A BIZOTTSÁG 2009/10/EK IRÁNYELVE
(2009. február 13.)
a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 2008/84/EK irányelv módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,
az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottsággal (SCF) és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (EFSA) folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 27-i 2008/84/EK bizottsági irányelv (2) meghatározza a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) említett adalékanyagokra vonatkozó tisztasági követelményeket.
(2)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. október 20-i véleményében (4) arra a következtetésre jutott, hogy a cukoralapú közeget használó, módosított gyártási eljárással előállított nizin az egészségvédelem szempontjából egyenértékű a tejalapú közeget használó, eredeti eljárással előállított nizinnel. E vélemény alapján az E 234 nizinre vonatkozó, jelenlegi előírásokat módosítani kell abból a célból, hogy megfeleljenek a szóban forgó adalékanyagra vonatkozó fogalommeghatározásnak és tisztasági követelményeknek.
(3)
A formaldehidet tartósítószerként használják az alginsav, az alginát-sók és az alginsav észtereinek előállítása során. Megállapították, hogy a maradék formaldehid 50 mg/kg szintig jelen lehet a végső zselésítő adalékanyagokban. A Bizottság kérésére az EFSA megvizsgálta a formaldehid tartósítószerként való felhasználásának biztonságát az élelmiszer-adalékanyagok előállítása és készítése során (5). Az EFSA 2006. november 30-i véleményében arra a következtetésre jutott, hogy az 50 mg/kg maradék formaldehidet tartalmazó zselésítő adalékanyagokból származó becsült expozíció nem ad okot aggodalomra. Emiatt az E 400 alginsavra, az E 401 nátrium-alginátra, az E 402 kálium-alginátra, az E 403 ammónium-alginátra, az E 404 kalcium-alginátra és az E 405 propán-1,2-diol-alginátra vonatkozó tisztasági követelményeket úgy kell módosítani, hogy a formaldehid maximális szintje 50 mg/kg legyen.
(4)
A formaldehidet jelenleg nem használják a tengeri moszatok feldolgozása során az E 407 karragén és az E 407a feldolgozott eucheuma tengeri moszat előállításához. Előfordulhat azonban természetes tartalomként a tengeri algákban, következésképpen szennyeződésként jelen lehet a késztermékben. Emiatt helyénvaló rögzíteni a fenti anyag esetleges jelenlétének maximális szintjét ezen élelmiszer-adalékanyagokban.
(5)
A 95/2/EK irányelv engedélyezi a guar-gumi élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását élelmiszerekben. Főleg sűrítőanyagként, emulgeálószerként és stabilizátorként használják. A három előállítási eljárás - hőkezelés, savas hidrolízis vagy lúgos oxidáció - egyike során természetes guar-gumiból előállított, részlegesen depolimerizált guar-gumi élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz. Az EFSA megvizsgálta az említett adalékanyag használatának biztonságosságát és 2007. július 4-i véleményében (6) úgy ítélte meg, hogy a részlegesen depolimerizált guar-gumi a végtermék összetételét illetően nagyon hasonló a természetes guar-gumihoz. Megállapította továbbá, hogy a részlegesen depolimerizált guar-gumi sűrítőanyagként, emulgeálószerként vagy stabilizátorként való felhasználása biztonsági szempontból nem ad okot aggodalomra. Az említett jelentésben azonban az EFSA az E 412 guar-gumira vonatkozó előírások kiigazítását ajánlotta az előállítási eljárásból származó megnövekedett sótartalom és a nemkívánatos melléktermékek esetleges jelenlétének figyelembevétele céljából. Az EFSA ajánlásai alapján módosítani kell a guar-gumira vonatkozó előírásokat.
(6)
Ki kell dolgozni a tisztasági előírásokat a 95/2/EK irányelv által az élelmiszerekben élelmiszer-adalékanyagként való felhasználásra engedélyezett E 504(i) magnézium-karbonátra vonatkozóan.
(7)
Az Európai Mészgyártók Szövetségétől származó adatok alapján úgy tűnik, hogy a mésztermékek rendelkezésre álló nyersanyagokból történő előállítása nem teszi lehetővé, hogy azok a magnézium- és alkáli-sók szintje tekintetében megfeleljenek az E 526 kalcium-hidroxidra és az E 529 kalcium-oxidra megállapított jelenlegi tisztasági követelményeknek. Figyelembe véve, hogy a magnézium-sók biztonsági szempontból nem adnak okot aggodalomra, és tekintettel a közös FAO/WHO Élelmiszer-adalékanyag Szakértő Bizottság (a továbbiakban: JECFA) által kidolgozott, a Codex Alimentariusban közzétett előírásokra, helyénvaló az E 526 kalcium-hidroxidra és az E 529 kalcium-oxidra vonatkozó magnézium- és alkálisó-szinteket az elérhető legalacsonyabb értékekhez igazítani, amelyek a JECFA által meghatározottnál alacsonyabbak vagy azzal azonosak maradnak.
(8)
Ezenkívül figyelembe kell venni a JECFA által kidolgozott, a Codex Alimentariusban közzétett előírásokat az E 526 kalcium-hidroxidra és az E 529 kalcium-oxidra vonatkozó ólomszint tekintetében. Mivel azonban az egyes tagállamokban termelt nyersanyagban (kalcium-karbonát), amelyből ezen adalékanyagok származnak, az ólom magas természetes háttérszinten fordul elő, nehéznek tűnik a szóban forgó élelmiszer-adalékanyagokban előforduló ólomtartalmat a JECFA által az ólomra megállapított felső szinthez igazítani. Emiatt a jelenlegi ólomszintet az elérhető legalacsonyabb küszöbértékre kell csökkenteni.
(9)
A 95/2/EK irányelv engedélyezi az E 901 méhviasz élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását. Az EFSA 2007. november 27-i véleményében (7) megerősítette, hogy ezen élelmiszer-adalékanyag használata biztonságos. Rámutattak azonban arra is, hogy az ólom jelenlétét a lehető legalacsonyabb szintre kell korlátozni. Figyelembe véve a JECFA által kidolgozott, a Codex Alimentariusban a méhviaszra közzétett, felülvizsgált előírásokat, helyénvaló módosítani az E 901 méhviaszra vonatkozó, jelenlegi tisztasági követelményeket az ólom megengedett legmagasabb szintjének csökkentése érdekében.
(10)
A szintetikus szénhidrogén nyersanyagokból (szintetikus viasz) és az ásványolaj-alapú nyersanyagokból származó, erősen tisztított viaszt együttesen értékelte az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (Scientific Committee on Food, a továbbiakban: SCF) (8) és 1995. szeptember 22-én véleményt adott ki az ásványi és a szintetikus szénhidrogénekről. Az SCF szerint elegendő adatot szolgáltattak egy teljes csoport ADI (acceptable daily intake - megengedhető napi bevitel) meghatározásához, mely mindkét típusú - az ásványolaj-alapú nyersanyagokból és a szintetikus szénhidrogén nyersanyagból származó - viaszra egyaránt vonatkozik. Amikor az E 905 mikrokristályos viaszra vonatkozó tisztasági követelményeket megállapították, a szintetikus szénhidrogén viaszt kihagyták és nem foglalták bele az előírásokba. A Bizottság ezért szükségesnek tartja az E 905 mikrokristályos viaszra vonatkozó tisztasági követelmények módosítását annak érdekében, hogy azok kiterjedjenek a szintetikus szénhidrogén alapanyagokból származó viaszokra is.
(11)
Az E 230 (bifenil) és az E 233 (tiabendazol) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását többé nem engedélyezik az uniós jogszabályok. Ezen anyagokat a 2003/114/EK, illetve a 98/72/EK irányelv törölte a listáról. Következésképpen a 2008/84/EK irányelv I. mellékletét ennek megfelelően frissíteni kell, és az E 230-ra, illetve az E 233-ra vonatkozó előrásokat vissza kell vonni.
(12)
Figyelembe kell venni a JECFA által kidolgozott Codex Alimentariusban az adalékanyagokra közzétett tisztasági előírásokat és analitikai módszereket. Különösen fontos, hogy a szükség szerint kiigazított különleges tisztasági követelmények tükrözzék a fontos nehézfémek egyedi határértékeit.
(13)
A 2008/84/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A 2008/84/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2010. február 13-án megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti szabályozásuk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
3. cikk
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
4. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2009. február 13-án.