A Tanács 92/35/EGK irányelve
(1992. április 29.)
az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések meghatározásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv [4] célja, hogy liberalizálja a lófélék mozgását a Közösség területén; mivel ennek 5. cikke (4) bekezdésének alapján közösségi intézkedéseket kell bevezetni az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések összehangolása érdekében;
mivel ezen intézkedések lehetővé teszik az agrárszektor racionális fejlődésének biztosítását és hozzájárulnak az állatok egészségének Közösségen belüli védelméhez;
mivel e betegség kitörése gyorsan járványszerű méreteket ölthet, halálozást és zavarokat okozva, ami jelentős mértékben csökkentheti az élőállat-tenyésztés jövedelmezőségét;
mivel ellenőrző intézkedéseket kell bevezetni, amint a betegség jelenléte gyanítható, és mivel a megállapítás esetén azonnali és hatékony lépéseket kell tenni az állatok egészségének Közösségen belüli védelme érdekében;
mivel a bevezetendő intézkedéseknek az afrikai lópestis elterjedésének megakadályozására kell irányulnia; mivel a fertőzést közvetítő állatok mozgását szigorúan ellenőrizni kell és a rovarokat ki kell irtani a fertőzött gazdaságokból;
mivel pontosan meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek esetén afrikai lópestis ellen vakcinázni lehet, valamint a vakcinázásra irányadó szabályokat;
mivel a betegség hatékonyabb ellenőrzése érdekében lépéseket kell tenni védőkörzet és megfigyelési körzet létrehozására, figyelembe véve a földrajzi, közigazgatási, ökológiai és járványtani tényezőket;
mivel egy átfogó járványügyi vizsgálat szükséges a betegség elterjedésének megelőzése érdekében;
mivel az afrikai lópestis előfordulása esetén az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK tanácsi határozat [5] 3. cikke alkalmazandó;
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Ezen irányelv az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket határozza meg.
2. cikk
Ezen irányelv alkalmazásában a 90/426/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott fogalmak alkalmazandók, amennyiben szükséges.
A gazdaság kifejezés azonban a 90/426/EGK irányelv szerinti gazdaságot, valamint azokat a természetvédelmi területeket jelenti, amelyekben a lófélék szabadon élnek.
Továbbá:
a) tulajdonos vagy állattartó az a természetes vagy jogi személy, aki a lófélék feletti tulajdonjogot gyakorolja, vagy annak gondozásáért felelős, anyagi juttatásért cserébe vagy anélkül;
b) kórokozó átvivő az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményét követően a 19. cikkben meghatározott eljárás szerint azonosítható Culicoides imicola fajú rovar vagy bármilyen más Culicoides rovar, amely felelős az afrikai lópestis közvetítéséért;
c) megerősítés a hatáskörrel rendelkező hatóságnak az afrikai lópestis laboratóriumi eredményeken alapuló jelenlétéről szóló nyilatkozatát jelenti; járvány esetén azonban a hatáskörrel rendelkező hatóság klinikai és/vagy járványtani eredmények alapján is megállapíthatja a betegséget;
d) hatáskörrel rendelkező hatóság valamely tagállam állat-egészségügyi ellenőrzések végzéséért felelős központi hatóságát vagy bármely olyan állat-egészségügyi hatóságát jelenti, amelyre ezt a feladatot ruházták;
e) hatósági állatorvos a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt állatorvost jelenti.
3. cikk
A tagállamok biztosítják, hogy az afrikai lópestis jelentkezését vagy gyanúját a hatáskörrel rendelkező hatóságnak kötelezően és azonnal jelenteni kell.
4. cikk
(1) Ha egy gazdaságban egy vagy több afrikailópestis-fertőzöttségre gyanús lóféle van, a tagállamok biztosítják, hogy a hatósági állatorvos azonnal hivatalos vizsgálatot kezdeményez az említett betegség jelenlétének megállapítása vagy kizárása érdekében.
(2) A gyanított fertőzés bejelentésekor a hatósági állatorvos:
a) hatósági megfigyelés alá helyezi a gyanús gazdaságo(ka)t;
b) kezdeményezi:
i. a lófélék hivatalos összeírását, minden egyes faj esetében feltüntetve a már elhullott, fertőzött vagy feltehetően fertőződött lófélék számát, valamint az ezen összeírás naprakésszé tételét, hogy a gyanú fennállása alatt született vagy elhullott lóféléket figyelembe lehessen venni; az összeírásban szereplő információt kérésre rendelkezésre kell bocsátani, és minden vizsgálat során ellenőrizni lehet;
ii. az olyan helyek összeírását, amelyek megkönnyítik a kórokozó átvivő túlélését, vagy helyet biztosítanak számára, valamint a megfelelő eszközök alkalmazását a rovarok kiirtására ezeken a helyeken;
iii. a 7. cikk szerinti járványügyi vizsgálatot;
c) rendszeresen meglátogatja a gazdaságo(ka)t, amely során:
i. megvizsgál minden egyes ott tartott lófélét;
ii. részletes klinikai vizsgálatot folytat, vagy boncolást végez a gyanús vagy elhullott állatokon, és laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges mintát vesz;
d) biztosítja, hogy:
i. a gazdaság(ok)ban található valamennyi lófélét az élőhelyén vagy más, a kórokozó átvivőktől védett helyen tartják;
ii. tilos a lóféléknek a gazdaságba vagy a gazdaságból irányuló mozgása;
iii. az épületek körül és a lófélék szálláshelyén megfelelő eszközöket használnak a rovarok kiirtására;
iv. a gazdaságban elhullott lófélék hulláját megsemmisítik, ártalmatlanítják, elégetik vagy elássák, az állati hulladékok ártalmatlanítására és forgalomba hozatalára, továbbá az állati eredetű, illetve halból készült takarmányok kórokozókkal szembeni védelmére vonatkozó állat-egészségügyi előírásokról, valamint a 90/425/EGK irányelv módosításáról szóló, 1990. november 27-i 90/667/EGK tanácsi irányelvvel [6] összhangban.
(3) A (2) bekezdésben említett hatósági intézkedések bevezetéséig a betegségre gyanús állatok tulajdonosa vagy tartója minden szükséges óvintézkedést megtesz a (2) bekezdés d) pontjának való megfelelés érdekében.
(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket bármely más gazdaságra is alkalmazhatja, ha annak helye, földrajzi helyzete vagy a betegségre gyanús gazdasággal való kapcsolata okot ad arra, hogy a fertőzöttség gyanúja felmerüljön.
(5) A (2) bekezdés rendelkezései mellett a 19. cikkben említett eljárással összhangban különleges rendelkezések határozhatók meg az olyan természetvédelmi területek esetében, amelyekben a lófélék szabadon élnek.
(6) Az e cikkben előírt intézkedések csak akkor függeszthetők fel hivatalosan, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság többé nem gyanítja az afrikai lópestis jelenlétét.
5. cikk
Az afrikai lópestis elleni vakcinázás kizárólag az ezen irányelvben megállapított rendelkezéseknek megfelelően végezhető.
6. cikk
(1) Az afrikai lópestis jelenlétének hivatalos megállapítása esetén a hatósági állatorvos:
a) a fertőzött gazdaságban hatósági ellenőrzés mellett azonnal elkezdi az afrikai lópestissel fertőzött vagy annak klinikai tüneteit mutató lófélék leölését;
b) a 90/667/EGK irányelvvel összhangban megszervezi a fent említett állatok hulláinak elpusztítását, ártalmatlanítását, elégetését vagy elásását; és/vagy
c) a 4. cikkben megállapított intézkedéseket kiterjeszti a fertőzött gazdaság(ok) 20 km-es körzetére (amelyet a védőkörzet magában foglal);
d) a c) pontban meghatározott körzetben elkezdi a lófélék rendszeres vakcinázását a hatáskörrel rendelkező hatóság által engedélyezett vakcinával, és azonosítja őket a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban, egy jóváhagyott módszer során alkalmazott egyértelmű, kitörölhetetlen jelöléssel. A járványtani, a meteorológiai, a földrajzi vagy éghajlati feltételek alapján azonban, a hatáskörrel rendelkező hatóság eltekinthet a vakcinázástól. Erről a hatáskörrel rendelkező hatóság értesíti a Bizottságot;
e) a 7. cikkel összhangban járványügyi vizsgálatot folytat.
(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság az (1) bekezdésben előírt intézkedéseket kiterjesztheti annak c) pontjában említett körzeten túl, amennyiben a földrajzi, az ökológiai vagy meteorológiai helyzet, valamint az olyan gazdaságba, illetve gazdaságból történő mozgás alapján, ahol a betegséget megállapították, okkal feltételezhető az afrikai lópestis elterjedése. Erről megfelelően tájékoztatja a Bizottságot.
(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett körzet több tagállam területére terjed ki, az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai együttműködnek e körzet meghatározásában. Amennyiben szükséges, ez utóbbit a 19. cikkben megállapított eljárás alapján kell meghatározni.
7. cikk
(1) A járványügyi vizsgálat a következőkre terjed ki:
- az időtartam, amely alatt az afrikai lópestis jelen lehetett a gazdaságban,
- a gazdaságban megjelent afrikai lópestis lehetséges eredete és olyan gazdaságok azonosítása, ahol olyan lófélék vannak, amelyek ugyanattól a forrástól fertőződhettek meg vagy kontaminálódhattak,
- a kórokozó átvivők jelenléte és eloszlása,
- a lóféléknek az érintett gazdaságból vagy gazdaságba történő mozgása, illetve az onnan elszállított hullák.
(2) Az afrikai lópestis mielőbbi felszámolásához szükséges valamennyi intézkedés teljes koordinálása és a járványügyi vizsgálat lebonyolítása érdekében egy válságkezelő központot kell létrehozni.
A nemzeti válságkezelő központokra és a közösségi válságkezelő központokra vonatkozó szabályokat a Bizottság javaslata alapján a Tanács fogadja el.
8. cikk
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 6. cikkben említett intézkedéseken túl a hatáskörrel rendelkező hatóság létrehoz egy védőkörzetet, valamint egy megfigyelési körzetet. E körzetek kijelölése során figyelembe kell venni az afrikai lópestishez és az ellenőrzés szerkezetéhez kapcsolódó földrajzi, közigazgatási, ökológiai és járványtani tényezőket.
(2) a) A védőkörzetet a teljes fertőzött gazdaságot körülvevő, legalább 100 km sugarú, a Közösség területén lévő terület alkotja.
b) A megfigyelési körzetet a védőkörzet határától számított legalább 50 km-es közösségi terület alkotja, ahol az elmúlt 12 hónapban nem került sor rendszeres vakcinázásra.
c) Amennyiben ezek a körzetek több tagállam területére terjednek ki, az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai együttműködnek az a) és b) pontban említett körzetek meghatározásában. Ha azonban szükséges, a védőkörzetet, valamint a megfigyelési körzetet a 19. cikkben említett eljárással összhangban kell meghatározni.
(3) Valamely tagállam megfelelően indokolt kérelmére a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban határozat hozható a (2) bekezdésben említett körzetek kijelölésének módosításáról, figyelembe véve a következőket:
- földrajzi elhelyezkedésük és ökológiai tényezőik,
- a meteorológiai feltételek,
- a kórokozó átvivők jelenléte és eloszlása,
- a 7. cikkel összhangban elvégzett járványügyi vizsgálatok eredménye,
- a laboratóriumi vizsgálatok eredménye,
- az ellenőrzési intézkedések, különösen a rovarok kiirtására irányuló intézkedések alkalmazása.
9. cikk
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a következő intézkedéseket alkalmazzák a védőkörzetben:
a) a körzet valamennyi, lófélét tartó gazdaságát azonosítják;
b) a hatósági állatorvos:
- rendszeres látogatásokat tesz valamennyi, lófélét tartó gazdaságban,
- klinikai vizsgálatot végez az említett lóféléken, szükség esetén mintát vesz a laboratóriumi vizsgálatokhoz; a látogatásokról és a megállapításokról feljegyzést készít;
c) a lófélék csak közvetlen hatósági felügyelet mellett, kényszervágásra szállíthatók el a gazdaságból a körzetben található vágóhídra, vagy ha a kijelölt körzetben nincsen vágóhíd, a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt, a megfigyelési körzetben található vágóhídra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseken felül, a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban határozat hozható a lófélék afrikai lópestis ellen történő módszeres vakcinázásáról, és a védőkörzetben történő azonosításukról.
10. cikk
A tagállamok biztosítják, hogy:
(1) a 9. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazzák a megfigyelési körzetben. Ha azonban a megfigyelési körzetben nincs vágóhíd, a lófélék levághatóak a védőkörzetben, a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt vágóhídon;
(2) a megfigyelési körzetben tilos az afrikai lópestis elleni vakcinázás.
11. cikk
A 6., 8., 9. és 10. cikkben meghatározott intézkedések alkalmazására és fenntartására vonatkozó időszakot a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban kell megállapítani. Ahol a 6. cikk (1) és a 9. cikk (2) bekezdése értelmében vakcináztak, ez az időszak semmiképpen sem lehet 12 hónapnál rövidebb.
Azonban a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjától, valamint a 10. cikk (1) bekezdésétől eltérően:
a) hatósági felügyelet mellett és a 90/426/EGK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételekkel a lófélék elszállíthatók a védőkörzetből és a megfigyelési körzetből az említett irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett karanténállomásra;
b) a lóféléknek az azonos besorolású körzetek közötti mozgásához a hatáskörrel rendelkező hatóságok által a következő szabályok alapján kiadott engedély szükséges:
i. a lófélét:
- hivatalosan ellenőrzik,
- azonosítják, és
- hivatalos okmánnyal látják el;
ii. a tagállamok minden esetben biztosítják, hogy a 60 napon belül vakcinázott állatok nem hagyhatják el azt a gazdaságot, ahol a vakcinázás idején tartózkodtak;
iii. az e területen hozott intézkedésekről a tagállamok az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében tájékoztatják a Bizottságot.
12. cikk
Amennyiben az afrikailópestis-járvány kifejezetten komoly egy adott régióban, az érintett tagállam által bevezetendő kiegészítő intézkedéseket a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban fogadják el.
13. cikk
A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság minden szükséges és megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a védő- és a megfigyelési körzetben letelepedett minden személy teljes körű tájékoztatást kapjon a hatályos korlátozásokról, és hogy megteszi a szóban forgó intézkedések megfelelő végrehajtásához szükséges lépéseket.
14. cikk
(1) Valamennyi tagállamban nemzeti laboratóriumot kell kijelölni az ezen irányelvben meghatározott laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére. E nemzeti laboratóriumokat, valamint hatáskörüket és feladataikat ezen irányelv I. melléklete sorolja fel.
(2) Az I. mellékletben felsorolt nemzeti laboratóriumok kapcsolatban vannak a 15. cikkben említett közösségi referencialaboratóriummal.
15. cikk
Az afrikai lópestis közösségi referencialaboratóriumát a II. melléklet nevezi meg. A 90/424/EGK határozat rendelkezéseitől, és különösen annak 28. cikkétől eltérően a laboratórium feladatait és tevékenységét a III. melléklet határozza meg.
16. cikk
Amennyire ezen irányelv egységes alkalmazásához szükséges, a Bizottság szakértői, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködve, helyszíni ellenőrzéseket tarthatnak. Ennek érdekében a gazdaságok reprezentatív arányát megvizsgálva ellenőrizhetik, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok figyelemmel kísérik-e az irányelv rendelkezéseinek betartását. A Bizottság tájékoztatja a tagállamot az ellenőrzések eredményéről.
Az a tagállam, amelynek területén vizsgálat folyik, minden szükséges támogatást megad a feladataikat végző szakértőknek.
E cikk végrehajtására vonatkozó általános szabályokat a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban fogadják el.
17. cikk
(1) Minden egyes tagállam készenléti tervet készít, amiben meghatározza, hogyan fogja végrehajtani az ezen irányelvben megállapított intézkedéseket.
E tervnek biztosítania kell a betegség gyors és hatékony felszámolásához szükséges felszerelésekhez, eszközökhöz, személyzethez és egyéb megfelelő eszközökhöz való hozzáférést.
(2) Az (1) bekezdésen említett tervek elkészítésének feltételeit a IV. melléklet tartalmazza.
Az e feltételek alapján kidolgozott tervet legkésőbb az irányelv hatálybalépését követő három hónapon belül nyújtják be a Bizottsághoz.
A Bizottság megvizsgálja a terveket, hogy eldöntse, lehetővé teszik-e a kitűzött cél elérését, és az érintett tagállamoknak módosítási javaslatokat tesz, különösen annak biztosítása érdekében, hogy azok a többi tagállam által benyújtott tervekkel összhangban legyenek.
A Bizottság a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban jóváhagyja a szükség esetén módosított terveket.
A tervek ugyanezen eljárással összhangban a későbbiekben módosíthatók, illetve kiegészíthetők, hogy figyelembe vegyék a helyzet változását.
18. cikk
A mellékleteket a Tanács a Bizottság javaslata alapján módosítja.
19. cikk
(1) Ha az e cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni, az elnök az ügyet - saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérelmére - haladéktalanul a 68/361/EGK határozat [7] által létrehozott Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "a bizottság") elé terjeszti.
(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről . A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.
(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.
b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.
Ha a javaslatnak a Tanács elé beterjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el, kivéve ha a Tanács egyszerű többséggel az intézkedések ellen szavazott.
20. cikk
A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1992. december 31-én megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
21. cikk
A tapasztalatok alapján a Bizottság 1993. október 1-jéig a megfelelő javaslatokkal együtt egy jelentést terjeszt a Tanács elé az irányelv alkalmazásáról.
22. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxemburgban, 1992. április 29-én.