A BIZOTTSÁG 571/2009/EK RENDELETE
(2009. június 30.)
a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozása tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 85. cikkére és 95a. cikkének (3) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,
mivel:
(1)
A burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2003. december 23-i 2236/2003/EK bizottsági rendeletet (2) több ízben jelentős mértékben módosították (3). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében célszerű a rendeletet átdolgozni.
(2)
Az említett módosításokat az 1234/2007/EK rendelet, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelet (4) módosításai teszik szükségessé.
(3)
Annak érdekében, hogy az 1234/2007/EK rendeletben megállapított kvótarendszer szerinti közösségi támogatásból részesüljenek, a burgonyakeményítő-gyártó vállalkozásoknak célszerű termeltetési szerződéseket kötniük a burgonyatermelőkkel.
(4)
Az olyan szerződések megkötésének megakadályozása érdekében, amelyek meghaladják a vállalkozás alkvótáját, indokolt meghatározni, hogy a burgonyakeményítő-gyártó vállalkozás és a burgonyatermelő közötti termeltetési szerződés milyen kérdésekre terjedjen ki. Az említett vállalkozásoknak célszerű megtiltani a termeltetési szerződésben foglalt burgonyaszállítmányokon felüli szállítmányok átvételét, mivel az veszélyeztetné a kvótarendszer hatékonyságát, valamint azt az előírást, hogy az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (2) bekezdésében megállapított minimálárat valamennyi keményítőgyártásra szánt burgonyamennyiségre ki kell fizetni. Mindazonáltal indokolt lehetővé tenni azt, hogy ha az időjárási viszonyok következtében a termeltetési szerződés hatálya alá tartozó területeken nagyobb mennyiségű, vagy az eredetileg vártnál magasabb keményítőtartalmú burgonya terem, akkor a burgonyakeményítő-gyártó vállalkozások átvehessék az ilyen burgonyát, amennyiben a minimálárat kifizetik.
(5)
A 13 %-nál alacsonyabb keményítőtartalommal rendelkező burgonya nem tekinthető keményítőgyártásra szánt burgonyának. A keményítőgyártó vállalkozások nem vehetik át a 13 %-nál alacsonyabb keményítőtartalmú burgonyát. Indokolt, hogy a Bizottság valamely tagállam kérésére engedélyezze a 13 %-nál alacsonyabb keményítőtartalmú burgonya meghatározott feltételek mellett történő átvételét, ha az időjárási viszonyok alacsonyabb keményítőtartalmat eredményeznek.
(6)
Célszerű felügyeleti intézkedéseket hozni annak érdekében, hogy kizárólag az e rendelet rendelkezéseinek megfelelően gyártott keményítőre lehessen támogatást fizetni. A keményítőgyártásra szánt burgonya termelőinek védelme érdekében elengedhetetlen, hogy az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (2) bekezdésében megállapított minimálár az összes burgonyamennyiségre vonatkozóan kifizetésre kerüljön. Ezért indokolt szankciókat előírni arra az esetre, ha a minimálárat nem fizetik ki, vagy ha a keményítőgyártó vállalkozások olyan burgonyát vesznek át, amely nem tartozik a termeltetési szerződés hatálya alá.
(7)
Szabályokra van szükség annak biztosítására, hogy a keményítőgyártó vállalkozás alkvótáján felül gyártott burgonyakeményítő export-visszatérítés nélkül kerüljön kivitelre, ahogyan azt az 1234/2007/EK rendelet 84a. cikkének (4) bekezdése előírja. A fentiek bármilyen jellegű megszegése esetén indokolt szankciókat alkalmazni.
(8)
Célszerű meghatározni, hogy mi történjen a keményítőgyártó vállalkozások alkvótájával egyesülés, tulajdonjog-átruházás, illetve a kereskedelmi tevékenység megszüntetése esetén.
(9)
Célszerű lehetővé tenni a tagállamok és a Bizottság részére, hogy ellenőrizzék a kvótarendszer működését. Indokolt meghatározni a burgonyakeményítő-gyártó vállalkozások által a tagállammal, valamint a tagállam által a Bizottsággal közlendő információkat.
(10)
A burgonyakeményítőre az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének I. része alapján a gabonafélékre meghatározott szabályok vonatkoznak. Ezért a burgonyakeményítőre meghatározott gazdasági év megegyezik a gabonafélékre meghatározott gazdasági évvel. Az 1234/2007/EK rendelet 204. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a burgonyakeményítő tekintetében a rendelet II. része I. címe III. fejezetének IIIa. szakaszát a 2011/2012-es burgonyakeményítő-ágazati gazdasági év végéig kell alkalmazni. Ezért e rendeletet is az említett időpontig kell alkalmazni.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
MEGHATÁROZÁSOK - KVÓTARENDSZER
1. cikk
E rendelet alkalmazásában:
a) „kvóta”: az 1234/2007/EK rendelet 84a. cikkének (1) bekezdésében és Xa. mellékletében az egyes tagállamokra vonatkozóan megállapított kvóta;
b) „alkvóta”: a kvótának a tagállam által valamely keményítőgyártó vállalkozás számára kiosztott része;
c) „keményítőgyártó vállalkozás”: bármely, az érintett tagállam területén letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely alkvótát, illetve az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (1) bekezdésében említett árkiegészítést kap;
d) „termelő”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy ilyen személyek csoportja, aki vagy amely egy keményítőgyártó vállalkozásnak saját maga vagy a tagjai által termelt burgonyát szállít a saját neve alatt és a saját kockázatára, a saját maga által vagy a saját nevében megkötött termeltetési szerződés alapján;
e) „termeltetési szerződés”: a termelő vagy termelői csoport, valamint a keményítőgyártó vállalkozás között megkötött bármely szerződés;
f) „burgonya”: a 73/2009/EK rendelet 77. cikkében említett, burgonyakeményítő-gyártásra szánt és legalább 13 % keményítőtartalmú burgonya;
g) „feldolgozatlan keményítő”: a 1108 13 00 KN-kód alá tartozó kategóriában előállított olyan keményítő, amely nem ment át semmilyen feldolgozáson;
h) „keményítőgyártó vállalkozások egyesülése”: két vagy több keményítőgyártó vállalkozás egy vállalkozássá alakítása;
i) „keményítőgyártó vállalkozás tulajdonjogának átruházása”: alkvótával rendelkező vállalkozás vagyonának egy másik keményítőgyártó vállalkozásra vagy vállalkozásokra történő átruházása vagy abba történő beolvasztása;
j) „keményítőgyártó üzem tulajdonjogának átruházása”: valamely műszaki egység és vele a keményítő gyártásához szükséges teljes berendezés tulajdonjogának átruházása egy vagy több vállalkozásra, amely az átruházó vállalkozás termelésének teljes vagy részleges beolvadását eredményezi;
k) „üzem haszonbérlete”: valamely műszaki egység és vele a keményítő gyártásához szükséges teljes berendezés működtetésére irányuló haszonbérleti szerződése, amelyet legalább három egymást követő gazdasági évre kötöttek olyan vállalkozással, amelynek székhelye ugyanazon tagállamban található, mint az érintett üzem, amennyiben a haszonbérleti szerződés hatálybalépését követően az üzemet bérlő vállalkozás termelésének egészét tekintve egyetlen keményítőgyártó vállalkozásnak tekinthető;
l) „a keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás”: a 73/2009/EK rendelet 77. cikkében említett, burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyát termesztő mezőgazdasági termelők részére létrehozott támogatás.
2. cikk
Az 1234/2007/EK rendelet 84a. cikke (5) bekezdésének alkalmazása esetén az azon gazdasági évet követő gazdasági év elején, amelyben az alkvótát túllépték, a kiosztott alkvótákat megfelelően ki kell igazítani.
II. FEJEZET
ÁR- ÉS KIFIZETÉSI RENDSZER
3. cikk
(1) Minden egyes gazdasági évre külön termeltetési szerződést kell kötni. Az egyes szerződések azonosító számmal rendelkeznek, és legalább a következő adatokat tartalmazzák:
a)
a termelő vagy a termelői csoport neve és címe;
b)
a keményítőgyártó vállalkozás neve és címe;
c)
a 796/2004/EK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) alapján azonosított megművelt területek két tizedesjegy pontossággal hektárban kifejezve;
d)
az előreláthatóan betakarításra és a keményítőgyártó vállalkozás részére szállításra kerülő burgonyamennyiség tonnában;
e)
a burgonya előrelátható átlagos keményítőtartalma, amely a termelő által az elmúlt három gazdasági év során a keményítőgyártó vállalkozás részére szállított burgonya átlagos keményítőtartalmán vagy - amennyiben ilyen adat nem áll rendelkezésre - az ellátási területre vonatkozó átlagos keményítőtartalmon alapul;
f)
a keményítőgyártó vállalkozás arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy kifizeti a termelőnek az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (2) bekezdésében említett minimálárat.
(2) A szükséges ellenőrzések biztosítása érdekében a gazdasági év kezdete előtt a gazdasági év kezdetét megelőzően az adott tagállam által meghatározásra kerülő időpontig minden egyes keményítőgyártó vállalkozás továbbítja az illetékes hatóságnak a szerződések összefoglalását, amely minden egyes szerződésre vonatkozóan tartalmazza az azonosító számot, a termelő nevét és címét, a megművelt területeket, a keményítő-egyenértékben kifejezett lekötött tonnamennyiséget.
(3) A termeltetési szerződésben felsorolt mennyiségek keményítő-egyenértékének összege nem haladhatja meg az adott keményítőgyártó vállalkozásra vonatkozóan megállapított alkvótát.
(4) Amennyiben a termeltetési szerződés alapján ténylegesen gyártott mennyiség keményítő-egyenértékben kifejezve meghaladja a szerződésben feltüntetett mennyiséget, a keményítőgyártó vállalkozás választása szerint a fenti mennyiség leszállítható, amennyiben az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (2) bekezdésében megállapított minimálárat kifizetik érte.
(5) A keményítőgyártó vállalkozás nem vehet át olyan burgonyaszállítmányt, amely nem tartozik a termeltetési szerződés hatálya alá.
4. cikk
(1) A burgonyát vagy magukhoz a keményítőgyártó vállalkozásokhoz vagy átvételi helyeikhez kell leszállítani.
(2) Az 5. és 6. cikknek megfelelően a burgonya tömegének és a keményítőtartalomnak a meghatározását leszállításkor, az adott tagállam által elismert ellenőr felügyelete mellett kell elvégezni.
5. cikk
(1) Amennyiben a 2235/2003/EK rendelet (6) I. mellékletében említett módszerek értelmében ez szükséges, a burgonya bruttó tömegét minden egyes rakományra vonatkozóan az átvételkor, a felhasznált szállítóeszköz megrakottan és üresen történő összehasonlító súlymérésével kell meghatározni.
(2) A burgonya nettó tömegét a 2235/2003/EK rendelet I. mellékletében említett módszerek valamelyikével kell meghatározni.
(3) Az átvett szállítmányoknak legalább 13 %-os keményítőtartalommal kell rendelkezniük.
A keményítőgyártó vállalkozások azonban 13 %-nál alacsonyabb keményítőtartalmú burgonyaszállítmányokat is átvehetnek, amennyiben az ezekből gyártható keményítőmennyiség nem haladja meg az alkvóta 1 %-át. A fenti esetben fizetendő minimálár a 13 %-os keményítőtartalom esetén érvényes minimálár.
6. cikk
A burgonya keményítőtartalmát a kiszállított burgonya 5 050 grammjának víz alatt mért tömege alapján határozzák meg.
A felhasznált víz tiszta és adalékanyagoktól mentes, hőmérséklete 18 °C-nál alacsonyabb.
7. cikk
(1) A keményítőgyártó vállalkozások számára támogatás a megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű burgonyából gyártott keményítő után a felhasznált burgonyamennyiség és a keményítőtartalom alapján, a 2235/2003/EK rendelet II. mellékletében meghatározott mértékben nyújtható addig a keményítőmennyiségig, amelyre vonatkozóan alkvótával rendelkeznek. Nem nyújtható támogatás az olyan keményítőre, amelyet nem megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű burgonyából gyártottak, illetve az olyan keményítőre, amely 13 %-nál kisebb keményítőtartalmú burgonyából készült, kivéve az 5. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén.
Amennyiben a burgonya keményítőtartalmát a Reimann- vagy a Parrow-skála szerint számítják ki, és az megfelel a 2235/2003/EK rendelet II. melléklete második oszlopának két vagy három sorában szereplő adatoknak, akkor a második vagy harmadik sorra vonatkozó értéket kell alkalmazni.
(2) Amennyiben a szállított tételek legalább 25 %-ban olyan burgonyát tartalmaznak, amely átmegy a 28 mm-es négyzethálós rostán (a továbbiakban: méreten aluli burgonya), a keményítőgyártó vállalkozás által kifizetendő minimálár meghatározására használt nettó tömeg a következőképpen csökken:
Méreten aluli burgonya (százalékban)
Csökkentés (százalékban)
25-30 %
10 %
31-40 %
15 %
41-50 %
20 %
Amennyiben a tételek 50 %-nál több méreten aluli burgonyát tartalmaznak, azokat közös megegyezéssel kell kezelni, és nem fizethető utánuk támogatás.
A méreten aluli burgonya százalékos arányát a nettó tömeggel egy időben kell meghatározni.
(3) A keményítőgyártó vállalkozás alkvótájának betartását a felhasznált burgonya mennyisége és keményítőtartalma alapján, a 2235/2003/EK rendelet II. mellékletében meghatározott értékeknek megfelelően kell meghatározni.
8. cikk
(1) A keményítőgyártó vállalkozás, az elismert ellenőr és a szállító közös felelősségére átvételi igazolást kell kiállítani. A keményítőgyártó vállalkozás átad egy másolatot a termelőnek, és megtartja az eredeti példányt, hogy azt szükség esetén benyújthassa a támogatások felügyeletéért felelős hivatalnak.
(2) Az átvételi igazolásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia, feltéve, hogy azok a 4-7. cikk szerint végrehajtott műveletek alapján megállapíthatók:
a)
a szállítás napja;
b)
a szállítmány száma;
c)
a termeltetési szerződés száma;
d)
a burgonyatermelő neve és címe;
e)
a szállítóeszköz tömege a keményítőgyártó üzemhez vagy az átvételi helyhez való érkezéskor;
f)
a szállítóeszköz tömege a kirakodást és a földmaradványok eltávolítását követően;
g)
a szállítmány bruttó tömege;
h)
az idegen anyagokra és a mosás során elnyelt víz tömegére vonatkozó, százalékban kifejezett csökkentés, amelyet a szállítmány bruttó tömegére alkalmaznak;
i)
tömegben kifejezett csökkentés, amelyet az idegen anyagok miatt alkalmaznak a szállítmány bruttó tömegére;
j)
a méreten aluli burgonya százalékos aránya;
k)
a szállítmány teljes nettó tömege (a bruttó tömegből levonva a csökkentést, a méreten aluli burgonyára vonatkozó korrekciót is beleértve);
l)
százalékban vagy víz alatti tömegben kifejezett keményítőtartalom;
m)
fizetendő egységár.
9. cikk
A keményítőgyártó vállalkozás minden egyes termelőre vonatkozóan egyszerűsített fizetési bizonylatot készít, amely a következő adatokat tartalmazza:
a)
a keményítőgyártó vállalkozás cégneve;
b)
a burgonyatermelő neve és címe;
c)
a termeltetési szerződés száma;
d)
az átvételi igazolások dátuma és száma;
e)
az egyes szállítmányok nettó tömege a 8. cikk (2) bekezdésében előírt valamennyi csökkentés után;
f)
szállítmányonkénti egységár;
g)
a termelőnek fizetendő teljes összeg;
h)
a burgonyatermelőnek kifizetett összegek és a kifizetések ideje;
i)
a keményítőgyártó aláírása és bélyegzője.
III. FEJEZET
KIFIZETÉSEK - SZANKCIÓK
10. cikk
(1) Az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (1) bekezdésében említett árkiegészítés kifizetésének feltételeként a keményítőgyártó vállalkozás igazolja, hogy megfelel a következő előírásoknak:
a)
a szóban forgó keményítőt az érintett gazdasági évben gyártották;
b)
az üzembe szállítás szakaszában a Közösségben termelt és keményítőgyártásra használt teljes burgonyamennyiségre vonatkozóan a termelőknek kifizetett ár nem alacsonyabb az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (2) bekezdésében említettnél;
c)
a szóban forgó keményítőt a 3. cikkben említett termeltetési szerződések hatálya alá tartozó burgonya felhasználásával gyártották.
(2) Az (1) bekezdésben említett igazolást a 9. cikkben foglalt egyszerűsített fizetési bizonylat benyújtásával kell szolgáltatni, mellékelve vagy a termelő kifizetési igazolását, vagy a keményítőgyártó megbízásából a kifizetést teljesítő pénzintézet által kiadott, a kifizetés teljesítését igazoló fizetési bizonylatot.
(3) A keményítőgyártó vállalkozás részére az (1) bekezdésben említett igazolás benyújtásának napjától számított négy hónapon belül az a tagállam fizeti ki a támogatást, amelynek a területén a burgonyakeményítőt gyártották.
11. cikk
(1) A tagállamok felügyeleti intézkedéseket vezetnek be a támogatásra való jogosultságot eredményező műveletek és az egyes keményítőgyártó vállalkozásokra vonatkozóan meghatározott alkvóta betartásának helyszíni ellenőrzésére. Az ilyen ellenőrzések elvégzése céljából az ellenőrök betekinthetnek a keményítőgyártó vállalkozások raktárnyilvántartásába és könyvelésébe, valamint a gyártó- és raktárhelyiségekbe.
Az ellenőrzés minden egyes gyártási időszakban a keményítőgyártó vállalkozásnak szállított burgonya legalább 10 %-ának teljes gyártási folyamatára terjed ki.
(2) A tagállamok adott esetben minden egyes keményítőgyártó vállalkozást értesítenek azokról a keményítőmennyiségekről, amelyekkel túllépték alkvótájukat.
(3) Amennyiben az illetékes szerv megállapítja, hogy a keményítőgyártó vállalkozás nem tartja be a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott előírást, az említett vállalkozás - kivéve a vis maior eseteit - az alábbiakban meghatározott módon részben vagy teljesen elveszti a támogatásra való jogosultságot:
a)
amennyiben az előírást a vállalkozás által gyártott teljes keményítőmennyiség 20 %-ánál kisebb mennyiség tekintetében nem tartották be, a megadott támogatást a szóban forgó százalék ötszörösével kell csökkenteni,
b)
amennyiben a szóban forgó százalék legalább 20 %, nem nyújtható támogatás.
(4) Amennyiben megállapítják a 3. cikk (5) bekezdésében foglalt tilalom megsértését, az alkvótára vonatkozóan kifizetett támogatást a következőképpen kell csökkenteni:
a)
amennyiben az ellenőrzés kimutatja, hogy a vállalkozás által átvett mennyiség keményítő-egyenértékben kevesebb az alkvótája 10 %-ánál, az adott gazdasági évre a vállalkozásnak fizetendő támogatások teljes összegét a feljegyzett százalék tízszeresével kell csökkenteni;
b)
amennyiben a termeltetési szerződés által nem szabályozott mennyiség nagyobb az a) pontban meghatározottnál, az adott gazdasági évre nem nyújtható támogatás; továbbá a vállalkozás számára a következő gazdasági évre sem nyújtható támogatás.
(5) Amennyiben az 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével ellentétben a 13 %-nál alacsonyabb keményítőtartalommal átvett szállítmányokból gyártható keményítő:
a)
meghaladja a keményítőgyártó vállalkozás alkvótájának 1 %-át, a többletmennyiségre nem nyújtható támogatás; továbbá az alkvótára vonatkozóan nyújtott támogatást a feljegyzett többletmennyiség százalékának tízszeresével kell csökkenteni;
b)
meghaladja a keményítőgyártó vállalkozás alkvótájának 11 %-át, a szóban forgó gazdasági évre nem nyújtható támogatás; továbbá a keményítőgyártó vállalkozás a következő gazdasági évre vonatkozóan sem jogosult támogatásra.
(6) Az e cikk alapján végzett ellenőrzések nem érintik az illetékes hatóságok által végzett egyéb ellenőrzéseket.
12. cikk
(1) Az 1234/2007/EK rendelet 84a. cikkének (4) bekezdésében említett kiviteli műveletet akkor kell megtörténtnek tekinteni, ha:
a)
függetlenül attól, hogy melyik tagállamból exportálták a keményítőt, a gyártás helye szerinti tagállam illetékes szerve kézhez vette a 13. cikk (2) bekezdésében említett igazolást;
b)
az exportáló tagállam annak a gazdasági évnek a végét követő január 1-je előtt átvette a vonatkozó kiviteli nyilatkozatot, amelyben a keményítőt gyártották;
c)
a szóban forgó keményítő a b) pontban meghatározott január 1-jétől számított legfeljebb 60 nap elteltével elhagyta a Közösség vámterületét;
d)
a terméket visszatérítés nélkül exportálták.
A vis maior eseteit kivéve, amennyiben az első albekezdésben megállapított feltételtelek nem teljesülnek, az alkvótán felüli minden keményítőmennyiséget a belső piacon értékesítettnek kell tekinteni.
(2) Vis maior esetén annak a tagállamnak az illetékes szerve, amelynek területén a keményítőt gyártották, az érintett fél által említett körülményeknek megfelelő intézkedéseket hoz.
Amennyiben a keményítőt a gyártási helye szerintitől eltérő tagállam területéről exportálják, a fenti intézkedéseket az adott tagállam illetékes hatóságai véleményének kézhezvételét követően kell meghozni.
(3) E rendelet alkalmazásában a 800/1999/EK bizottsági rendelet (7) 36. cikkére nem lehet hivatkozni.
13. cikk
(1) Az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (8) 12. cikkétől eltérve, a kiviteli engedélyekre vonatkozó vámbiztosíték 23 EUR/tonna.
(2) Az előállítás gazdasági évének végét követő naptári év április 1-je előtt igazolást kell benyújtani a keményítő előállítása szerinti tagállam illetékes szervéhez arról, hogy a kérdéses keményítőgyártó vállalkozás eleget tett a 12. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított feltételeknek.
(3) Az említett igazolást a következő iratok bemutatásával kell szolgáltatni:
a)
a (2) bekezdésben említett tagállam illetékes szerve által az érintett keményítőgyártó vállalkozás részére kiadott kiviteli engedély, amelyen a 388/2009/EK bizottsági rendelet (9) 3. cikkétől eltérve az I. mellékletben szereplő bejegyzések valamelyike szerepel;
b)
a 376/2008/EK bizottsági rendelet (10) 31. és 32. cikkében említett, a biztosíték felszabadításához szükséges iratok;
c)
a keményítőgyártó vállalkozás nyilatkozata, amely igazolja, hogy ő gyártotta a keményítőt.
(4) Amikor a keményítőgyártó vállalkozás által gyártott feldolgozatlan keményítőt kivitel céljából a gyártó üzemén kívül olyan silóban, raktárban vagy tartályban tárolják a gyártás helye szerinti tagállamban vagy bármely más tagállamban, ahol más vállalkozások vagy ugyanazon vállalkozás által gyártott más feldolgozatlan keményítőt is tárolnak oly módon, hogy az így tárolt termékeket nem lehet fizikailag elkülöníteni egymástól, minden ilyen terméket hatósági felügyelet alá kell helyezni, amely a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kiviteli nyilatkozat elfogadásáig a vámszervek által biztosítottakkal egyenértékű garanciákat nyújt, majd a nyilatkozat elfogadását követően a szóban forgó termékeket vámfelügyelet alá kell helyezni.
Az első albekezdésben említett körülmények között, amikor a készletből történő kivételre a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kiviteli nyilatkozat elfogadását megelőzően kerül sor, a raktározás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai szolgáltatnak igazolást.
Amennyiben a készletből történő kivételre a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kiviteli nyilatkozat elfogadását követően kerül sor, a 376/2008/EK rendelet 32. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti igazolást a raktározás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai szolgáltatják.
A második és a harmadik albekezdésben említett igazolás tanúsítja az adott terméknek vagy a megfelelő helyettesítő menynyiségnek az első albekezdés szerinti készletből történő kivételét.
14. cikk
(1) Az érintett tagállam azokra a mennyiségekre, amelyeket a 12. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerint a belső piacon értékesítettnek tekintenek, a feldolgozatlan keményítő vagy az ebből származó bármilyen, a 388/2009/EK bizottsági rendelet I. mellékletében felsorolt vagy az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (11) hatálya alá tartozó termék esetében átalányösszeget vet ki, amelyet a feldolgozatlan keményítő tonnája után számítanak ki, és amely megegyezik az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó keményítő egy tonnájára az abban a gazdasági évben alkalmazandó közös vámtarifával, amelyben a keményítőt vagy származó termékeket gyártották, 10 %-kal megnövelve.
(2) Az érintett tagállam a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott január 1-jét követő május 1-je előtt értesíti a keményítőgyártó vállalkozásokat a fizetendő teljes összegről.
Az érintett keményítőgyártó vállalkozásnak az adott évben legkésőbb május 20-ig kell kifizetnie a teljes összeget.
15. cikk
(1) A keményítőgyártó vállalkozások egyesülése esetén a tagállam az egyesüléssel létrejött vállalkozásnak az egyesülést megelőzően az érintett vállalkozások részére kiosztott alkvóták összegével megegyező alkvótát oszt ki.
A keményítőgyártó vállalkozás tulajdonjogának átruházása esetén a tagállam a kedvezményezett vállalkozás részére osztja ki az érintett vállalkozás alkvótáját. Egynél több kedvezményezett vállalkozás esetén az alkvótát az egyes vállalkozások által lekötött keményítőgyártás arányában kell kiosztani.
A keményítőgyártó üzem tulajdonjogának átruházása esetén a tagállam csökkenti az üzem tulajdonjogát átruházó vállalkozás alkvótáját, és a lekötött keményítőgyártás arányában a levont mennyiséggel növeli a szóban forgó üzemet megvásárló keményítőgyártó vállalkozás vagy vállalkozások alkvótáját.
(2) A keményítőgyártó vállalkozásnak vagy a keményítőgyártó vállalkozás egy vagy több üzemének az (1) bekezdésben említettől eltérő körülmények közötti bezárása esetén a tagállam az ilyen megszüntetés által érintett alkvótákat kioszthatja másik keményítőgyártó vállalkozás vagy vállalkozások részére.
(3) A keményítőgyártó vállalkozáshoz tartozó üzem bérbeadása esetén a tagállam csökkenti az üzemet bérbe adó vállalkozás alkvótáját, és az alkvótából levont részt az üzemet keményítőgyártás céljából bérlő vállalkozásnak osztja ki.
Amennyiben a bérleti szerződés az 1. cikk k) pontjában említett időszak előtt jár le, az alkvóta első albekezdés szerinti kiigazítását a tagállam a bérleti szerződés hatálybalépésének napjától visszamenőleg érvényteleníti.
(4) Amennyiben az (1) bekezdés első albekezdésének alkalmazását követően egy vagy több egyesült keményítőgyártó vállalkozás üzemében megszűnik a termelés, így komolyan veszélybe kerül a keményítőgyártásra szánt burgonya folyamatos termelése azon a területen, amely korábban e vállalkozást vagy e vállalkozásokat ellátta, a tagállam utasíthatja az egyesült vállalkozást, hogy adja át a tagállamnak az eredetileg annak a vállalkozásnak kiosztott alkvótát, amelynek üzemeiben azóta megszűnt a termelés. Az (1) bekezdés első albekezdésének megfelelően átadott bármely alkvótát a tagállam újra kioszthatja bármely olyan keményítőgyártó vállalkozás részére, amely vállalja, hogy az érintett területen keményítőt gyárt.
16. cikk
Amennyiben a vállalkozás vagy az üzem bezárására, az egyesülésre vagy a tulajdonjog-átruházásra július 1-je és a következő év március 31-e között kerül sor, a fenti időszakban folyó gazdasági évre vonatkozóan hatályba lépnek a 15. cikkben említett intézkedések.
Amennyiben a vállalkozás vagy az üzem bezárására, az egyesülésre vagy a tulajdonjog-átruházására április 1-je és ugyanazon év június 30-a között kerül sor, a 15. cikkben említett intézkedések a fenti időszakot követő gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.
IV. FEJEZET
ÉRTESÍTÉSEK
17. cikk
A keményítőgyártó vállalkozások az érintett tagállam által meghatározandó időpontig értesítik az illetékes hatóságokat a következő adatokról:
-
a 73/2009/EK rendelet 77. cikkében foglalt támogatásban részesült, keményítőgyártásra szánt burgonyamennyiségek,
-
burgonyakeményítő-mennyiségek, amelyek után kifizették az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (1) bekezdésében foglalt támogatást.
18. cikk
(1) A tagállamok minden egyes gazdasági évben legkésőbb június 30-ig értesítik a Bizottságot a következő adatokról:
a)
az a keményítőgyártásra szánt burgonyamennyiség, amely után a 73/2009/EK rendelet 77. cikke szerint támogatás jár, más tagállamban termesztett burgonya felhasználása esetén a származási tagállamok szerinti bontásban;
b)
azok a keményítőmennyiségek, amelyek után kifizették az 1234/2007/EK rendelet 95a. cikkének (1) bekezdésében foglalt támogatást;
c)
az adott gazdasági évben azon keményítőgyártó vállalkozásokra vonatkozó mennyiségek és alkvóták, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet 84a. cikkének (5) bekezdése vonatkozik, valamint a következő gazdasági évben rendelkezésre álló alkvóták;
d)
az 1234/2007/EK rendelet 84a. cikke (4) bekezdésének megfelelően visszatérítés nélkül exportálandó mennyiségek;
e)
az e rendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett mennyiségek;
f)
az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett menynyiségek.
(2) Amikor a 15. cikket kell alkalmazni, a tagállamok minden gazdasági évben legkésőbb június 30-ig a meghatározott feltételek betartását igazoló iratokkal együtt benyújtják a Bizottsághoz a vonatkozó részletes adatokat.
V. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
19. cikk
A 2236/2003/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
20. cikk
Ez a rendelet 2009. július 1-jén lép hatályba.
Ezt a rendeletet a 2009/2010-es, 2010/2011-es és 2011/2012-es gazdasági évre kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. június 30-án.