 ATM-mel kapcsolatos repülésbiztonsági felügyeletről szóló, illetve az ESARR 6 ATM-rendszerek szoftveréről szóló vonatkozó rendelkezéseit azonosítani kell, és külön közösségi jogszabállyal kell elfogadni.”
(3)
A 2096/2005/EK rendelet II. melléklete előírja a légiforgalmi szolgáltatók számára a repülésbiztonság-irányítási rendszernek, valamint a változásokból eredő kockázatok értékelésére és csökkentésére vonatkozó repülésbiztonsági követelményeknek a végrehajtását. A légiforgalmi szolgáltatóknak e repülésbiztonság-irányítási rendszer keretében, a változásokból eredő kockázatok értékelésének és csökkentésének részeként olyan, a szoftverbiztonságot garantáló rendszert kell meghatározniuk és megvalósítaniuk, amely kifejezetten a szoftverekkel kapcsolatos kérdések kezelésére szolgál.
(4)
A szoftvert magukban foglaló funkcionális rendszerek esetében a legfőbb szoftverbiztonsági célkitűzés, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás hálózati rendszereiben alkalmazott szoftverek („EATMN-szoftverek”) használatával járó kockázat a még megfelelő szintre csökkenjen.
(5)
Indokolt, hogy e rendelet hatálya ne terjedjen ki az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (keretrendelet) 1. cikkének (2) bekezdésében említett katonai műveletekre és kiképzésre.
(6)
Ezért a 2096/2005/EK rendelet II. mellékletét megfelelően módosítani kell.
(7)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet meghatározza a szoftverbiztonságot garantáló rendszernek a légiforgalmi (ATS) szolgáltatók, a légiforgalmi áramlásszervező (ATFM) és légtér-gazdálkodási (ASM) egységek, valamint a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző (CNS) szolgáltatók általi meghatározására és megvalósítására vonatkozó követelményeket.
Ez a rendelet meghatározza és elfogadja a 2003. november 6-án kiadott, az „ATM-rendszerek szoftverei” elnevezésű - ESARR 6 - Eurocontrol biztonsági szabályozási követelmények kötelező előírásait.
(2) Ez a rendelet az ATS-, ASM-, ATFM- és CNS-rendszerek új szoftvereire és e rendszerek minden szoftvermódosítására alkalmazandó.
Ez a rendelet nem vonatkozik sem a fedélzeti eszközök, sem a világűrbe telepített berendezések szoftvereire.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendeletben 2. cikkében megállapított fogalommeghatározások alkalmazandók.
Ezenkívül még a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
1.
„szoftver”: számítógépes programok és kapcsolódó konfigurációs adatok, beleértve a nem külön fejlesztésű szoftvereket, de kizárva az elektronikus összetevőket, különösen az alkalmazásspecifikus integrált áramköröket, a programozható kaputömböket vagy a szilárdtest jelfogókat;
2.
„konfigurációs adatok”: olyan adatok, amelyek segítségével egy általános szoftverrendszert az adott feladatra konfigurálnak;
3.
„nem külön fejlesztésű szoftver”: olyan szoftver, amelyet nem az adott szerződés céljára fejlesztettek ki;
4.
„a biztonság garantálása”: azon tervszerű és módszeres intézkedések összessége, amelyek ahhoz szükségesek, hogy valamely termék, szolgáltatás, szervezet vagy funkcionális rendszer elfogadható vagy még megfelelően biztonságos szintje kellően szavatolható legyen;
5.
„szervezet”: ATS- vagy CNS-szolgáltató, illetve ATFM- vagy ASM-szolgáltatást nyújtó egység;
6.
„funkcionális rendszer”: az ATM kontextusában valamely funkció végrehajtását szolgáló rendszerek, eljárások és emberi erőforrások kombinációja;
7.
„kockázat”: a veszélyből eredő káros hatás általános valószínűségének vagy bekövetkezési gyakoriságának és a hatás súlyosságának kombinációja;
8.
„veszély”: bármely olyan körülmény vagy esemény, amely balesetet idézhet elő;
9.
„új szoftver”: olyan szoftver, amelyet e rendelet hatálybalépése után rendeltek meg, vagy amelyről e rendelet hatálybalépése után írtak alá szerződést;
10.
„biztonsági célkitűzés”: a veszély bekövetkeztének várható legnagyobb gyakoriságát vagy valószínűségét meghatározó minőségi vagy mennyiségi nyilatkozat;
11.
„biztonsági követelmény”: a kockázatkezelési stratégia alapján meghatározott kockázatcsökkentési eszköz, amely megvalósítja az adott biztonsági célkitűzést, beleértve a szervezeti, eljárásbeli, funkcionális, teljesítménybeli és interoperabilitási követelményeket, illetőleg a környezeti jellemzőket is;
12.
„rendszerátállás vagy forrócsere”: az európai légiforgalmi szolgáltatási hálózat (EATMN) rendszerösszetevőinek vagy szoftverének működés közben történő cseréje;
13.
„szoftverbiztonsági követelmény”: annak leírása, amit a szoftvernek tennie kell - tekintettel a bemenő adatokra és a megszorításokra -, aminek teljesülése szavatolja, hogy az EATMN-szoftver biztonságosan és az üzemeltetési célnak megfelelően működik;
14.
„EATMN-szoftver”: az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett EATMN rendszerekben használt szoftver;
15.
„a követelmények érvényessége”: annak vizsgálattal és objektív bizonyítékok szolgáltatásával való megerősítése, hogy az adott felhasználásra vonatkozó követelmények megfelelnek-e az előirányzott követelményeknek;
16.
„független megvalósítású”: a szoftver-ellenőrzési eljárás akkor ilyen, ha az ellenőrzési eljárás feladatait más látja el, mint az ellenőrzés tárgyának fejlesztője;
17.
„szoftver téves működése”: a programnak valamely megkövetelt funkció helyes elvégzésére való képtelensége;
18.
„szoftverhiba”: a programnak valamely megkövetelt funkció elvégzésére való képtelensége;
19.
„COTS”: kereskedelmi forgalomban kapható, nyilvános katalógusokból kereskedőktől beszerezhető alkalmazások, amelyeket nem szántak testreszabásra vagy továbbfejlesztésre;
20.
„szoftverösszetevő”: testre szabott szoftveralkalmazás létrehozása céljából beillesztés vagy összekapcsolás útján más, újrahasználható szoftverelemekkel kombinálható alkotóelem;
21.
„független szoftverösszetevők”: olyan szoftverösszetevők, amelyek nem válnak működésképtelenné veszélyt okozó meghibásodási állapot hatására;
22.
„a szoftver válaszideje”: az időkeret, amelyen belül a szoftvernek válaszolnia kell egy adott bevitelre vagy rendszeresen bekövetkező eseményre és/vagy a szoftvernek az egységidő alatt kezelt műveletek vagy üzenetek számában kifejezett teljesítménye;
23.
„a szoftver kapacitása”: a szoftver képessége egy adott adatmennyiség kezelésére;
24.
„pontosság”: a kiszámított értékek megkívánt pontossága;
25.
„a szoftver erőforrás-felhasználása”: a számítástechnikai rendszeren belüli azon erőforrás-mennyiség, amelyet az alkalmazás felhasználhat;
26.
„a szoftver zavartűrése”: a szoftver viselkedése váratlan bevitel, hardverhiba és a számítástechnikai rendszerben vagy a kapcsolódó eszközökben fellépő tápellátás kimaradása esetén;
27.
„túlterhelhetőség”: a rendszer viselkedése - és különösen tűrőképessége - a rendszer megszokott működése során a vártnál nagyobb ütemben jelentkező bevitelek esetén;
28.
„pontos és teljes EATMN-szoftverellenőrzés”: mindazon szoftverbiztonsági követelmény, amely pontosan előírja, hogy a kockázatelemző és -csökkentő eljárás mit vár el az adott szoftverösszetevőtől, és ennek megvalósítása bizonyítottan a szoftverbiztonságot garantáló rendszer által megkövetelt szinten történik;
29.
„a szoftver életciklusadatai”: a szoftver életciklusa során a szoftver tevékenységeinek tervezése, irányítása, magyarázata, meghatározása, nyilvántartása és bizonyítása céljából összegyűjtött adatok; ezek az adatok lehetővé teszik a szoftver életciklusa folyamatának, a rendszernek vagy a berendezésnek a jóváhagyását, valamint a szoftvertermék jóváhagyás utáni módosítását.
30.
„a szoftver életciklusa”:
a)
valamely szervezet által meghatározott eljárások rendszerezett halmaza, amely elégséges és alkalmas arra, hogy egy szoftverterméket hozzanak létre;
b)
azon időtartam, amely akkor kezdődik, amikor eldöntik, hogy létre kell hozni vagy módosítani kell egy szoftvert, és amely akkor ér véget, amikor a szoftvert kivonják a használatból;
31.
„rendszerbiztonsági követelmény”: egy funkcionális rendszerrel szembeni biztonsági követelmény.
3. cikk
Általános biztonsági követelmények
(1) Valahányszor egy szervezet a hatályos közösségi vagy nemzeti joggal összhangban kockázatelemző és -csökkentő eljárást köteles bevezetni, szoftverbiztonságot garantáló rendszert kell meghatároznia és megvalósítania a kifejezetten az EATMN-szoftverekkel kapcsolatos kérdések kezelésére, beleértve a szoftverek összes működés közbeni változtatását is, különösen a rendszerátállást vagy a forrócserét.
(2) A szervezetnek biztosítania kell, hogy szoftverbiztonsági rendszere bizonyítékokkal és érvekkel igazolja legalább a következőket:
a)
a szoftverbiztonsági követelmények pontosan meghatározzák, hogy a kockázatelemző és -csökkentő eljárásban megállapított biztonsági célkitűzések és követelmények eléréséhez milyen elvárásokat kell teljesítenie a szoftvernek;
b)
minden szoftverbiztonsági követelmény tekintetében meg van oldva a nyomon követhetőség;
c)
a szoftver megvalósítása nem tartalmaz olyan funkciót, amely a biztonságot hátrányosan befolyásolja;
d)
az EATMN-szoftver olyan megbízhatósági szinten teljesíti a vele szemben támasztott követelményeket, amely arányban áll a szoftver által betöltött szerep kritikusságával;
e)
biztosítékokat adnak, amelyek megerősítik, hogy az a)-d) pontban említett általános biztonsági követelmények teljesülnek, és a megkívánt biztosítékokat igazoló érvek mindig az alábbiakból származnak:
i.
a szoftver ismert, lefuttatható változata;
ii.
ismert konfigurációs adathalmaz;
iii.
ismert szoftvertermékek és -leírások, beleértve az adott verzió kifejlesztéséhez használt specifikációkat is.
(3) A szervezetnek a nemzeti felügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátják a megkívánt biztosítékokat, annak alátámasztására, hogy a (2) bekezdésben rögzített követelmények teljesülnek.
4. cikk
A szoftverbiztonságot garantáló rendszerre vonatkozó követelmények
A szervezet biztosítja, hogy a szoftverbiztonságot garantáló rendszer legalább:
1.
dokumentálva van, különösen az átfogó kockázatelemző és -csökkentő rendszer dokumentációján belül;
2.
az I. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelően minden használatban lévő EATMN-szoftverre szoftverbiztonsági szinteket jelöl ki;
3.
biztosítékokat ad arra nézve, hogy:
a)
a szoftverbiztonsági követelmények érvényessége megfelel a II. melléklet A. részében előírt követelményeknek;
b)
a szoftverellenőrzés megfelel a II. melléklet B. részében előírt követelményeknek;
c)
a szoftverkonfiguráció kezelése megfelel a II. melléklet C. részében előírt követelményeknek;
d)
a szoftverbiztonsági követelmények nyomonkövethetősége megfelel a II. melléklet D. részében előírt követelményeknek;
4.
meghatározza a biztosítékoktól elvárt alaposság mértékét. Az alaposság mértékét minden szoftverbiztonsági szintre meg kell határozni, úgy hogy a szoftver kritikusságával együtt növekedjen; ebből a célból:
a)
a biztosítékok alaposságának szoftverbiztonsági szintenként változó mértékének magában kell foglalniuk az alábbi kritériumokat:
i.
függetlenül teljesítendő;
ii.
teljesítendő;
iii.
teljesítése nem kötelező;
b)
az egyes szoftverbiztonsági szinteknek megfelelő biztosítékoknak elégséges megbízhatósági szinten kell szavatolniuk, hogy az EATMN-szoftverek még megfelelő biztonsággal üzemeltethetők;
5.
felhasználja az EATMN-szoftver visszacsatolásait annak megerősítésére, hogy a szoftverbiztonságot garantáló rendszer és a biztonsági szintek megfelelőek. Ebből a célból a szoftvernek a biztonsági események bejelentésére és elemzésére vonatkozó követelmények szerint bejelentett téves működését vagy hibáját az érintett rendszerre gyakorolt hatásokkal összehasonlítva kell elemezni a 2096/2005/EK rendelet II. mellékletének 3.2.4. pontjában meghatározott súlyosságosztályozási rendszer alapján.
5. cikk
A szoftverek változtatásaira és a specifikus szoftverekre vonatkozó követelmények
(1) A szoftverek bármilyen változtatása esetén, vagy specifikus olyan szoftvertípusok esetén, mint a COTS-szoftverek, a nem külön fejlesztésű szoftverek, illetve olyan szoftverek, amelyekre a 3. cikk (2) bekezdésének d) és e), vagy a 4. cikk (2), (3), (4) és (5) bekezdésében szereplő követelmények némelyike nem alkalmazható, a szervezetnek biztosítania kell, hogy a szoftverbiztonságot garantáló rendszer - a nemzeti felügyeleti hatósággal közösen kiválasztott és egyeztetett egyéb eszközök révén - ugyanolyan megbízhatósági szintet szavatoljon, mint amelyet a vonatkozó szoftverbiztonsági szint megkövetel, ha ez utóbbi meg van határozva.
Ezen eszközöknek elégséges megbízhatósági szinten kell biztosítaniuk, hogy a szoftver teljesíti a kockázatelemző és -csökkentő eljárásban meghatározott biztonsági célkitűzéseket és követelményeket.
(2) A nemzeti felügyeleti hatóság az (1) bekezdésben említett módszerek értékelésével elismert vagy bejelentett szervezetet bízhat meg.
6. cikk
A 2096/2005/EK rendelet módosítása
A 2096/2005/EK rendelet II. melléklete a következő szakasszal egészül ki:
„3.2.5. 5. szakasz
Szoftverbiztonságot garantáló rendszer
A repülésbiztonság-irányítási rendszer üzemeltetése keretében a légiforgalmi szolgáltató szoftverbiztonságot garantáló rendszert vezet be a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. május 30-i 482/2008/EK bizottsági rendeletnek (4) megfelelően.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni az 1. cikk (2) bekezdésében említett EATMN-rendszerek új szoftvereire.
Ezt a rendeletet 2010. július 1-jétől az 1. cikk (2) bekezdésében említett és ebben az időpontban működésben lévő EATMN-rendszerek bármely változtatott szoftverére alkalmazni kell.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. május 30-án.