A TANÁCS 1323/2004/EK RENDELETE
(2004. július 19.)
az 1601/1999/EK Európa Bizottsági módosítására az Indiából származó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acél huzal importjára kivetett végleges kiegyenlítő vámra vonatkozóan
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget megalapító Szerződésre,
tekintettel az 1997. október 6-i 2026/97/EK Tanácsi Rendeletre az Európai Közösségen kívül eső országokból származó szubvencionált import elleni védelemre vonatkozóan (1) („alap Rendelet”), és különösen annak 20. cikkére,
tekintettel a Bizottság által benyújtott javaslatra a Tanácsadó Bizottsággal történt konzultációt követően,
mivel:
A. ELŐZŐ ELJÁRÁS
(1)
A Tanács az 1601/1999/EK (2) rendelettel végleges kiegyenlítő vámot szabott meg az Indiából származó, ex 7223 00 19 CN kódhoz tartozó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acélhuzal importjára („az érintett termék”). Az intézkedések értelmében az ad valorem vámérték 0 és 42,9 %-os az egyéni exportőrök, míg 44,4 % nem együttműködő exportőrök esetében.
B. JELENLEGI ELJÁRÁS
1. Felülvizsgálat inditványozása
(2)
A végleges intézkedések bevezetését követően egy indiai gyártó, a VSL Wires Limited („a kérelmező”) a Bizottsághoz fordult az 1601/1999/EK rendelet sürgős felülvizsgálatának elrendelését kérve az alap rendelet 20. cikkének megfelelően. A kérelmező azt állította, hogy nem állt kapcsolatban az érintett termék egyéb exportőrével Indiában. Állította továbbá, hogy az érintett terméket a felülvizsgálat eredeti időszakában nem (azaz 1997. április 1-től1998. március 31-ig), hanem csak az ezt követő időszakban exportálta a Közösségbe. A fentiek alapján kérelmezte, hogy egyéni vámtételt állapítsanak meg számára.
2. Sürgős felülvizsgálat kezdeményezése
(3)
A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékokat és elegendőnek minősítette felülvizsgálat elrendeléséhez az alap rendelet 20. cikkében szereplő intézkedéseknek megfelelően. A Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően, és azt követően, hogy az érintett Közösségi iparág lehetőséget kapott véleménye kifejtéséhez, a Bizottság kezdeményezte egy, a Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent felhívással (3) az 1601/1999/EK Rendelet sürgős éttekintését az érintett vállalatra való tekintettel és elindította a vizsgálatot.
3. Érintett termék
(4)
A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az 1601/1999/EK Rendeletben szereplővel, mely termék az 1 milliméternél kisebb átmérőjű, 2,5 %-os, vagy annál több nikkelt tartalmazó rozsdamentes acélhuzal. Kivételt képeznek a 28 %-os vagy annál nagyobb arányban, de 31 %-nál kevesebb nikkelt tartalmazó huzalok, amelyek 20 %-ban, vagy annál több, de kevesebb, mint 22 %-ban krómot tartalmaznak.
4. Vizsgálat időszaka
(5)
A szubvenciós vizsgálati időszak 2002. április 1-től2003. március 31-ig tartott („felülvizsgálati időszak”).
5. Érintett felek
(6)
A Bizottság hivatalosan tanácsolta a kérelmezőnek és az Indiai Kormánynak („GOI”), az eljárás elindítását. Továbbá a közvetlenül érintett feleknek megadta annak lehetőségét, hogy írásban kifejtsék véleményüket, és meghallgatáshoz folyamodjanak. Mindazonáltal a Bizottság nem kapott sem véleményeket, sem igényt meghallgatásra.
(7)
A Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyre a kérelmező a kitűzött határidőn belül válaszolt. A Bizottság összegyűjtötte és áttekintette mindazon információt, amely szükségesnek tekintett a vizsgálat elindításához és helyszíni ellenőrző látogatást tett a kérelmezőnél.
C. A VIZSGÁLAT HATÓKÖRE
(8)
Mivel a kérelmező kármegállapítással kapcsolatos vizsgálatot nem kért a Bizottságtól, a vizsgálat a szubvencionálásra korlátozódott.
(9)
A Bizottság az eredeti vizsgálatban is elemzett támogatási kereteket vizsgálta meg. Azt is megnézte, hogy folyamodott-e a kérelmező olyan szubvencióhoz, amely hasznára válhatott az eredeti keresetben, ám amelynek igénybevételét az eredeti vizsgálat során nem sikerült kimutatni.
Végül megvizsgálták, hogy igénybe vett-e a kérelmező olyan szubvenciós keretet, amelyet az eredeti vizsgálati időszakot követően hoztak létre, vagy kapott-e ad hoc jellegű támogatást a vizsgálat vége óta.
D. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
1. Új exportőr minősítés
(10)
A kérelmező kielégítően be tudta bizonyítani, hogy nem volt kapcsolatban sem közvetve, sem közvetlenül egyik olyan indiai exportra gyártóval sem, akikre az érvényben lévő kiegyenlítő vám intézkedések vonatkoztak az érintett terméket illetően.
(11)
A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak alatt, azaz 1997. április 1-től1998. március 31-ig.
(12)
Beigazolódott, hogy a kérelmező mindössze egy értékesítést hajtott végre a Közösségben, amelyre 2001 augusztusában került sor, azaz az eredeti vizsgálati időszakot követően, de még jóval a felülvizsgálati időszak előtt.
(13)
A kérdőívben a kérelmező mindössze egy olyan szerződést jelölt meg, amelyet a felülvizsgálati időszakban kötött, azonban a helyszíni ellenőrzéskor kiderült, hogy értékesítésre nem került sor. Következésképpen a kérelmező nem rendelkezett semmilyen, a Közösségbe irányuló export visszavonhatatlan szerződésszerű kötelezettségével.
(14)
Mindazonáltal a Bizottság figyelembe vette, hogy a vállalat jelentős szállításokat hajtott végre más országokba a felülvizsgálati időszak alatt, amely lehetővé tette az export szállítások szubvenciójából származó juttatások kiszámítását, mivel ezekre attól függetlenül is igényt lehet tartani, hogy hová irányulnak a szállítások.
Ebből kifolyólag a Bizottság úgy döntött, hogy ellenőriz minden olyan információt, amelyet a gyorsított felülvizsgálat szempontjából szükségesnek tartott annak kiszámításához, hogy mennyi lehet a kiegyenlítő szubvenció összege - oly módon, hogy az összeget felosztotta a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszakban generált összforgalmára.
2. Szubvencionálás
(15)
A kérelmezőnek a Bizottság kérdőívére adott válaszában szereplő információk alapján a következő támogatási keretek lettek megvizsgálva:
-
Vám Feljogosító Betétkönyvi Keret (Duty Entitlement Passbook Scheme),
-
Forgalmi Adó Mentességi Keret (Income Tax Exemption Scheme),
-
Export Promóciós Beruházási Javak Keret (Export Promotion Capital Goods Scheme),
-
Export Processing Zónák/Export Orientált Egységek (Export Processing Zones/Export Oriented Units)
3. Vám Feljogosító Betétkönyvi Keret (Duty Entitlement Passbook Scheme) („DEPB”)
(16)
Beigazolódott, hogy a kérelmező támogatást kapott ebből a keretből a felülvizsgálati időszak alatt. A DEPB támogatás felhasználására egy exportot követően került sor. A támogatási keret részletes leírása az Export és Import Szabályzat 4.3. paragrafusában található (Az Indiai Kormány Kereskedelmi és Ipari Minisztériumának 2002. március 31-i 1/2002-07. számú értesítése).
Ezen támogatási tervezet keretében minden hitelképes exportőr folyamodhat hitelért, amelyet az exportált végtermékek értékének egy bizonyos százalékaként határoznak meg. A DEPB keret szintjét a legtöbb termék esetében az indiai hatóságok határozzák meg, beleértve az érintett terméket is, a Standard Input/Output Normáknak megfelelően (SION). Az odaítélt hitel mennyiségéről betétlapot állítanak ki.
Az exportot követően odaítélt DEPB támogatási keret lehetővé teszi, hogy a hitelt későbbi termék behozatalokra használja fel az exportőr (pl. nyersanyag, vagy beruházási javak behozatalára), amely alól kivételt képeznek azok a termékek, amelyek importálása korlátozott, illetve tiltva van. Az ily módon behozott termékek a hazai piacon értékesíthetők (forgalmi adó ellenében), illetve más módon felhasználhatók.
A DEPB hitelek szabadon transzferálhatók. A DEPB betétkönyv a kibocsátásától számított 12 hónapig érvényes.
(17)
A DEPB jellegzetességei nem változtak az eredeti vizsgálat óta. A DEPB terv olyan támogatási keret, amelynek mértéke törvényesen a kiviteli teljesítménytől függ, ennélfogva egy, az eredeti vizsgálat során született döntés szerint specifikusnak és kiegyenlítőnek minősül az alap rendelet 3(4)(a) cikkének megfelelően.
(18)
Beigazolódott, hogy a kérelmező teljes DEPB hitelét a vele kapcsolatban álló vállalatnak, a Viraj Alloys Ltd-nek transzferálta. Hasonlóképpen járt el másik 3 egymáshoz kapcsolódó vállalat esetében is, a Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd és a Viraj Profiles Ltd vállalatokkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a Viraj Alloys Ltd vállalat biztosítja a nyersanyagot a fentiekben említett vállalatoknak, amelyek transzferált DEPB támogatási hitelek összegeit vám-mentes importok lebonyolítására használta fel.
Az is beigazolódott továbbá, hogy az érintett termék kivitelében több, egymással kapcsolatban álló vállalat is részt vett. Figyelembe véve azt a tényt, hogy a kérelmező tulajdonosai egy átfogó részvényesi rendszeren keresztül ellenőrzik az egymással kapcsolatban álló összes vállalatot, és hogy ezen vállalatok részt vesznek bizonyos tekintetben az érintett termék gyártásában és forgalmazásában, megalapozottnak bizonyult, hogy az összes vállalatra, mint a támogatás egyetlen felhasználójára tekintsenek.
Ennélfogva a DEPB támogatási keret összege a kérelmező és a vele kapcsolatban álló vállalatoknak odaítélt hitelek összegén alapult. Mivel a támogatást nem az exportált mennyiség alapján ítélték oda, annak összege a kérelmező és a hozzája kapcsolódó vállalatok teljes export forgalma alapján lett meghatározva az alap rendelet 7(2) cikke rendelkezéseinek megfelelően.
Végeredményben a VSL Wires Limited vállalatnak a felülvizsgálati időszak alatt 12,7 %-os támogatásban volt része ebből a támogatási keretből.
4. Forgalmi Adó Mentességi Keret (Income Tax Exemption Scheme) („ITES”)
(19)
Beigazolódott, hogy a kérelmező támogatást élvezett ebből a keretből az Indiai Forgalmi adó Törvény 80HHC paragrafusának megfelelően.
Az 1961-es Indiai Forgalmi adó Törvény lefekteti az adómentesség alapjait, amelyet a cégek adóbehajtáskor vehetnek igénybe. Az igényelhető adómentességek között szerepelnek a Törvény 10A paragrafusában foglalt mentességek (a Szabad Kereskedelmi Övezetben működő vállalatok által igényelhetők), a 10B paragrafusában foglaltak (Export Orientált Egységenként számon tartott vállalatok által igényelhetők) és a 80HHC paragrafusban foglalt mentességek (termékeket exportáló vállalatok által igényelhetők). Az ITES keretből való támogatáshoz a vállalatnak megfelelő igényt kell benyújtania adóbevalláskor az Adó Hatóságoknak. Az adóév április 1-től március 30-ig tart és az adóbevallásra a következő év november 30-ig kell, hogy sor kerüljön. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszak egybeesett az adó és pénzügyi évvel, 2002. április 1-től2003. március 31-ig.
(20)
Az ITES támogatási keret jellegzetességei nem változtak az eredeti vizsgálat óta. Még az eredeti vizsgálat során eldőlt, hogy az ITES keret kiegyenlítő támogatásnak minősül, mivel a GOI [indiai kormány] pénzügyi támogatásban részesíti a vállalatot oly módon, hogy lemond az exportból származó nyereségre kivetett közvetlen adók formájában bejövő állami bevételről, amelyekre szert tehetne, ha a vállalat nem igényelne forgalmi adó mentességet. Mindazonáltal az is kiderült, hogy a 80HHC paragrafus értelmében az ITES keretet fokozatosan felszámolják a 2000-2001-es pénzügyi évvel kezdődően a 2004-2005-ös pénzügyi évig, amelytől kezdődően az exportból származó nyereségek nem élvezhetnek forgalmi adó mentességet. A felülvizsgálati időszak alatt az exportból származó nyereségek mindössze 50 %-a élvezett adómentességet.
(21)
A támogatás mértéke törvényileg a kiviteli teljesítménytől függ az alap rendelet 3(4)(a) cikke értelmében, mivel csak az exportértékesítésekből származó nyereség élvez adómentességet, következésképpen specifikusnak minősül.
(22)
A felülvizsgálati időszakban a kérelmezőnek nyújtott támogatás kiszámítása a mentességgel és mentesség nélküli normális esetben esedékes adók összegének különbsége alapján történt. A forgalmi adó mértéke ebben az időszakban, beleértve a részvénytársasági nyereségi adót, 36,75 %. Ahhoz, hogy ki lehessen számolni a kérelmező által élvezett teljes támogatás összegét, és figyelembe véve, hogy a kérelmezővel kapcsolatban álló másik 3 vállalat is exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt (lásd (18) pont), a támogatás összegének megállapításakor a 80HHC cikkének megfelelő forgalmi adó mentesség is figyelembe lett véve a kérelmező, Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd és Viraj Profiles Ltd vállalatok esetében. Mivel a támogatás odaitélése nem az exportált mennyiség alapján történt, annak összege a kérelmező és a hozzája kapcsolódó vállalatok teljes export forgalma alapján lett meghatározva az alap rendelet 7(2) cikke rendelkezéseinek megfelelően. Ennek alapján a VSL Wires Limited vállalatnak a felülvizsgálati időszak alatt 1,4 %-os támogatásban volt része ebből a támogatási keretből.
5. Export Promóciós Beruházási Javak Keret (Export Promotion Capital Goods Scheme) („EPCGS”)
(23)
Beigazolódott, hogy a kérelmező nem vette igénybe az EPCGS támogatási keretet.
6. Export Processing Zónák/Export Orientált Egységek (Export Processing Zones („EPZ”)/Export Oriented Units) („EOU”)
(24)
Beigazolódott, hogy a kérelmező nem EPZ zónában helyezkedett el, és nem számított EOU-nak, ennélfogva nem vette igénybe ezt a támogatási keretet.
7. Egyéb támogatási keretek
(25)
Beigazolódott, hogy a kérelmező nem folyamodott olyan új támogatásokhoz, amelyeket az eredeti vizsgálatot követően hoztak létre, és nem vett igénybe egyéb ad hoc támogatást sem a vizsgálatot követően.
8. Kiegyenlítő támogatások összege
(26)
A fentiekben bemutatott különféle támogatási keretekhez kapcsolódó végleges eredményeket figyelembe véve, a kérelmező által igénybevett kiegyenlítő támogatások összege a következő:
DEPB
ITES
Összesen
VSL Wires Limited
12,7 %
1,4 %
14,1 %
E. FELÜVIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK MÓDOSITÁSA
(27)
A vizsgálat során begyűjtött adatok alapján indokoltnak tekinthető, hogy a VSL Wires Limited által gyártott és forgalmazott 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acélhuzal Közösségbe irányuló importjára a felülvizsgálati időszakban a vállalatra megállapított egyéni támogatások összegének megfelelő kiegyenlítő vámot szabjanak ki.
(28)
Következésképpen a 1601/1999/EK rendelet ennek megfelelően módosítandó.
F. INTÉZKEDÉSEK KÖZZÉTÉTELE ÉS IDŐTARTAMA
(29)
A Bizottság értesítette a kérelmezőt és a GOI-t (indiai kormány) azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékozott benyújtani a 1601/1999/EK Tanácsi Rendelet módosítására vonatkozóan. Az érintett felek lehetőséget kaptak arra, hogy megfelelő időn belül kifejtsék véleményüket.
(30)
Válaszában a kérelmező azt állította, hogy az exportot követő DEPB támogatás egy vám visszatérítési keret, amelyet a Bizottság helytelenül ítélt meg a támogatás mértékét és a kiegyenlítő haszon összegét illetően. Állítása szerint a keretből származó támogatás Bizottság általi értékelése helytelen volt, mivel csak a többlet vám visszatérítés tekinthető támogatásnak, és a Bizottság nem vizsgálta meg a rendszer operatív működését.
A Bizottság ism ételten állítja (lásd például a 1338/2002/EK (4) tanácsi rendeletet, és különösen a (14)-től (20)-ig terjedő ismertetőket), hogy az exportot követő DEPB támogatás nem vám visszatérítési, vagy vám visszatérítés kiegészítési támogatás, mivel nem igazodik az alap rendelet 2(1)(ii) cikkéhez kapcsolódó I-III. Függelék intézkedéseihez. A támogatási keret nem tartalmazza azt a kötelezettséget, mely szerint csak az exportált termékek előállításában résztvevő termékek behozatalára kerülhet sor, (alap rendelet II. Függeléke) biztosítva ezáltal az I. Függelék (i) pontjában található követelmények kielégítését. Továbbá nincs olyan ellenőrző rendszer, amely nyomon tudná követni, hogy a behozott termékek valóban felhasználásra kerültek az exportálandó termékek gyártási folyamatában. A keret nem is kiegészítő vám visszatérítési keret, mivel a behozott termékeknek nem ugyanazon mennyiséggel, és jellegzetességekkel kell rendelkezniük, mint a kiviteli termékek gyártásában részvevő hazai alapanyagok (alap rendelet III. Függeléke). Végezetül az exportra termelők jogosultak a DEPB támogatásra, függetlenül attól, hogy importálnak-e nyersanyagokat.
A kérelmező esetében a vizsgálat megerősítette, hogy a nyersanyagokat az egyik társvállalata vámmentesen importálta a többi társvállalat által transzferált DEPB hitelek segítségével, amelyekre a különféle termékek exportjából tettek szert. Mindazonáltal semmilyen kapcsolatot sem lehetett felállítani a vállalatok hitelei és a ténylegesen importált termékek között a nyersanyagok importjával megbízott egyedüli társvállalat alapján. Továbbá a GOI (indiai kormány) sem rendelkezett semmilyen ellenőrző rendszerrel, amellyel felülvizsgálhatta volna, hogy mely behozott nyersanyagot mely cég használta fel, és melyik termék gyártása során. Mivel a fenti, a támogatás definíciójától eltérő kivétel nem alkalmazható, a kiegyenlítő támogatás összege megfelel a támogatási keret által nyújtott teljes hitel összegével. Ezen okokból kifolyólag a kérelem nem fogadható el.
A kérelmező továbbá azt állította, hogy „a Bizottságnak nem sikerült kivonnia az import vámokat a költségekből, amellyel a támogatási kalkulációk hibásak és túlzottak lettek”. E tekintetben megjegyezendő, hogy a kérelmezőt előre felkérték, hogy a (18)-as ismertetésben vázolt helyzet alapján, nyújtson be kivitelt követően igénybevett DEPB hitel jegyzéket a felülvizsgálati időszakban végrehajtott összes kivitelére vonatkozóan. A kérelmezőt arra is felkérték, hogy nyújtsa be ugyanezen információkat a társvállalatok által ugyanezen időszakban végrehajtott kivitelekre vonatkozóan is, beleértve a támogatási hitelhez szükséges jelentkezési költségek, illetve egyéb költségek részleteit is. Mindazonáltal a kérelmező nem közölte a kért adatokat, és a helyszíni ellenőrzés során sem állt módjában információkat közölni. Így megfelelő információk hiányában költségkiigazításra sem kerülhetett sor a fentebbi (18)-as ismertetőben meghatározott támogatási összeg alapján.
(31)
A jelen felülvizsgálat nem befolyásolja az 1601/1999/EK tanácsi rendeletnek az alap rendelet 18(1) cikkének megfelelően bekövetkező lejárati dátumát,
ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ RENDELETET:
1. cikk
Az 1601/1999/EK tanácsi rendelet 1(2) cikkében található táblázat a következők hozzátételével módosul:
VSL Wires Limited, G-1/3 MIDC, Tarapur Industrial Area, Boisar District, Thane, Maharashtra, India
14,1
A444
2. cikk
Jelen rendelet az Európai Unio Hivatalos Lapjában történő megjelenésének másnapjától lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. július 19-én.