A TANÁCS 778/2005/EK RENDELETE
(2005. május 23.)
a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1334/1999/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó magnézium-oxid (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Ezek az intézkedések a minimális importár formájában jelentek meg. Egy időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 985/2003/EK rendelettel (3) módosította a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formáját, fenntartva a minimális árat, de figyelemmel az egyedi feltételekre és minden egyéb esetben 27,1 %-os értékvám kivetésével.
(2)
Meg kell jegyezni, hogy az eredeti intézkedéseket az 1473/93/EK tanácsi rendelet (4) vezette be (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).
B. A JELENLEGI VIZSGÁLAT
(3)
A KNK-ból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés közzétételét (5) követően a Bizottság szolgálataihoz érkezett egy kérelem az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránt. A kérelmet 2004. március 9-én nyújtotta be az Eurométaux (a továbbiakban: a kérelmező), a teljes közösségi magnéziumoxid-termelés túlnyomó részét, ez esetben 96 %-át képviselő termelők nevében. A kérelemben azt állították, hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping és a károkozás folytatódásával vagy megismétlődésével járna a közösségi iparágra vonatkozóan.
(4)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapították, hogy a felülvizsgálat kezdeményezéséhez elegendő bizonyíték gyűlt össze, a Bizottság szolgálatai az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően bejelentették a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat (6) megindítását, és megkezdték a vizsgálatot.
(5)
A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság szolgálatai hivatalosan értesítették a kérelmező közösségi termelőket, a kérelmet támogató egyéb közösségi termelőket, a KNK-beli exportáló termelőket, az importőröket/kereskedőket, a felhasználó iparágakat, amelyekről tudott, hogy érdekeltek, valamint a kínai kormány képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(6)
A Bizottság szolgálatai minden félnek kérdőívet küldtek, amelyről tudták, hogy érintett, valamint azoknak is, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet kértek.
(7)
Tekintettel az érintett termék KNK-beli exportáló termelőinek és importőreinek nyilvánvalóan magas számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudják dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, akkor kiválaszthassanak egy mintát, a Bizottság szolgálatai mintavételi kérdőíveket küldenek ki, amelyek egyedi információkra kérdeznek rá minden egyes érintett exportáló termelő és importőr átlagos eladási mennyiségére és áraira vonatkozóan. Az exportáló termelőktől vagy importőröktől nem érkezett válasz. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.
(8)
Ezenkívül kérdőíveket küldtek valamennyi, a Bizottság szolgálatai által ismert termelőnek az Amerikai Egyesült Államokba (a továbbiakban: az USA), Ausztráliába és Indiába (mint lehetséges hasonló országokba).
(9)
A négy kérelmező közösségi termelőtől, valamint egy hasonló országbeli, nevezetesen USA-beli termelőtől érkezett válasz.
(10)
A Bizottság szolgálatai minden, a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének meghatározása céljából és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek tűnő információt megkeresett és ellenőrzött. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyein:
Közösségi termelők:
-
Grecian Magnesite S.A., Athén, Görögország
-
Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanyolország
-
Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Spanyolország
-
Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Ausztria
Termelő a hasonló országban:
-
Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA
(11)
A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartott (a továbbiakban: a VI). A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megbecsülése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: a mérlegelt időszak) fedte le.
C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12)
Az érintett termék ugyanaz, mint amelyre a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető előző vizsgálat irányult, azaz az ex 2519 90 90 KN-kód (25199090*10 Taric-kód) alá tartozó magnézium-oxid, nevezetesen a természetes égetett kausztikus magnezit.
(13)
A megnézium-oxidot a természetben előforduló magnézium-karbonátból vagy magnezitból állítják elő. A magnézium-oxid előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, összezúzzák, osztályozzák, majd szárítókemencében 700-1 000 °C fokon kiégetik. Az eljárás eredményeképpen eltérő magnézium-oxid tartalmú, illetve kategóriájú magnézium-oxidot kapunk. A magnézium-oxidban előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2 (szilikon-oxid), a Fe2O3 (vas-oxid), az Al2O3 (alumínium-oxid), a CaO (kalcium-oxid) és a B2O3 (bór-oxid). A magnézium-oxid fő felhasználási területei: a mezőgazdaság, ahol állati takarmányként vagy műtrágyaként hasznosítják, ezenkívül ipari célra az építőiparban padlóburkolásra és hőszigetelésre, valamint a cellulóz-, papír-, vegyi anyag-, gyógyszer-, lángmentesítő anyag-, és csiszolóanyag-gyártás során és a környezetvédelemben használják fel.
(14)
Az előző vizsgálatok megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy a KNK által exportált termékek és a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország termelője által előállított és a hasonló ország hazai pacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és vegyi tulajdonságokkal és végső felhasználással rendelkeznek, ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.
D. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(15)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálták, hogy vajon az intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vezethet-e.
(16)
A kínai exportáló termelők és a közösségi importőrök együttműködésének hiányában ezt a vizsgálatot a Bizottság szolgálatai számára egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkével összhangban az Eurostat 8 jegyű KN-kódos és 10 jegyű Taric-kódos, egyéb forrásokkal ellenőrzött adatait használták.
(17)
Meg kell jegyezni, hogy a vonatkozó, 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adat az érintett terméktől eltérő termékeket foglal magában, míg a mérlegelt időszakra vonatkozó, 10 jegyű Taric-kódos adat nem foglalta magában a tíz csatlakozó országot.
(18)
Ezért a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatot az Európai Uniót a bővítés előtt alkotó 15 tagállam vonatkozásában, míg a 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adatot a tíz új tagállam vonatkozásában használták. Ezenkívül a tíz új tagállam vonatkozásában használt, 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adatot kiigazították oly módon, hogy levonták belőle a tíz új tagállam által a bővítést követő hat hónapon belül jelentett, a 8 jegyű KN-kód és a 10 jegyű Taric-kód között fennálló százalékos különbséget, azért, hogy kizárhassák az érintett terméktől eltérő termékeket.
(19)
A kiigazított Taric-adat alapján arra a megállapításra jutottak, hogy a VI folyamán 115 225 tonna magnézium-oxidot hoztak be a KNK-ból a Közösségbe, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 29 %-át.
(20)
A megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálat VI-je folyamán a kínai magnézium-oxid Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége 110 592 tonna volt, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 31 %-a.
(21)
Meg kell jegyezni, hogy mivel a Közösség huszonöt tagúra bővült, a megszűnésre vonatkozó előző és jelenlegi felülvizsgálat vonatkozásában a kivitel mennyisége és piaci részesedése nem hasonlítható össze.
(22)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat alkalmával. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 27,1 %-os dömpingár-különbözetet állapított meg.
(23)
Mivel a KNK egy átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban egy megfelelő piacgazdaságú harmadik országból kapott információ alapján kell megállapítani.
(24)
Mivel a megszűnésre vonatkozó előző vizsgálat alkalmával Indiát választották hasonló országnak a rendes érték megállapítása céljából, együttműködési kérelmet küldtek indiai gyártóknak. Együttműködési kérelmet küldtek továbbá minden ismert gyártó címére Ausztráliába és az USA-ba, amely országokat a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben lehetséges hasonló országként jelöltek meg.
(25)
Egy indiai gyártó kész volt együttműködni, de nem válaszolt a kérdőívre. Egy ausztráliai gyártó válaszolt, de úgy nyilatkozott, hogy nincs abban a helyzetben, hogy a Bizottság szolgálatait segítse a kért információval. Csak egy USA-beli gyártó volt kész megadni a kért információt.
(26)
Az USA-t illetően megállapították, hogy az egyesült államokbeli piacon megfelelő mértékben erős a verseny. A magnézium-oxid behozatalát nem terheli dömpingellenes vám, az érintett terméket tekintélyes mennyiségben importálják különböző harmadik országokból, és két helyi gyártó is részt vesz a versenyben. Az együttműködő egyesült államokbeli gyártó által alkalmazott gyártási folyamat hasonlít a kínai gyártóéhoz. Az egyesült államokbeli gyártó hazai eladásai a VI alatt a KNK-ból a Közösségbe érkezett teljes behozatal jelentős mennyiségének (mintegy 83 %-ának) felelnek meg.
(27)
Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a rendes érték megállapítása céljából az USA megfelelő hasonló ország.
(28)
Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban mérlegelték, hogy az USA-beli gyártó hazai eladásai, tekintettel az elszámolt költségekre, a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e. Ebből a célból összehasonlították a VI alatti, egységre jutó teljes előállítási költséget az ugyanazon időszak alatti értékesítési ügyletek átlagos egységnyi árával. Megállapították, hogy minden eladás haszonnal járt. A vizsgálat feltárta azt is, hogy az egyesült államokbeli együttműködő gyártó valamennyi értékesítése független fogyasztó számára történt. Ennek eredményeképpen a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül az USA hazai piacán a független fogyasztók által fizetett vagy fizetendő árakat használták a rendes érték megállapításához, összhangban az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével.
(29)
Amint az már említésre került, egyéb megbízható információ hiányában az exportárat az Eurostat adatai alapján állapították meg. Megállapították, hogy az Eurostatban az árra vonatkozó adatokat egy CIF Európai Közösség határbázisban tartják nyilván. Ezeket az árakat egy FOB bázisra vitték át, levonva a tengeri fuvarozás és a biztosítás költségeit. Az ezekre a költségekre vonatkozó szükséges információt a közösségi gazdasági ágazat nyújtotta be, és egyéb lényeges információ hiányában használták fel a számításokhoz.
(30)
A rendes érték és az exportár gyári árak alapján történő tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában tett megfelelő engedményekkel kompenzálták a kifogásolt, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló különbségeket. E vonatkozásban kiigazításokat tettek tekintettel a tengeri és belföldi fuvarozásra.
(31)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a súlyozott átlag rendes értéknek a súlyozott átlag exportárral való összehasonlítása alapján állapították meg a dömpingkülönbözetet, a fentiekben meghatározottaknak megfelelően. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét. A meg nem fizetett vámú, a CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 100,73 % volt, amely jóval meghaladja az előző vizsgálat alkalmával megállapított szintet (41,9 %).
(32)
A VI során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában, valamint mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai magnéziumoxid-iparról, az alábbi következtetés elsősorban elérhető tényekre támaszkodik, nevezetesen a japán kereskedelmi statisztikákon, az USA népszámlálási hivatalán és Kína vámügyi adatain alapuló piackutatási információkra, amelyeket a panasztevő nyújtott be.
(33)
A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak szerint a kínai gyártóknak a termelőkapacitás terén jelentős tartalékaik vannak, mivel ők rendelkeznek a világ legnagyobb, 1 300 000 tonnásra becsült magnezitkészletével. Az érintett termékre vonatkozóan a teljes kínai termelőkapacitást évi 800 000-1 000 000 tonnára becsülik, míg a kínai hazai fogyasztást mintegy 250 000 tonnára becsülik, az exportot pedig kb. évi 250 000 tonnára. Ezért a kínai termelés gyorsan tovább növelhető, amennyiben a piaci körülmények ezt biztosítják.
(34)
Ugyanazon forrás alapján megállapították, hogy a kínai magnézium-oxid teljes exportja az egész világon 17 %-kal nőtt, az 1999. évi 465 900 tonnáról 2003-ra 545 600 tonnára emelkedett. Az egyéb világpiacokra, így Japánba vagy az USA-ba irányuló kivitel árai 38 %-kal alacsonyabbak, mint a Közösségbe irányuló export esetében, s ez az exportőröket arra ösztönözné, hogy inkább a közösségi, mint a harmadik országokba irányuló kivitelt növeljék, amennyiben a meglévő intézkedések hatályukat vesztik.
(35)
Ezenkívül a Japánba irányuló kínai kivitel ára 2003-ban hozzávetőlegesen 13 %-kal csökkent, azaz a 2000. évi tonnánkénti 109,4 USD-ről a 2003. évre tonnánkénti 95 USD-re. Ugyanebben az időszakban az USA-ba irányuló kivitel ára is csökkent hozzávetőlegesen 8 %-kal, azaz a 2000. évi tonnánkénti 133 USD-ről a 2003. évre tonnánkénti 122 USD-re.
(36)
Ez egyértelműen azt mutatja, hogy ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az a kínai exportőröket a közösségi piac megcélzására ösztönözné, tekintettel a termelőkapacitás terén meglévő jelentős tartalékaikra és a harmadik országokhoz képest magasabb közösségi árszintre.
(37)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az érintett termék tekintetében a közösségi piacokon általánosan kialakult árszint a közösségi piacot nagyon vonzóvá teszi. Ez egy újabb ösztönző tényező a Közösségbe irányuló kivitelnek a termelés fokozása által történő növelésére. Ezenkívül, amint arról fentebb már szó volt, a harmadik országokba irányuló export áráról kiderült, hogy alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitelé. A közösségi piac vonzó és viszonylag magas árai azonban hosszú távon valószínűleg nem maradnak meg. Ha az intézkedések megszűnnének, a nagyszámú kínai exportőr különösen érdekelt lenne abban, hogy növelje részesedését a közösségi piacon. Egy ilyen fokozott verseny azonban alacsonyabb árakhoz vezethet. Következésképpen nagyon valószínű, hogy a közösségi piacon jelen lévő valamennyi szereplőnek ennek megfelelően csökkentenie kellene árait.
(38)
A vizsgálat azt mutatja, hogy a VI során a KNK a korábbinál sokkal magasabb szinten tovább folytatta a dömpinggyakorlatát. Mivel a KNK a termelőkapacitást illetően jelentős tartalékokkal rendelkezik, és mivel harmadik országokba a kínai kivitel még alacsonyabb áron történik, mint a Közösségbe, nagy a valószínűsége annak, hogy a kínai exportáló gyártók lényegesen növelnék az érintett terméknek a Közösségbe irányuló dömpingelt exportját, ha a fennálló intézkedések megszűnnének.
E. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(39)
A négy panaszos közösségi gyártó válaszolt a kérdőívekre, és a vizsgálatban teljes mértékben együttműködött. A VI során ők a közösségi termelés 96 %-át képviselték.
(40)
Ezen az alapon a négy panaszos közösségi gyártó alkotta a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében.
F. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
(41)
A közösségi fogyasztás a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladásainak, a KNK-ból érkező behozatalnak és az egyéb harmadik országból érkező behozatalnak az összesített mennyiségén alapult.
1. táblázat: Fogyasztás a Közösségben (az eladás mennyisége)
Fogyasztás a Közösségben
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Tonna
423 791
448 234
456 197
398 038
392 416
Index
100
106
108
94
93
- 7
Évenkénti változás tendenciája %
6
2
- 14
- 1
Forrás: Eurostat-adat
(42)
Az EU-s fogyasztás a magnézium-oxid tekintetében 2000 és 2002 között nőtt, és 2002-ben mintegy 456 197 tonnás csúcsértéket ért el, mielőtt 2003-ban és a VI-ben ismét visszaesett egészen 392 416 tonnára. A teljes mérlegelt időszakban összesen 7 %-os visszaesés volt megfigyelhető, míg 2000 és 2001 között 6 %-os növekedést tapasztaltak.
(43)
A 10 %-ot elérő, pozitív vagy negatív évenkénti változással ingadozás az érintett termék fogyasztásában nem utal hosszú távú tendenciára. A közösségi gazdasági ágazat fenntartja, hogy a teljes magnéziumoxid-piac viszonylag kiegyensúlyozott, és ez a csekély mértékű ingadozás a hosszú távú fogyasztás normálérték-tartományán belül marad.
(44)
A KNK-ból érkező behozatal mennyisége ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi fogyasztás. 2002-ig átlagosan 8 %-kal növekedett, azt követően pedig csökkenni kezdett. A mérlegelt időszak folyamán összességében 18 %-kal, 140 171 tonnáról 115 225 tonnára csökkent a KNK-ból érkező behozatal.
2. táblázat: Behozatal a KNK-ból
A KNK-ból érkező behozatal mennyisége
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Tonna
140 171
150 403
163 116
126 387
115 225
Index
100
107
116
90
82
- 18
Évenkénti változás tendenciája
7
9
- 26
- 8
Forrás: Eurostat-adat
(45)
A kínai behozatal piaci részesedése 2002-ben 36 %-ra nőtt, összhangban a közösségi fogyasztás növekedésével. 2003 óta elkezdett csekély mértében csökkenni, a VI folyamán 29 %-ot ért el.
3. táblázat: A kínai behozatal piaci részesedése
A kínai behozatal piaci részesedése
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
A piac százaléka
33
34
36
32
29
Index
100
103
109
97
88
- 12
Forrás: Eurostat-adat
(46)
A KNK-ból érkező behozatal átlagos importára folyamatosan csökkent, a mérlegelt időszak folyamán összesen 24 %-kal.
4. táblázat: A kínai behozatal átlagos importára
A kínai behozatal átlagos importára
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
EUR/tonna
174
164
149
135
133
Index
100
94
86
78
76
- 24
Forrás: Eurostat-adat
(47)
Az érintett termék KNK-ból érkező behozatalának átlagos ára a VI során tonnánként 133 euró volt CIF közösségi határparitáson számítva, a 10 jegyű Taric-kód szintjén jelentetteknek megfelelően. Az alákínálás elemzése céljából a közösségi gazdasági ágazat gyári átlagos eladási árait összehasonlították a kínai importárakkal a VI folyamán, megfelelően kiigazítva a behozatalt követő költséggel, a vámmal és a dömpingellenes vámmal. Ezek alapján nem állapítottak meg alákínálást.
5. táblázat: Termelés
Termelés
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
104
102
97
95
- 5
Évenkénti változás tendenciája
4
- 2
- 5
- 2
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(48)
A közösségi gazdasági ágazat termelése 2000 és 2001 között először 4 %-kal nőtt, bizonyos mértékben követve ezzel a közösségi fogyasztás tendenciáját. Ezt követően azonban folyamatosan csökkent, a mérlegelt időszak során összességében 5 %-kal. A VI folyamán a közösségi gazdasági ágazat magnéziumoxid-termelése mintegy 55 %-át tette ki a közösségi fogyasztásnak.
6. táblázat: Termelőkapacitás
Termelőkapacitás
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
100
100
100
100
0
Évenkénti változás tendenciája
0
0
0
0
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(49)
A termelőkapacitás állandó maradt a mérlegelt időszak folyamán.
7. táblázat: Kapacitáskihasználás
Kapacitáskihasználás
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
104
102
97
95
- 5
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(50)
A fenti táblázatból kiderül, hogy a mérlegelt időszak folyamán a kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint termelés. A 2000 és 2001 közötti növekedést követően folyamatosan csökkent. A mérlegelt időszak folyamán a csökkenés elérte az 5 százalékpontos mértéket.
8. táblázat: Eladási mennyiség a közösségi piacon (tonnában)
Eladási mennyiség a közösségi piacon:
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Nem kapcsolt feleknek
Index
100
98
94
87
89
- 11
Kapcsolt feleknek
Index
100
149
150
150
157
57
Kapcsolt és nem kapcsolt feleknek
Index
100
104
101
95
97
- 3
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(51)
2000 és a VI között a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolt fogyasztók számára a közösségi piacon történő eladásai 11 %-kal csökkentek. 2000 és a VI között a kapcsolt vállalatok számára történő eladások 57 %-kal nőttek. Ezek az eladások csak egy vállalatot érintettek, és ugyanahhoz a csoporthoz tartozó leányvállalatok számára történtek. Az összes magnéziumoxid-eladás mintegy 17 %-át jelentették a mérlegelt időszak során.
(52)
A közösségi piacon az összes eladás mennyisége 3 %-kal csökkent 2000 és a VI között.
9. táblázat: A közösségi gazdasági ágazat eladási árai a magnézium-oxid tekintetében
A közösségi gazdasági ágazat eladási árai nem kapcsolt felek számára
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
108
110
109
109
9
Évenkénti változás tendenciája
8
2
- 1
- 1
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(53)
A 2000 és a VI közötti időszakban a magnézium-oxidnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon felszámolt átlagos eladási árai 9 %-kal emelkedtek. Az eladási árak 2002-ben érték el csúcsértéküket, 2003-ban és a VI-ben némileg estek.
10. táblázat: Piaci részesedés
A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
A piac százaléka
62
61
59
63
65
Index
100
98
95
102
105
5
Forrás: Eurostat-adat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(54)
A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2000. évi 62 %-ról 65 %-ra növekedett a VI-ben. Jelentős mértékű emelkedésre 2002 és 2003 között került sor (a piac 7 %-a).
(55)
Úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült piaci részesedét szereznie, köszönhetően az egyéb harmadik országokéhoz képest versenyképes árainak.
11. táblázat: Készletek
Készletek
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
107
94
101
81
- 19
Évenkénti változás tendenciája
7
- 13
7
- 20
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(56)
A fenti táblázatból kiderül, hogy a mérlegelt időszak folyamán 19 %-kal csökkentek a készletek. A 2000-től 2003-ig tartó időszak során a készletek mintegy 43 000 tonnát tettek ki, míg a VI-ben alig több mint 35 000 tonnára estek vissza.
(57)
A készletek, amelyek 2000-ben még a közösségi gazdasági ágazat EU-s eladási mennyiségének mintegy 16 %-át jelentették, az EU-s eladási mennyiség körülbelü1 14 %-ára estek a VI folyamán.
(58)
A mérlegelt időszak alatt a nem kapcsolt felek számára való eladás nettó eladási értékének százalékában kifejezett jövedelmezőség a következőképpen alakult:
12. táblázat: Jövedelmezőség
Jövedelmezőség
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
113
538
13
200
100
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(59)
A 2000. évi veszteséget követően a közösségi gazdasági ágazat eladásai a VI végéig jövedelmezővé váltak. 2002-ben a haszon 4,3 %-os csúcsértéket ért el, de 2003-ban 0,1 %-ra esett, a VI-ben pedig 1,6 % volt. A 2003. évi csökkenés az eladási mennyiség csökkenésének és kínai exportőrök által alkalmazott árak nyomásának az eredménye volt, amely nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az indokolt haszonkulcs eléréséhez megfelelő szintre emelje árait.
(60)
Meg kell jegyezni, hogy amikor figyelembe veszik a kapcsolt felek számára történő eladásokat, a jövedelmezőség kicsivel alacsonyabb lehet, de a tendencia nem változik.
13. táblázat: Pénzforgalom
Pénzforgalom
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
128
160
82
134
34
Évenkénti változás tendenciája
28
33
- 79
52
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(61)
A pénzforgalom 34 %-kal bővült a mérlegelt időszak során, és jövedelmezőségéhez hasonló tendenciát követett.
14. táblázat: Befektetések
Befektetések
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
92
76
74
81
- 19
Évenkénti változás tendenciája
- 8
- 16
- 2
6
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(62)
A befektetések 2000-től a VI-ig 19 %-kal csökkentek. A jelenlegi VI-ben azonban a befektetések 24 %-kal magasabbak voltak, mint az előző vizsgálat VI-jében, amikor a befektetések elérték a 4 219 000 ECU csúcsértéket. A befektetések elsősorban a termelési folyamat fejlesztését és további racionalizációját érintették a költségek gazdaságossá tétele és a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés érdekében
15. táblázat: A befektetések hozama
A befektetések hozama
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
129
700
14
231
131
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(63)
Miután 2000-ben negatív volt, a mérlegelt időszakban mintegy 11,6 százalékponttal nőtt a befektetések hozama, és a jövedelmezőségéhez hasonló tendenciát követett.
(64)
A közösségi gazdasági ágazat képes maradt a tőkeemelésre a mérlegelt időszak alatt.
16. táblázat: Alkalmazottak
Alkalmazottak
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
99
90
85
80
- 20
Évenkénti változás tendenciája
- 1
- 9
- 5
- 5
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(65)
A fenti táblázatból kiderül, hogy a foglalkoztatottság 20 %-kal csökkent a mérlegelt időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2001 és a VI között került sor.
(66)
Mivel a termelés kisebb mértékben csökkent, mint a foglalkoztatottság, a termelékenység 19 %-kal nőt ugyanebben az időszakban, ahogy ez az alábbi táblázatból kiderül:
17. táblázat: Termelékenység
Termelékenység
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
105
113
115
119
19
Évenkénti változás tendenciája
5
8
2
4
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(67)
A mérlegelt időszak alatt az alkalmazott bérek a közösségi gazdasági ágazatban mintegy 4 %-kal nőttek.
18. táblázat: Bérek
Bérek
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Index
100
104
99
100
96
- 4
Évenkénti változás tendenciája
4
- 4
0
- 3
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(68)
A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége a következőképpen alakult:
19. táblázat: A közösségi gazdasági ágazat kivitele
A közösségi gazdasági ágazat kivitele
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
Tonna
9 240
9 206
15 671
9 962
10 022
Index
100
100
170
108
108
8
Évenkénti változás tendenciája
0
70
- 62
1
Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai
(69)
A közösségi gazdasági ágazat magnéziumoxid-exportja 8 %-kal nőtt a mérlegelt időszakban, elsősorban 2002-ben. A kivitel mennyiségének növekedése azonban csak kis mértékben hatott a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, mivel ez a kivitel átlagosan mintegy 4 %-t tette ki a közösségi gazdasági ágazat összes eladásainak.
(70)
A KNK-tól eltérő országokból a Közösségbe irányuló magnéziumoxid-behozatal mennyisége az átlagárral együtt a következőképpen alakult:
20. táblázat: Egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal (mennyiség)
Tonna
2000
2001
2002
2003
VI
Törökország
2 704
3 116
7 010
2 105
1 373
USA
849
1 518
326
704
897
Izrael
2 417
2 558
2 714
3 156
2 725
Mexikó
703
781
627
856
755
Japán
1 949
1 658
2 081
627
455
Ausztrália
1 115
749
42
341
301
Norvégia
459
198
72
117
149
Egyéb harmadik országok
56
1 462
679
109
516
Összesen
10 252
12 041
13 550
8 016
7 172
Forrás: Eurostat-adat
21. táblázat: Egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal (átlagár)
Euró
2000
2001
2002
2003
VI
Törökország
128
147
154
169
195
USA
1 475
509
1 431
796
795
Izrael
964
712
607
611
667
Mexikó
458
718
870
591
617
Japán
1 164
1 173
1 044
713
458
Ausztrália
609
495
466
407
431
Norvégia
284
0
495
295
270
Egyéb harmadik országok
0
528
740
200
191
Forrás: Eurostat-adat
22. táblázat: Az egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal piaci részesedése
Az egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal piaci részesedése
2000
2001
2002
2003
VI
VI/2000
A piac százaléka
2
2
3
2
1
- 1
Index
100
117
129
80
73
Forrás: Eurostat-adat
(71)
A KNK-tól eltérő harmadik országokból érkező teljes magnéziumoxid-behozatal mennyisége a mérlegelt időszak folyamán a 2000. évi 10 252 tonnáról a VI-re 7 172 tonnára csökkent. Az egyéb harmadik országból érkező behozatal piaci részesedésének kiszámítását kis mértékben kiigazították azzal, hogy kizárták a közösségi piacon eladott, és a közösségi gyártók egyike által a törökországi leányvállalatától megvásárolt behozatal mennyiségét. Ebben az időszakban ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 2 %-ról 1 %-ra esett. Főképpen Törökország, Izrael, Ausztrália és az USA exportált a Közösségbe.
(72)
A VI során az egyéb harmadik országból érkező behozatal átlagos importára jelentősen magasabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazaté. Meg kell jegyezni azonban, hogy a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatok is tartalmaznak olyan árakat, amelyek az érintett terméknél sokkal magasabb tisztaságú szintetikus magnézium-oxid árai, és amelyek így magasabbak is. Pontos információ eközben nem áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy milyen a megoszlás a termékkeverékben a szintetikus magnézium-oxid és az érintett termék között figyelemmel a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatra, reálisan azt lehet feltételezni, hogy a VI folyamán a harmadik országokból érkező magnézium-oxid átfogó árszintje magasabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazaté.
(73)
A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az érintett termék fogyasztása a mérlegelt időszakban kis mértékben csökkent. Akárcsak a megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálatban, úgy vélik ugyanakkor, hogy a mérlegelt időszakban a közösségi fogyasztásnak nem volt jelentősebb hatása a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, ahogy ezt a közösségi fogyasztásra vonatkozó (42) preambulumbekezdés is kifejti.
(74)
A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2000 óta részben erőre kapott. A gazdasági tényezők, így a piaci részesedés, a jövedelmezőség, a befektetések hozama, a pénzforgalom, a termelékenység és a zárókészletek pozitív fejleményeket mutatnak. A közösségi gazdasági ágazat eladásai jövedelmezőek voltak 2001-től (0,9 %) a VI-ig (1,6 %). A kínai exportőrök által gyakorolt nyomás következtében azonban a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes megfelelő, a jövőbeli életképessége biztosításához szükséges hasznot elérni. A csökkenő tendencia a termelésben (- 5 %), a kapacitáskihasználásban (- 5 %) és az eladásokban a közösségi piacon (- 3 %) többé-kevésbé összhangban volt a fogyasztás visszaesésével. Mindez azonban károsan hatott a foglalkoztatottságra (- 20 %) és a befektetésekre (- 19 %). Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gyártóknak a kapcsolt felek számára történő eladásai nem változtattak a közösségi gazdasági ágazat helyzetének átfogó képén. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy bár javult a közösségi gazdasági ágazat helyzete, az sebezhető maradt, többek között a KNK-ból érkező folyamatos dömpingelt behozatal eredményeképpen. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései versenyképességének fejlesztésére ezért nem jártak teljes sikerrel.
(75)
Egyrészről meg kell jegyezni azt is, hogy a kínai behozatal mennyisége és piaci részesedése csökkent a mérlegelt időszakban. Kiderült továbbá, hogy a kínai behozatal nem törte le a közösségi gazdasági ágazat árait. E körülmények alapján, valamint különösen annak fényében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete korlátozott mértékben fejlődött, a kínai behozatal és piaci részesedés csökkent, az árakat nem törték le, a dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódását nem lehetett megállapítani. Ezért azt vizsgálták, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezethet-e.
(76)
Tekintettel a hatályban lévő intézkedések megszűnésének a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínű hatására, számos tényezőt vettek figyelembe összhangban a fenti preambulumbekezdésekben összefoglaltakkal.
(77)
Mint az korábban már említésre került, ha a dömpingellenes intézkedések megszűnhetnek, nagyon valószínű, hogy az érintett terméknek a KNK-ból dömpingelt áron érkező behozatala jelentős mértékben megnövekszik, tekintettel arra, hogy a világ legnagyobb magnezitkészletével rendelkező KNK-nak a termelőkapacitás terén nagy tartalékai vannak.
(78)
A KNK-ból és egyéb harmadik országból a Közösségbe érkező behozatal összehasonlítása jelentős különbségeket mutatott az árakat illetően. Az egyéb harmadik országok importárai magasak voltak a mérlegelt időszak során, míg a dömpingelt kínai importárak folyamatosan csökkentek. Az a tény továbbá, hogy az egyéb magnéziumoxid-piacokra irányuló kínai kivitel exportárai 38 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a Közösségbe irányuló kivitel exportárai, egyértelműen arra utal, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt kivitelének növekvő mennyiségéből eredő nagyobb nyomással kell szembenéznie, nem megfeledkezve arról, hogy ez az export a mérlegelt időszak folyamán már kifejtett negatív nyomást a közösségi árakra.
(79)
A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűnésének engedése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazat számára a kár megismétlődését eredményezné.
G. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
(80)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban vizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség mint egész érdekeit sértené-e. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek, azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználói és szállítói érdekeinek méltánylásán alapult.
(81)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző felülvizsgálat úgy ítélte meg, hogy az intézkedések újbóli kivetése nem sérti a Közösség érdekeit. Továbbá, mivel a jelenlegi vizsgálat megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat is egyben, lehetővé teszi a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt bármely negatív hatásának elemzését.
(82)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömpinget valószínűsítő következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása.
(83)
Emlékeztetni kell arra, hogy megállapították, hogy valószínű az érintett termék KNK-ból érkező dömpingjének folytatódása, valamint hogy fennáll a veszélye az ilyen behozatalból a közösségi gazdasági ágazatot érő kár megismétlődésének. Megállapították továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete még törékeny. Az intézkedések folytatása segíthetné a teljes talpra állást és a további károk elkerülését. Ezért a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal elleni intézkedések fenntartása.
(84)
A Bizottság szolgálatai 23, a panaszban megnevezett importőrnek/kereskedőnek küldtek kérdőívet. Egy válasz sem érkezett.
(85)
E körülményből arra következtettek, hogy a hatályban lévő intézkedések nem érintették jelentősen az importőröket vagy kereskedőket, és ezért az intézkedések folytatása nem lenne jelentősebb hatással ezekre a felekre. Ez összhangban van az előző vizsgálatok megállapításaival is.
(86)
A Bizottság szolgálatai négy felhasználónak küldtek kérdőívet. Egy válasz sem érkezett.
(87)
Mivel a kérdőívekre nem érkezett válasz, valamint a hatályban lévő intézkedések megszűnésére vonatkozóan az adatok ellenőrizhetőek, a megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálatnak megfelelően, arra a következtetésre jutottak, hogy a vámok fenntartása nem lenne jelentősebb hatással a felhasználókra.
H. KÖVETKEZTETÉS
(88)
A vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-beli exportőrök a VI folyamán folytatták gyakorlatukat a dömping tekintetében. Az is bebizonyosodott, hogy a közösségi piac vonzó a kínai exportőrök számára a más exportpiacokra elszámolt árak színvonalából adódóan, és nem megfeledkezve a KNK jelentős tartalékairól a kapacitás vonatkozásában. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztik, valószínű, hogy a közösségi piacon hatalmas mennyiségű dömpingelt behozatal jelenne meg.
(89)
A közösségi gazdasági ágazatnak a mérlegelt időszak folyamán a termelés, az eladások és a foglalkoztatottság csökkenésében, valamint a nem elégséges haszonban tükröződő helyzete valószínűleg tovább romlana, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, mivel a KNK-ból megnövekedett mennyiségű dömpingelt behozatal folyna a közösségi piacra.
(90)
A Közösség érdeke tekintetében arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó érintett termék behozatala elleni dömpingellenes intézkedések kivetését ellenezné.
(91)
Ezért megfelelően indokolt a KNK-ból származó magnézium-oxid behozatala elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(92)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását szándékoztak ajánlani. Egyúttal kijelöltek egy időtartamot is a közzétételt követően észrevételek benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken.
(93)
A fentiekből következően, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 985/2003/EK rendelettel módosított 1334/1999/EK tanácsi rendelettel a KNK-ból származó magnézium-oxid behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki az ex 2519 90 90 KN-kód (25199090*10 Taric-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára.
(2) A dömpingellenes vám összege:
a)
a tonnánkénti 112 EUR minimális importár és a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbség minden esetben, amennyiben utóbbi:
-
kevesebb, mint a minimális importár, és
-
egy, a Kínai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján lett megállapítva (A420 kiegészítő TARIC-kód);
b)
nulla, ha a nettó a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árat egy, a Kínai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján állapították meg, és egyenlő a tonnánkénti 112 EUR minimális importárral vagy magasabb annál (A420 kiegészítő TARIC-kód);
c)
egyenlő egy 27 %-os értékvámmal minden egyéb esetben, amelyre nem vonatkozik az a) és b) pont (A999 kiegészítő TARIC-kód).
Azokban az esetekben, amikor a dömpingellenes vámot az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg, és amikor az árucikkek a szabad forgalomba kerülésük előtt károsodtak, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat megosztják a vámérték meghatározásához a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikkének megfelelően, a fentiekben meghatározott minimális importárat csökkenteni kell a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár megosztásának megfelelő százalékban. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimális importár és a csökkentett, nettó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított ár különbségével.
(3) Más rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos intézkedéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 23-án.