A BIZOTTSÁG 498/2007/EK RENDELETE
(2007. március 26.)
az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 102. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1198/2006/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) felváltja az 1263/1999/EK (2) és a 2792/1999/EK (3) tanácsi rendeleteket tekintettel a halászatot, a halászati területeket és a belvízi halászatot érintő új fejleményekre. Az alaprendelet végrehajtására ezért helyénvaló részletes szabályokat megállapítani.
(2)
Az operatív programok bemutatása érdekében részletes szabályokat kell meghatározni. Az operatív programok létrehozásának, valamint azok Bizottság általi vizsgálatának és jóváhagyásának megkönnyítése érdekében e tervek szerkezetére és tartalmára vonatkozóan közös szabályokat kell megállapítani különösen az alaprendelet 20. cikkében meghatározott követelmények alapján.
(3)
A közösségi halászflotta kiigazítását célzó intézkedések támogatása tekintetében a tagállamoknak operatív programjukban be kell mutatniuk a támogatások kiszámításának módját.
(4)
Az alaprendelet 25. cikkének (4) bekezdésében előírt lehetőséget illetően (motorteljesítmény-csökkentés egyes hajókategóriáknál) meg kell határozni e lehetőség alkalmazásának feltételeit.
(5)
Az akvakultúra, illetve a halászati és akvakultúratermékek feldolgozásának és forgalmazásának összefüggésében használt egyes fogalmakat meg kell határozni annak biztosítására, hogy értelmezésük egységes legyen.
(6)
Az akvakultúrára, valamint a feldolgozásra és forgalmazásra irányuló termelő beruházások támogatása tekintetében a tagállamoknak operatív programjukban ismertetniük kell, hogyan biztosítanak majd prioritást a mikro- és kisvállalkozások számára.
(7)
Az állat-egészségügyi intézkedések támogatásával kapcsolatban részletes feltételeket kell megállapítani a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvnek (4) való megfelelés érdekében.
(8)
A közérdekű intézkedések támogatását illetően meg kell határozni a támogatható kiadások körét.
(9)
Az alaprendelet 43. cikkében említett halászati területek tekintetében meg kell állapítani a kiválasztásukra irányadó feltételeket.
(10)
A köz- és magánszféra közötti partnerségeknek az alaprendelet 45. cikke alapján történő támogatásának meg kell felelnie bizonyos részletes feltételeknek.
(11)
A halászati területek fenntartható fejlesztése tekintetében a csoportok kiválasztásának átláthatónak kell lennie annak biztosítására, hogy releváns és kiváló minőségű helyi fejlesztési terveket válasszanak ki támogatásra.
(12)
Meg kell állapítani a több intézkedésre vonatkozó közös szabályokat. A beruházási műveletek célirányosságát biztosítandó, különösen a támogatható kiadások meghatározására irányadó közös szabályokat kell kidolgozni.
(13)
Az átláthatóság érdekében, valamint annak biztosítására, hogy a lehetséges finanszírozási lehetőségekről szóló tájékoztatás minden érdekelt félhez széles körben eljusson, az arányosság elvének figyelembevételével meg kell határozni az Európai Halászati Alapon (a továbbiakban: az Alap) keresztül a Közösség és a tagállamok által közösen nyújtott finanszírozási lehetőségekről a lehetséges kedvezményezetteket tájékoztató intézkedések minimális tartalmát, ideértve az arra irányuló kötelezettséget, hogy nyilvánosságot biztosítsanak azon lépéseknek, amelyeket a lehetséges kedvezményezetteknek meg kell tenniük a finanszírozás kérelmezéséhez, valamint az alkalmazandó kiválasztási feltételeknek.
(14)
Az Alapból származó támogatások felhasználásának jobb átláthatósága érdekében a tagállamoknak elektronikusan vagy másként évente nyilvánosságra kell hozniuk a kedvezményezettek jegyzékét, a műveletek megnevezését, valamint a műveletekhez a közfinaszírozásból elkülönített összegeket. Az a tény, hogy az ilyen információkat hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára azt a célt szolgálja, hogy a halászati ágazat, a halászati területek és a belvízi halászat fejlesztése terén átláthatóbbá váljon a közösségi fellépés, hatékonyabb legyen a pénzügyi gazdálkodás, fokozottabbá váljon különösen a felhasznált közpénzek ellenőrzése, végezetül pedig azt, hogy az Alap intézkedéseinek kedvezményezettjei között elkerülhető legyen a verseny torzulása. Tekintettel a kitűzött célok súlyára, az arányosság elve és a személyes adatok védelmére vonatkozó kötelezettség alapján indokolt előírni a vonatkozó információk általános közzétételét, mivel az nem lép túl azon, ami megengedhető egy demokratikus társadalomban, illetve ami szükséges a szabálytalanságok megakadályozásához.
(15)
A megállapodás szerinti intézkedések magasabb színvonalú végrehajtásának biztosítása, valamint a Bizottsággal, illetve a tagállamok és a Bizottság között a tájékoztatási és nyilvánosságot biztosító stratégiákról és azok eredményeiről folytatott hatékonyabb információcsere érdekében ki kell jelölni a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedésekért felelős kapcsolattartókat.
(16)
A 2000-2006 közötti programozási időszak tapasztalatai alapján szükség van azon feltételek részletes meghatározására, amelyeket a finanszírozási eszközöknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy egy adott operatív program keretében finanszírozhatók legyenek.
(17)
Tekintettel az alaprendelet 59. cikkére, illetve a szerzett tapasztalat fényében meg kell határozni azokat a kötelezettségeket, amelyek a finanszírozandó műveletek kiválasztásához és jóváhagyásához vezető szakaszban az irányító hatóságokat kötik a kedvezményezetekkel szemben, a kedvezményezett által bejelentett kiadások ellenőrzésének szempontjai tekintetében, beleértve a visszatérítésre irányuló kérelmek adminisztratív ellenőrzését és az egyedi műveletek helyszíni ellenőrzését, valamint a szúrópróbaszerűen végrehajtott helyszíni ellenőrzések során tiszteletben tartandó feltételek szempontjából.
(18)
Részletesen meg kell határozni a műveletek számviteli nyilvántartásaiban feltüntetendő adatok körét, valamint azon információkat, amelyeket a végrehajtásra vonatkozó adatként meg kell őrizni, továbbá amelyeket az irányító hatóságoknak rögzíteniük, tárolniuk, illetve kérésre a Bizottságnak továbbítaniuk kell.
(19)
Az operatív programok kiadásainak megfelelő ellenőrzése érdekében meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett az ellenőrzési nyomvonal kielégítőnek tekinthető.
(20)
A műveletek ellenőrzése az ellenőrző hatóság felelősségi körében zajlik. Annak érdekében, hogy ezek az ellenőrzések megfelelő mértékben és hatékonysággal, valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint történjenek, meg kell szabni azokat a feltételeket, amelyeknek ezen ellenőrzéseknek meg kell felelniük.
(21)
A tapasztalat azt mutatja, hogy részletesen meg kell határozni az ellenőrizendő műveletek mintavételezésének alapját, amelyhez az ellenőrző hatóságnak tartania kell magát, amikor meghatározza vagy jóváhagyja a mintavételezési módszert, ideértve a véletlenszerű statisztikai mintavételhez használandó bizonyos technikai feltételeket és olyan tényezőket is, amelyeket kiegészítő mintavétel céljából figyelembe kell venni.
(22)
Annak érdekében, hogy az ellenőrzési stratégia, az éves ellenőrzési jelentés és az alaprendelet 61. cikke értelmében az ellenőrzési hatóság feladatkörébe tartozó zárónyilatkozatok elkészítése és bemutatása egyszerűbb és összehangoltabb legyen, tartalmukra vonatkozó részletes szabályokat kell megállapítani, és meg kell határozni az alapul vett információk jellegét és minőségét.
(23)
A rendelkezésre álló dokumentumok, valamint a Számvevőszéknek és a Bizottságnak a kiadásokat és ellenőrzéseket alátámasztó valamennyi dokumentumhoz biztosított hozzáférési jogai tekintetében az alaprendelet 87. cikkének lehető leghatékonyabb alkalmazása érdekében az irányító hatóságok biztosítják, hogy az alátámasztó dokumentumokkal rendelkező szervezetek azonosítására és fellelhetőségére vonatkozó információk elérhetők legyenek, magukat a dokumentumokat pedig át kell adni személyek és szervezetek egy minimális körének. Ugyanebből a célból meg kell határozni azon adathordozók körét is, amelyek e dokumentumok tárolásának céljára általánosan elfogadottnak tekinthetők. Evégett a nemzeti hatóságoknak meg kell határozniuk azokat az eljárásokat, amelyek révén a dokumentumok az eredetinek megfelelő állapotban tarthatók, amennyiben ennek jelentősége van, és ellenőrzés céljára felhasználhatók.
(24)
A kiadások igazolása és a kifizetési kérelmek elkészítésére vonatkozó szabványok összehangolása érdekében meg kell határozni ezen igazolások és kérelmek tartalmát, valamint az ezek alapjául szolgáló információk jellegét és minőségét. Részletes eljárásokat kell meghatározni abból a célból, hogy az alaprendelet 60. cikkének f) pontjával összhangban nyilvántartást vezessenek a hozzájárulás részben vagy egészben történő törlése következtében visszafizetendő és visszavont összegekről, valamint a Bizottság megfelelő tájékoztatása érdekében.
(25)
Az alaprendelet 71. cikke alapján a tagállamok az első időközi kifizetési kérelem benyújtása előtt vagy az operatív program jóváhagyását követő legkésőbb tizenkét hónapon belül kötelesek benyújtani a Bizottságnak az irányítási és ellenőrzési rendszerek leírását, a felállított rendszerek értékelésének eredményeit tartalmazó jelentést, valamint egy véleményt a rendelet irányítási és ellenőrzési rendszerekre vonatkozó előírásainak való megfelelésről. Mivel e dokumentumok azon kulcsfontosságú elemek közé tartoznak, amelyekre a közösségi költségvetés megosztott irányításának összefüggésében a Bizottság támaszkodik annak ellenőrzésekor, hogy az adott pénzügyi támogatást a tagállamok a Közösség pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges, alkalmazandó szabályok és elvek alapján használják-e fel, részletesen meg kell határozni azon információk körét, amelyeket az ilyen dokumentumoknak tartalmazniuk kell, valamint az értékelés és a vélemény elkészítésének alapját.
(26)
Az alaprendelet 57. cikke előírja, hogy az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseknek arányosnak kell lenniük az érintett operatív programra allokált közkiadások teljes összegével. Amennyiben az operatív programra allokált közkiadások korlátozott mértékűek, helyénvaló biztosítani, hogy az adott tagállam a vizsgálati és ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos egyes feladatok végzésekor jobban támaszkodhasson nemzeti szerveire és szabályaira, valamint azt, hogy a Bizottság következésképpen meghatározza, hogy mely igazolási intézkedések, mely műveletellenőrzések, illetve mely kötelezettségek végezhetők el a nemzeti szabályok szerint és a nemzeti szervezetek által. Ilyen esetekben a Bizottságnak különbséget kell tennie azon eszközök között, amelyek által a tagállamoknak teljesíteniük kell a kiadások igazolásával, illetve az irányítási és ellenőrzési rendszerek vizsgálatával kapcsolatos feladataikat, továbbá meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek értelmében a Bizottság jogosult a saját ellenőrzése korlátozására és elfogadhatja a nemzeti szervezetek által nyújtott biztosítékokat.
(27)
Igazgatási és ellenőrzési kötelezettségeik részeként a tagállamok kötelesek bejelenteni és nyomon követni a szabálytalanságokat. A strukturális politikák finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, valamint egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról szóló, 1994. júliusi 11-i 1681/94/EK bizottsági rendelet (5) részletes szabályokat állapított meg e követelmény végrehajtására vonatkozóan. Az átláthatóság és az egyszerűsítés érdekében ezeket a szabályokat helyénvaló belefoglalni e rendeletbe.
(28)
Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság térítse meg a perköltségeket, ha egy tagállamot arra kér, hogy szabálytalanságot követően jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése érdekében indítson vagy folytasson jogi eljárást, illetve arról, hogy a Bizottság kellő tájékoztatást kapjon, amely alapján dönteni tud az alaprendelet 70. cikkének (2) bekezdése szerinti, nem behajtható összegek miatti veszteség felosztásáról. A szabálytalanságok ügyében rendelkezni kell a Bizottság és a tagállamok között rendszeres kapcsolattartásról, a kockázatelemzések és a jelentések összeállítása céljából rendelkezésre bocsátott információk felhasználásáról, valamint az érintett bizottságok tájékoztatásáról.
(29)
Annak érdekében, hogy a jelentéstételi rendszerben minél kisebb legyen az adminisztatív teher, de megmaradjon a tájékoztatás szükséges mértéke, a tagállamok - az alaprendelet 60. cikkének f) pontjából közvetlenül eredő kötelezettségek sérelme nélkül - nem kötelesek bejelenteni az egy bizonyos határértéktől alacsonyabb összegű szabálytalanságokat, kivéve ha a Bizottság azt kifejezetten kéri.
(30)
Az információk és a pénzügyi adatok elektronikus úton történő cseréje leegyszerűsíti a folyamatokat, növeli a hatékonyságot, fokozza az átláthatóságot, és időt takarít meg. Annak érdekében, hogy ezek az előnyök maradéktalanul kiaknázhatók legyenek, ám eközben megőrizhető legyen az adatcsere biztonsága, létre kell hozni egy közös számítástechnikai rendszert, illetve össze kell állítani a Bizottság és a tagállamok szempontjából közös érdekbe tartozó dokumentumok jegyzékét. Következésképpen meg kell határozni az egyes dokumentumok formáját, és részletes leírást kell adni azon információkról, amelyeket e dokumentumoknak tartalmazniuk kell. Ugyanezen okoknál fogva meg kell határozni annak módját, hogy az említett számítógépes rendszer hogyan azonosítja a dokumentumok feltöltéséért és bármilyen frissítéséért felelős felet.
(31)
Az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) összhangban elő kell írni az elektronikus aláírás használatát, figyelemmel az Alap felhasználásának pénzügyi irányításához szükséges biztonsági és titkossági fokozatra, a technika jelenlegi állására és a költség-haszon elemzésre.
(32)
A közös számítástechnikai rendszer gyors fejlesztése és megfelelő működése érdekében e rendszer fejlesztési költségeit az alaprendelet 46. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Közösségek általános költségvetéséből kell finanszírozni, a nemzeti, regionális és helyi számítástechnikai rendszerekhez való kapcsolódás költségeinek pedig az említett rendelet 46. cikke alapján jogosultaknak kell lenniük az Alap pénzügyi hozzájárulására.
(33)
Az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervezetek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) fényében a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedésekkel, valamint az e rendeletben előírt ellenőrzési munkával összefüggésben szükséges előírni, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell előzniük a személyes adatok illetéktelen közzétételét vagy az azokhoz való illetéktelen hozzáférést, továbbá meg kell határozni, hogy a Bizottság és a tagállamok milyen célból dolgozhatnak fel ilyen adatokat.
(34)
Hatályon kívül kell helyezni a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköznek (HOPE) az akvakultúrában a patológiai kockázatok megszüntetéséhez történő hozzájárulása feltételeinek megállapításáról szóló, 2000. december 13-i 2722/2000/EK bizottsági rendeletet (9), a halászati és az akvakultúra-ágazatban a tagállamok által a termelői szervezeteknek nyújtott támogatás kiszámítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2000. május 2-i 908/2000/EK bizottsági rendeletet (10) és a 2792/1999/EK tanácsi rendeletben meghatározott intézkedések végrehajtásának részletes szabályairól szóló, 2001. február 22-i 366/2001/EK bizottsági rendeletet (11).
(35)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Halászati Alap Bizottságának véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet megállapítja az 1198/2006/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) végrehajtásának részletes szabályait az alábbiak tekintetében:
a)
az operatív programok szerkezete és benyújtása;
b)
halászati intézkedések;
c)
az operatív programok értékelése;
d)
tájékoztatás és nyilvánosság;
e)
finanszírozási eszközök;
f)
irányítás, monitoring és ellenőrzés;
g)
szabálytalanságok;
h)
elektronikus adatcsere; valamint
i)
személyi adatok.
2. cikk
Egyedi rendelkezések egyes operatív programokra
A 28. cikk (2) bekezdése, valamint az 51., 52. és 53. cikk egyedi rendelkezéseket állapít meg azon operatív programokra, amelyek esetében a támogatható közkiadások összessége 2004-es árakon számolva nem haladja meg a 90 millió eurót.
II. FEJEZET
AZ OPERATÍV PROGRAMOK SZERKEZETE ÉS BENYÚJTÁSA
3. cikk
Az operatív programok szerkezete és benyújtása
(1) Az operatív programok tartalmát - amelyet az alaprendelet 20. cikke említ - az e rendelet I. mellékletének A. részével, illetve az említett melléklet B. részében foglalt finanszírozási tervvel összhangban kell meghatározni.
Az alaprendelet 48. cikkében említett előzetes értékelést csatolni kell az operatív programhoz.
(2) A tagállamok a programot érintő valamennyi felülvizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére bocsátják operatív programjuk elektronikus változatát. A tagállamok e rendelet 65. cikkével összhangban elektronikus úton továbbítják a Bizottságnak a programoknak az alaprendelet 18. cikkében említett felülvizsgálata iránti kérelmeket. A tagállamok legkésőbb a tárgyév szeptember 30-áig benyújtják a Bizottságnak az operatív program felülvizsgálata iránti azon kérelmeket, amelyek a folyó évben hatással vannak az Európai Halászati Alap (az Alap) hozzájárulására.
III. FEJEZET
PRIORITÁSI TENGELYEK
I. SZAKASZ
1. prioritási tengely: intézkedések a közösségi halászflotta kiigazítására
4. cikk
Állami támogatás a halászati tevékenységek végleges beszüntetése esetén
(1) Halászati tevékenységei végleges beszüntetése után az érintett halászhajót véglegesen törölni kell a közösségi halászflotta-nyilvántartásból és - adott esetben - a hajó halászati engedélyét is véglegesen érvényteleníteni kell.
(2) Az operatív program meghatározza az alaprendelet 23. cikke alapján nyújtott támogatások kiszámításának módszerét.
(3) Amennyiben a halászati tevékenységek végleges beszüntetése valamely hajó esetében az alaprendelet 23. cikke (1) bekezdése b) pontjában említett halászaton kívüli tevékenységre való alkalmazás révén valósul meg, a tagállamok kiigazítják a támogatás mértéket figyelembe véve olyan szempontokat, mint a hajóhoz tartozó halászati engedély piaci értéke és a hajó maradványértéke.
(4) Amennyiben a halászhajó a támogatás odaítéléséről szóló határozat napja és a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének napja közötti időszakban elvész, az irányító hatóság a biztosítás által fizetett kártalanítás összegén pénzügyi korrekciót végez.
5. cikk
Állami támogatás a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése esetén
(1) Az operatív program meghatározza az alaprendelet 24. cikke alapján nyújtott támogatások kiszámításának módszerét.
(2) Az alaprendelet 24. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában „az ágazat részére megítélt közösségi pénzügyi támogatás” az Alap által az érintett tagállam operatív programjának nyújtott hozzájárulás.
6. cikk
Halászhajók fedélzeti beruházásai és szelektivitás
(1) Az alaprendelet 25. cikkének alkalmazásában az irányító hatóság felelős az e cikk (2)-(5) bekezdésének való megfelelés értékeléséért, és kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja a kapcsolódó dokumentumokat.
(2) Az összes támogatható kiadás, amely az alaprendelet 25. cikke alapján - ugyanezen cikk (6) bekezdésének e) pontja kivételével - hajónként támogatható a programozási időszak egészében nem haladhatja meg az objektív kritériumok, például az említett rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében felsorolt kritériumok alapján meghatározott és az operatív programban feltüntetett legnagyobb összeget.
(3) A motorteljesítmény 20 %-os csökkentése az alaprendelet 25. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint hajók egy csoportjával is megvalósítható a következő feltételekkel:
a)
az azonos csoportba tartozó hajókat egyenként kell azonosítani;
b)
az azonos csoportba tartozó hajók ugyanazokban a gazdálkodási övezetekben működnek;
c)
az 1639/2001/EK bizottsági rendelet (12) III. függelékében (C. szakasz) felsorolt halászeszközök közül valamennyi, azonos csoportba tartozó hajó ugyanazokat az eszközöket használja;
d)
az azonos csoportba tartozó hajók száma nem haladhatja meg az ötvenet.
(4) A halászflottából állami támogatással történő kilépések nem számítanak bele a 20 %-os teljesítménycsökkentésbe, amely az alaprendelet 25. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint hajók egy csoportjával is megvalósítható.
(5) Az alaprendelet 25. cikke (6) bekezdésének e) pontja szerint nyújtott pénzügyi támogatás csak olyan felszerelési és korszerűsítési munkálatokra adható, amelyek célja a fogás és a halászeszköz védelme a 79/409/EGK (13) és a 92/43/EGK tanácsi irányelv (14) alapján védett, vadon élő ragadozófajok ellen.
7. cikk
Kisüzemi part menti halászat
(1) Amennyiben a magánfinanszírozási arányt az alaprendelet 26. cikkének (2) bekezdésével összhangban csökkentik, a közpénzből való hozzájárulás arányát ennek megfelelően növelni kell. Az Alapból nyújtott hozzájárulást a közpénzből való hozzájáruláshoz viszonyítva, az alaprendelet 53. cikkében előírt arányoknak megfelelően kell kiszámítani.
(2) Az operatív program meghatározza a kisüzemi part menti halászat részére az alaprendelet 26. cikke (3) és (4) bekezdése alapján nyújtott támogatások kiszámításának módszerét.
(3) Az alaprendelet 26. cikke (4) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a „halászati termékek” a kisüzemi part menti halászatot folytató hajók fogásaiból származó halászati termékek.
8. cikk
A közösségi halászflotta-gazdálkodás miatti társadalmi-gazdasági kompenzáció
(1) Az operatív program meghatározza az alaprendelet 27. cikke alapján a közösségi halászflotta-gazdálkodás céljára nyújtott társadalmi-gazdasági kompenzáció kiszámításának módszerét.
(2) Az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján a korai nyugdíjazás céljára nyújtott támogatás abban az esetben is jogosult az Alap hozzájárulására, ha azt a kedvezményezetteknek 2015. december 31-e után fizetik ki, feltéve hogy ezt megelőzően a támogatást egy zárolt számlán letétbe helyezik.
II. SZAKASZ
2. prioritási tengely: akvakultúra, belvízi halászat és a halászati és akvakultúratermékek feldolgozása és forgalmazása
9. cikk
Az akvakultúrás tenyésztésre vonatkozó intervenció alkalmazási köre
Az alaprendelet 28. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtott támogatás fedezheti a 85/337/EGK tanácsi irányelvben (15) előírt vizsgálatok költségeit.
10. cikk
Az akvakultúrába történő termelő beruházásokra vonatkozó intézkedések
(1) Az alaprendelet 29. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontja alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a)
„új faj”: olyan fajok, amelyek akvakultúrás tenyésztése az adott tagállamban alacsony szintű vagy nem létező, és amelyek jó piaci lehetőségekkel rendelkeznek;
b)
„jó piaci lehetőségekkel rendelkező fajok”: olyan fajok, amelyeknél a középtávú előjelzések azt mutatják, hogy a piaci kereslet valószínűleg meghaladja a kínálatot;
c)
„szokásos gyakorlat az akvakultúra-ágazatban”: az egészségügyi, állat-egészségügyi és környezetvédelmi kérdésekre vonatkozó, kötelező erejű jogszabályok betartásával végzett akvakultúra-tevékenységek;
d)
„hagyományos akvakultúra”: olyan hagyományos termelési gyakorlatok, amelyek kapcsolódnak az adott terület társadalmi és kulturális örökségéhez.
(2) Az alaprendelet 29. cikkében előírt támogatás kiterjedhet az akvakultúrahajókra. A 2371/2002/EK rendelet (16) 3. cikkének c) pontjában meghatározott halászhajók azonban akkor sem minősülnek akvakultúrahajóknak, ha azokat kizárólag az akvakultúra terén használják.
(3) Az alaprendelet 35. cikke (6) bekezdésének sérelme nélkül, azon rendelet 29. cikke alapján nyújtott támogatás kiterjedhet a kiskereskedelemmel kapcsolatos beruházásokra, amennyiben azok az akvakultúrával foglalkozó gazdaságok szerves részét képezik.
(4) Amennyiben a tagállamok élnek az alaprendelet 29. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt lehetőséggel, életbe léptetnek olyan mechanizmusokat, amelyek az irányító hatóság számára hozzáférhetővé teszik az akvakultúra keretében tenyésztett fajokra vonatkozó, későbbi piaci elemzések eredményeit.
(5) Az alaprendelet 29. cikkében előírt intézkedéseket illetően a tagállamok operatív programjukban ismertetik, hogyan állítják fel a prioritásokat a mikro- és kisvállalkozásoknak nyújtandó támogatások vonatkozásában.
11. cikk
A vízi környezet védelmével kapcsolatos intézkedések
(1) Amennyiben a kedvezményezetteknek az alaprendelet 30. cikkében említett célokra nyújtanak támogatást, a tagállamok legkésőbb az adott művelet jóváhagyásától számított három éven belül, illetve a művelet végrehajtásának végén ellenőrzik, hogy a kedvezményezettek tiszteletben tartják-e a vízi környezettel kapcsolatos vállalásaikat.
(2) Az alaprendelet 30. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt támogatás csak a valamely közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való részvétel költségeire vonatkozik, amelyek az adott vállalkozás EMAS rendszerének jóváhagyása előtt merültek fel.
(3) Az alaprendelet 30. cikke (2) bekezdése c) pontjának alkalmazásában az „ökológiai akvakultúra” alatt a vízi fajoknak a 2092/91/EGK tanácsi rendelet (17) 2. cikke szerinti, ökológiai termelési módszerekkel történő tenyésztésére irányuló akvakultúra-tevékenységeket kell érteni, amelyek erre utaló jelöléssel vannak ellátva. Az ökológiai termelés részletes szabályainak közösségi elfogadásáig, az átállást is beleértve, a tagállamok által jóváhagyott vagy elismert, az ökológiai termelésre vonatkozó nemzeti szabályok, illetve - azok hiányában - magánszabványok alkalmazandók.
(4) Az alaprendelet 30. cikke (2) bekezdésének d) pontjában előírt támogatás csak a NATURA 2000 területekre vonatkozó, meghatározott korlátozások vagy követelmények teljesítésére nyújtható, amelyeket a 79/409/EGK és a 92/43/EGK irányelvek végrehajtására vonatkozó nemzeti szabályokkal vezettek be.
(5) Az alaprendelet 30. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában a „szokásos helyes akvakultúra-gyakorlat” a kötelező erejű egészségügyi, állat-egészségügyi és környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelést, valamint olyan termelési eljárások alkalmazását jelenti, amelyek megakadályozzák az erőforrások pazarlását és az elkerülhető környezetszennyezést.
12. cikk
Állat-egészségügyi intézkedések
(1) Az alaprendelet 32. cikkében előírt támogatás a következőkre terjedhet ki:
a)
az akvakultúrában előforduló, a 90/424/EGK tanácsi határozat (18) 3. cikkében felsorolt egzotikus betegségek esetében 2006/88/EK irányelv V. fejezetének 3. szakasza szerint alkalmazott ellenőrző intézkedések;
b)
az akvakultúrában előforduló, a 90/424/EGK határozat mellékletében felsorolt nem egzotikus betegségek esetében a 2006/88/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdése szerint kidolgozott és jóváhagyott felszámolási programok.
(2) Az operatív program irányító hatósága döntést hoz arról, hogy az (1) bekezdés a) pontjában említett ellenőrző intézkedések vagy az (1) bekezdés b) pontjában említett felszámolási programok finanszírozásához járul-e hozzá, és az intézkedések, illetőleg a program benyújtása előtt a 90/424/EGK határozat rendelkezéseivel összhangban részletes szabályokat fogad el pénzügyi részvételével kapcsolatban.
(3) Amennyiben a 90/424/EGK határozat 24. cikkével összhangban a Bizottság nem hagyja jóvá az ezen cikk (1) bekezdésében említett ellenőrző intézkedéseket vagy a felszámolási programot, a hozzájárulásra előirányzott összeget haladéktalanul vissza kell fizetni az operatív program költségvetésébe.
(4) Ha a 90/424/EGK határozat 24. cikkével összhangban a Bizottság által jóváhagyott fellépés támogatható költségeinek értéke kisebb az irányító hatóság által előirányzott összegnél, a tagállam az így jelentkező különbözetet felhasználhatja operatív programja részére.
(5) Az alaprendelet 32. cikkében előírt támogatás nem terjed ki azokra a felügyeleti tevékenységekre, amelyek célja egy adott területtel összfüggésben a hivatalosan betegségtől mentes státusz megszerzése érdekében a betegségtől való mentesség bizonyítása, illetve nem terjed ki az állandó költségek, mint például a hivatalos állat-egészségügyi szolgálatok költségeire.
13. cikk
Belvízi halászat
(1) Az alaprendelet 33. cikkének alkalmazásában „kizárólag belvizeken működő hajó” minden olyan hajó, amely belvízi kereskedelmi halászatot folytat és nem szerepel a közösségi halászflotta-nyilvántartásban.
(2) Az alaprendelet 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében és 25. cikkében előírt beruházások vonatkozásában a 12 méternél rövidebb, vontatott halászeszközt nem használó, belvízi halászatot folytató hajók azon rendelet 26. cikkében említett kisüzemi hajók számára előírt támogatással megegyező mértékben támogathatók.
(3) A tagállamok operatív programjukban meghatározzák, hogyan biztosítják, hogy az alaprendelet 33. cikke alapján támogatott beruházások ne veszélyeztessék a flottaméret és a meglévő halászati erőforrások közötti egyensúlyt.
14. cikk
A feldolgozás és értékesítés területét érintő beruházások
(1) A dioxin és egyéb, az emberi egészségre káros anyagok hallisztből és halolajból való kivonására irányuló beruházások az alaprendelet 34. cikke alapján támogathatók az Alapból abban az esetben is, ha a végtermékeket az emberi fogyasztástól eltérő célokra kívánják felhasználni és feldolgozni.
(2) Az alaprendelet 35. cikkében előírt intézkedéseket illetően a tagállamok operatív programjaikban ismertetik a mikro- és kisvállalkozásoknak nyújtandó támogatások vonatkozásában a prioritások felállításának szempontjait.
III. SZAKASZ
3. prioritási tengely: közös érdekeket célzó intézkedések
15. cikk
Kollektív intézkedések
(1) Az alaprendelet 37. cikkében előírt támogatás nem fedezi a felderítő célú halászati utakkal kapcsolatban felmerült költségeket.
(2) Az alaprendelet 37. cikk első bekezdése n) pontjában előírt támogatás a következő célokra nyújtható:
a)
termelői szervezetek létrehozása a 104/2000/EK tanácsi rendelet (19) alapján 2007. január 1-je után elismert termelői szervezetek alapításának és adminisztartív működésének megkönnyítésére;
b)
a termelői szervezetek 104/2000/EK rendelet 12. cikke alapján különös elismerésben részesített terveinek végrehajtása a termékek minőségének javítására irányuló tervek végrehajtásának megkönnyítése érdekében,
illetve
c)
a termelői szervezetek szerkezetátalakítása hatékonyságuk piaci követelményekkel összhangban történő javítására.
(3) Ezen cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett támogatás a 104/2000/EK rendelet 12. cikke alapján történő különös elismerés időpontját követő három évben fokozatosan csökken.
16. cikk
A vízben élő növény- és állatvilág védelmét és fejlesztését célzó intézkedések
(1) Az alaprendelet 38. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában előírt támogatás a mesterséges zátonyok vagy egyéb, rendkívül tartós elemekből álló létesítmények építésére vagy telepítésére irányuló intézkedésekre vonatkozik.
A támogatás kiterjedhet a telepítést megelőző munkálatokra, beleértve a tanulmányok írását, az alkotóelemeinek elkészítését, a jelzőrendszer kialakítását, a létesítmény szállítását és összeszerelését, valamint a tudományos megfigyelést.
(2) Az alaprendelet 38. cikkének (2) bekezdése alapján nyújtott támogatás nem terjed ki a halak csoportosulásának mesterséges előidézésére kialakított búvóhelyekre.
(3) Az alaprendelet 38. cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjában előírt támogatás fedezheti a NATURA 2000 európai ökológiai hálózathoz tartozó területek védelméhez szükséges intézkedések kiadásait. A támogatás kiterjedhet a gazdálkodási tervek, stratégiák és programok előkészítésére, az infrastruktúrára - beleértve az értékcsökkenést és a tartalékképzést-, a tartaléklistán szereplő munkavállalók képzésére és oktatására, valamint a releváns tanulmányok készítésére.
(4) Az alaprendelet 38. cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontja alapján nyújtott támogatás nem fedezi a jogokról való lemondás kompenzációját, a bevételkiesést és az alkalmazottak fizetését.
(5) Az alaprendelet 38. cikke (2) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában a „közvetlen újratelepítés” a halgazdaságban tenyésztett vagy a másutt kihalászott élő vízi szervezetek természetes környezetükbe való visszaengedését jelenti.
17. cikk
Kirakodóhelyek
Amennyiben az alaprendelet 39. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében előírtak szerint támogatást nyújtanak a kirakodóhelyek átépítésére és a meglévő kirakodóhelyeken a part menti halászok által fogott halzsákmány kirakodási feltételeinek javítására, a tagállamok a kirakodóhelyeken biztosítják a vonatkozó egészségügyi szabályok betartását, valamint az ellenőrző intézkedések végrehajtását.
18. cikk
Új piacok kialakítása és promóciós kampányok szervezése
(1) Az alaprendelet 40. cikke (3) bekezdésének a), d), e) és g) pontjában előírt, a promóciós intézkedésekre nyújtott támogatás magában foglalhatja különösen az alábbiakat:
a)
a promóciós kampányok előkészítésében és végrehajtásában részt vevő reklámügynökségek és egyéb szolgáltatók költségei;
b)
hirdetési felület vásárlása vagy bérlete, illetve szlogenek és címkék készítése a promóciós kampányok idejére;
c)
a kampányhoz szükséges kiadási tevékenységekkel és a külső személyzettel kapcsolatban felmerült kiadások;
d)
kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezése és az azokon való részvétel.
(2) Az 510/2006/EK tanácsi rendelet (20) alapján védett termékek promóciójára csak attól a naptól nyújtható támogatás, amikor azokat felvették az említett rendelet 7. cikkében említett nyilvántartásba.
19. cikk
Kísérleti projektek
(1) Az alaprendelet 41. cikke alapján nem nyújtható támogatás a felderítő halászat céljára.
(2) Amennyiben az alaprendelet 41. cikkében előírtaknak megfelelően egy adott kísérleti projekt támogatásban részesül, az irányító hatóság biztosítja, hogy a kísérleti projekt tartalmazzon kellő tudományos utóvizsgálatot, valamint hogy az említett rendelet 41. cikkének (3) bekezdésében említett technikai jelentésekről megfelelő minőségi értékelés készüljön.
(3) A kísérleti projektek nem lehetnek közvetlenül kereskedelmi jellegűek. A kísérleti projektek végrehajtása során keletkező bármilyen nyereséget le kell vonni a művelet részére nyújtott állami támogatásból.
(4) Amennyiben a kísérleti projekt összköltsége meghaladja az 1 millió eurót, az irányító hatóság a projekt jóváhagyása előtt értékelést kér egy független tudományos szervtől.
20. cikk
Halászhajók átalakítása más célra való alkalmazásra
A halászhajók halászaton kívüli tevékenységre való átállítását követően az alaprendelet 42. cikkében előírt hajóátalakítási támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha az adott hajót véglegesen törölték a halászflotta-nyilvántartásból, illetve - adott esetben - ha a hajó halászati engedélyét is véglegesen érvénytelenítették.
IV. SZAKASZ
4. prioritási tengely: a halászati területek fenntartható fejlesztése
21. cikk
Célok és intézkedések
Az alaprendelet 43. cikke alapján nyújtott támogatás a következőkre fordítható:
a)
az alaprendelet 45. cikke (2) bekezdésében és 24. cikkében említett helyi fejlesztési stratégiáknak az alaprendelet 44. cikke (1) bekezdésének a)-g), i) és j) pontjában, valamint 44. cikke (2) és (3) bekezdésében előírt támogatható intézkedések útján történő végrehajtása az alaprendelet 43. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt célok elérése érdekében;
b)
az alaprendelet 44. cikke (1) bekezdésének h) pontjában említett és 24. cikkében említett a halászati területek csoportjai közötti régióközi és transznacionális együttműködés végrehajtása, alapvetően a hálózatosodás és a legjobb gyakorlat terjesztése révén, és az alaprendelet 43. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett cél megvalósítása érdekében.
22. cikk
A 4. prioritási tengely területi hatálya
(1) Az operatív program meghatározza a halászati területek kiválasztásának eljárásait és kritériumait. A tagállamok maguk döntenek arról, hogyan alkalmazzák az alaprendelet 43. cikkének (3) és (4) bekezdését.
(2) A kiválasztott halászati területeknek nem kell feltétlenül egybeesniük valamely nemzeti közigazgatási területtel vagy a strukturális alapok célkitűzései alapján, támogatási jogosultság céljára létrehozott övezetekkel.
23. cikk
A csoportok kiválasztásának eljárásai és kritériumai
(1) Az alaprendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett csoport összetételét oly módon kell kialakítani, hogy a csoport képes legyen fejlesztési stratégiát kidolgozni és azt az érintett területen végrehajtani.
A partnerség relevanciáját és hatékonyságát értékelni kell az összetétel, valamint - a feladatok és felelősségi körök elosztását illetően - az átláthatóság és az egyértelműség alapján.
Biztosítani kell a partnerek azon képességét, hogy elvégezzék a rájuk bízott feladatokat, illetve a döntéshozatal hatékonyságát.
A partnerség a döntéshozatali szintet is beleértve a halászati ágazat és az egyéb, releváns helyi társadalmi-gazdasági ágazatok képviselőiből áll.
(2) A „csoport” igazgatási képessége megfelelőnek tekinthető, amennyiben a csoport:
a)
a partnerség tagjai közül kiválaszt egy partnert igazgatási vezetőnek, aki biztosítja a partnerség megfelelő működését,
vagy
b)
egy jogszerűen létrehozott közös struktúrában gyűlik össze, amelynek formai összetétele biztosítja a partnerség megfelelő működését.
(3) Amennyiben a csoportot közpénzek kezelésével bízzák meg, annak pénzügyi kapacitását értékelni kell a következők alapján:
a)
a (2) bekezdés a) pontja tekintetében az igazgatási vezető képessége az alapok kezelésére;
b)
a (2) bekezdés b) pontja tekintetében az közös struktúra képessége az alapok kezelésére.
(4) A helyi fejlesztési stratégiák végrehajtásáért felelős csoportokat az operatív program jóváhagyásának napjától számított legfeljebb négy éven belül kell kiválasztani. Hosszabb időkeret is megállapítható, amennyiben az irányító hatóság a csoportokra vonatkozóan egynél több kiválasztási eljárást szervez.
(5) Az operatív program meghatározza a következőket:
a)
a csoportok kiválasztásának eljárásai és kritériumai, valamint a tagállam által kiválasztandó csoportok száma. Az alaprendelet 45. cikkében és az e cikkben említett kiválasztási kritériumok képezik a minimumkövetelményeket, amelyek kiegészíthetők meghatározott nemzeti kritériumokkal. Az eljárásoknak átláthatónak kell lenniük, megfelelő nyilvánosságot kell biztosítaniuk, és - adott esetben - gondoskodniuk kell a helyi fejlesztési stratégiákat előterjesztő csoportok közötti versenyről;
b)
igazgatási szabályok, valamint a pénzeszközök mobilizálására és egészen a kedvezményezettekig történő eljuttatásukra vonatkozó eljárások; a program különösen azt ismerteti, hogyan épülnek be a csoportok az irányítási, monitoring- és ellenőrzési rendszerekbe.
24. cikk
Helyi fejlesztési stratégia
A csoport által az alaprendelet 45. cikke (2) bekezdése alapján előterjesztett helyi fejlesztési stratégia:
a)
integrált és a gazdasági szereplők, az ágazatok és a műveletek közötti kölcsönhatáson alapul, valamint túlmutat a műveletek puszta összegyűjtésén vagy az ágazati intézkedések egymás mellé helyezésén;
b)
összhangban van az adott halászati terület igényeivel, különös tekintettel a társadalmi-gazdasági igényekre;
c)
bizonyítja fenntarthatóságát;
d)
kiegészíti az érintett területen végrehajtott egyéb fellépéseket.
25. cikk
A helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása
(1) Az alaprendelet 45. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, a csoport a helyi fejlesztési stratégia alapján kiválasztja a finanszírozandó műveleteket.
(2) Ha közpénzek kezelésével bízzák meg, a csoport külön számlát nyit a helyi fejlesztési stratégia végrehajtására.
V. SZAKASZ
Több intézkedésre vonatkozó közös rendelkezések
26. cikk
Az 1-4. prioritási tengelyre vonatkozó közös rendelkezések
Az alábbi kiadások nem jogosultak támogatásra az Alapból:
a)
az alaprendelet 28. cikke (3) bekezdésének, 34. cikke (3) bekezdésének, 37. cikke első bekezdésének i) pontjának és 44. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az egész életen át tartó tanulás céljára használt infrastruktúra vásárlása, amelynek eladási ára meghaladja az érintett művelet összes támogatható kiadásának a 10 %-át;
b)
az érintett művelethez közvetlenül nem kapcsolódó járművek költségei.
IV. FEJEZET
AZ OPERATÍV PROGRAMOK ÉRTÉKELÉSE
27. cikk
Időközi értékelések
Az alaprendelet 49. cikkében említett időközi értékelést a tagállamok legkésőbb 2011. június 30-ig küldik el. Amennyiben valamely tagállam nem teljesíti ezt a kötelezettséget, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 88. cikkével összhangban megszakítja a kifizetési határidőt.
V. FEJEZET
TÁJÉKOZTATÁS ÉS NYILVÁNOSSÁG
28. cikk
A tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések ismertetése az operatív programban, valamint a végrehajtásról szóló éves és zárójelentésekben
(1) Az alaprendelet 20. cikke (1) bekezdése g) pontjának v. alpontja alkalmazásában az operatív program magában foglalja legalább a következő elemeket:
a)
a tagállamok vagy az irányító hatóság által foganatosítandó, a kedvezményezetteknek és lehetséges kedvezményezetteknek szóló tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések tartalma és azok indikatív költségvetése;
b)
a tagállamok vagy az irányító hatóság által meghozandó, nagyközönségnek szóló tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések, valamint azok indikatív költségvetése;
c)
a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedésekért felelős közigazgatási osztályok és szervezetek;
d)
a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések értékelési módjának bemutatása a következő szempontok alapján: az operatív program mennyire figyelemfelkeltő és közismert, valamint a Közösség operatív programban játszott szerepe.
(2) A 2. cikkben említett operatív programokra nem alkalmazandó e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja.
(3) Az alaprendelet 67. cikkében említett, az operatív programok végrehajtásáról szóló éves és zárójelentésekben a következők szerepelnek:
a)
a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések, amelyeket elvégeztek;
b)
ezen rendelet 31. cikke második bekezdésének d) pontjában említett, tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések részletei, adott esetben ideértve azt az elektronikus címet is, ahol ezek az adatok megtalálhatók.
A 2010. évi végrehajtási jelentésben, valamint a végrehajtási zárójelentésben - amelyeket az alaprendelet 67. cikke említ - szerepelnie kell egy olyan fejezetnek, amely a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedéseket ezen cikk (1) bekezdése d) pontjának megfelelően értékeli az operatív programok közismertsége szempontjából.
29. cikk
Tájékoztató intézkedések a lehetséges kedvezményezettek számára
(1) Az alaprendelet 51. cikke (2) bekezdésének a) pontja alkalmazásában, az irányító hatóság gondoskodik arról, hogy az operatív programról széles körben tájékoztatást nyújt megadva az Alap pénzügyi hozzájárulásának részleteit, illetve hogy a programot minden érdeklődő fél számára hozzáférhetővé teszik. Az irányító hatóság ezenkívül biztosítja, hogy az operatív program keretében a Közösségtől és a tagállamtól származó közös támogatás által kínált finanszírozási lehetőségekről a lehető legszélesebb körben tájékoztatást nyújt.
(2) Az irányító hatóság a lehetséges kedvezményezettek számára egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt legalább a következőkről:
a)
jogosultsági feltételek, amelyeket teljesíteni kell az operatív program keretében történő finanszírozásra való jogosultsághoz;
b)
a finanszírozási kérelmek elbírálási eljárásainak leírása és a szóban forgó időszakok ismertetése;
c)
a finanszírozandó műveletek kiválasztási kritériumai;
d)
a nemzeti, regionális vagy helyi szintű kapcsolattartók megnevezése, akik tájékoztatással tudnak szolgálni az operatív programokról.
(3) Az irányító hatóság a lehetséges kedvezményezetteket tájékoztatja a 31. cikk második bekezdésének d) pontjában előírt közzétételről.
(4) Az irányító hatóság a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatnak megfelelően a (2) bekezdésben felsorolt információk terjesztésére alkalmas következő szervezetek közül legalább egyet bevon a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedésekbe:
a)
nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint fejlesztő ügynökségek;
b)
kereskedelmi és szakmai egyesületek;
c)
gazdasági és szociális partnerek;
d)
nem kormányzati szervezetek;
e)
az üzleti életet képviselő szervezetek;
f)
európai uniós tájékoztató központok és bizottsági képviselők a tagállamokban;
g)
oktatási intézmények.
30. cikk
Tájékoztató intézkedések a kedvezményezettek számára
Az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezetteket arról, hogy a finanszírozás elfogadása egyben annak elfogadását is jelenti, hogy az érintett kedvezményezett felkerül a kedvezményezettek 31. cikk második bekezdésének d) pontja szerint közzétett listájára is.
31. cikk
Az irányító hatóságnak a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedésekkel kapcsolatos feladatai
Az alaprendelet 51. cikke (2) bekezdésének c) pontja alkalmazásában az irányító hatóság biztosítja, hogy a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedéseket oly módon hajtsák végre, hogy azok a lehető legszélesebb körű médianyilvánosságot kapják, különféle kommunikációs eszközöket és módszereket felhasználva az adott területi szintnek megfelelően.
Az irányító hatóság feladata legalább a következő, tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedések megszervezése:
a)
nagyszabású tájékoztató kampány az operatív program elindításának reklámozására;
b)
évente legalább egy nagyszabású tájékoztató kampány az operatív program eredményeinek bemutatására;
c)
május 9-től kezdődően egy héten keresztül az irányító hatóság épületének fellobogózása az Európai Unió zászlójával;
d)
a kedvezményezetteket, a műveletek nevét, valamint az egyes műveletekre elkülönített közfinanszírozás összegét feltüntető jegyzék elektronikus vagy egyéb módon történő közzététele.
Az Alap által támogatott, a szakmai készségek és a képzés színvonalának javítására irányuló műveletek résztvevői, valamint az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírtak alapján a halászati ágazat korai elhagyására - beleértve a korai nyugdíjazást is - támogatásban részesülő kedvezményezettek nem nevezhetők meg.
32. cikk
A kedvezményezettek feladatai a tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedésekkel kapcsolatban
(1) Az alaprendelet 51. cikke alkalmazásában a kedvezményezettnek feladata, hogy az ezen cikk (2), (3) és (4) bekezdésben előírt intézkedések útján tájékoztassa a nyilvánosságot az Alaptól kapott támogatásról.
(2) Amennyiben az Alap által társfinanszírozott művelet összes támogatható költsége meghaladja az 500 000 eurót, és infrastruktúra vagy építkezési műveletek finanszírozásából áll, a kedvezményezett a művelet végrehajtása alatt hirdetőtáblát állít fel a helyszínen. A 33. cikkben említett információ a hirdetőtábla legalább 25 %-át foglalja el.
Amikor a művelet befejeződik, a hirdetőtáblát a (3) bekezdésben említett állandó tájékoztató táblával kell felváltani.
(3) Amennyiben a művelet összes támogatható költsége meghaladja az 500 000 eurót, és fizikai tárgy megvásárlásából, az infrastruktúra vagy építkezési műveletek finanszírozásából áll, a kedvezményezett jól látható helyen nagy méretű állandó tájékoztató táblát állít fel a művelet befejezését követő hat hónapon belül.
A táblán fel kell tüntetni a művelet jellegét és elnevezését, valamint a 33. cikkben említett információkat. Az abban a cikkben előírt információ a tábla legalább 25 %-át foglalja el.
A tájékoztató táblát azon csoportok helyszínein is el kell helyezni, amelyeket az alaprendelet 4. prioritási tengelye alapján finanszíroznak.
(4) A kedvezményezett adott esetben gondoskodik arról, hogy az Alap által finanszírozott művelet résztvevőit tájékoztatassák a támogatásról.
A kedvezményezett egyértelmű tájékoztatást nyújt arról, hogy az elvégzendő műveletet az Alapból társfinanszírozott operatív program keretében választották ki.
Az ilyen művelettel kapcsolatos bármilyen dokumentumban, legyen az jelenléti ív vagy egyéb tanúsítvány, szerepelnie kell annak a megállapításnak, hogy az operatív programot az Alap társfinanszírozta.
33. cikk
A művelet tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedéseinek technikai jellemzői
(1) Valamennyi, a kedvezményezettek, a lehetséges kedvezményezettek és a nyilvánosság felé irányuló tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedés tartalmazza a következőket:
a)
az Európai Unió jelképe a II. mellékletben meghatározott grafikus szabványoknak megfelelően, az Európai Unióra tett utalással együtt;
b)
az Alapra történő hivatkozás: „Európai Halászati Alap”;
c)
az irányító hatóság által kiválasztott jelmondat annak megvilágítására, hogy a Közösség közreműködése milyen hozzáadott értéket ad, lehetőség szerint: „A fenntartható halászatba ruházunk be”.
(2) Kisebb reklámtárgyakra nem vonatkozik az (1) bekezdés b) és c) pontja.
VI. FEJEZET
FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZÖK
34. cikk
Valamennyi finanszírozási eszközre vonatkozó általános rendelkezések
(1) Az alaprendelet 55. cikke (8) bekezdésének megfelelően az Alap az operatív program részeként 2005. január 1-jétől társfinanszírozhat olyan kiadásokat, amelyek a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (21) meghatározott vállalkozásoknak, elsősorban kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) - a mikrovállalkozásokat is beleértve - szánt finanszírozási eszközök támogatására irányuló műveletek során merültek fel; ilyen finanszírozási eszközök a kockázatitőke-alapok, a garanciaalapok és hitelalapok, a holdingalapokat is beleértve.
A finanszírozási eszközök visszafizethető beruházásokat létrehozó műveletek, vagy garanciát nyújtanak a visszafizethető beruházásokra, illetve mindkettő formájában megjelenhetnek. A 35., a 36. és a 37. cikkben meghatározott feltételek vonatkoznak rájuk.
(2) A finanszírozási eszközök tekintetében a költségnyilatkozat magában foglalja az ilyen pénzügyi eszközök létrehozásakor vagy az azokhoz való hozzájárulás során kifizetett összes kiadást. Az operatív program részleges vagy végleges lezárásakor azonban a támogatható kiadásoknak azonosnak kell lenniük az (1) bekezdésben említett minden egyes finanszírozási eszközből a vállalkozásokba történő beruházásokra fordított bármilyen kifizetés összegével, vagy a nyújtott garanciák összességével, beleértve a garanciaalapok által biztosíték céljára elkülönített összegeket és a támogatható igazgatási költségeket. A vonatkozó költségnyilatkozatot ennek megfelelően helyesbíteni kell.
(3) Az operatív programokból a finanszírozási eszközök felé irányuló kifizetések kamathozamát a kis- és középvállalkozások - a mikrovállalkozásokat is beleértve - részére létrehozott finanszírozási eszközök finanszírozására kell fordítani.
(4) A finanszírozási eszközök által megvalósuló beruházásokból a művelethez visszajuttatott, vagy a garanciák letételét követően megmaradt forrásokat az érintett tagállamok illetékes hatóságai a kis- és középvállalkozások javára használják fel, a mikrovállakozásokat is ideértve.
35. cikk
Valamennyi finanszírozási eszközre vonatkozó feltételek
(1) Ha az Alap finanszírozási eszközöket tartalmazó műveleteket finanszíroz, akár holdingalapon keresztül is, a társfinanszírozó partnerek vagy a részvényesek vagy azok szabályosan meghatalmazott képviselője üzleti tervet nyújt be.
Az üzleti tervet értékelni kell, a végrehajtását pedig a tagállamnak vagy az irányító hatóságnak, illetve azok hatáskörében figyelemmel kell kísérni. A finanszírozási eszközökkel végzett beruházási tevékenységek gazdasági versenyképességének felmérésekor figyelembe kell venni az érintett vállalkozás összes jövedelemforrását.
(2) Az (1) bekezdésben említett üzleti terv meghatározza legalább a következőket:
a)
a megcélzott vállalkozási piacot és az azok finanszírozására vonatkozó kritériumok és feltételek;
b)
a finanszírozási eszköz működési költségvetése;
c)
a finanszírozási eszköz tulajdonjoga;
d)
a társfinanszírozó partnerek vagy részvényesek;
e)
a finanszírozási eszköz működési szabályai;
f)
a vezetőség szakértelmére, jártasságára és függetlenségére vonatkozó rendelkezések;
g)
az Alap hozzájárulásának indokolása és szándékolt felhasználása;
h)
a finanszírozási eszközöknek a vállalkozásokba való beruházásokból történő kiszállásra vonatkozó politikája;
i)
a finanszírozási eszköz felszámolási rendelkezései, beleértve a finanszírozási eszközhöz a beruházásokból visszajuttatott, vagy az összes garancia kifizetése után megmaradt azon források újrafelhasználását, amelyek az operatív programból való hozzájárulásnak tulajdoníthatók.
(3) A finanszírozási eszközöket, beleértve a holdingalapokat is, a társfinanszírozó partnerek vagy részvényesek közötti megállapodás által szabályozott, független jogalanyként vagy egy meglévő pénzintézeten belüli külön pénzügyi egységként kell létrehozni.
Ha a finanszírozási eszközt pénzintézeten belül hozzák létre, külön pénzügyi csoportként kell kialakítani, amelyre a pénzintézeten belül meghatározott végrehajtási szabályok vonatkoznak, amelyek különösen olyan, különálló számlák vezetését írják elő, amelyek az adott finanszírozási eszközbe beruházott új forrásokat - ideértve az operatív programhoz kapcsolódókat is - megkülönböztetik a pénzintézeten belül már kezdetben rendelkezésre álló forrásoktól.
A Bizottság a finanszírozási eszközökben nem válik társfinanszírozó partnerré vagy részvényessé.
(4) Hacsak magasabb százalékos arány miatt egy versenyképes pályázat után szükségesnek nem bizonyul, az irányítási költségek a támogatásnyújtás időtartama alatt éves átlagban nem léphetik túl a következő értékeket:
a)
az operatív programból holdingalapoknak juttatott tőke 2 %-a vagy az operatív programból vagy holdingalapból a garanciaalapoknak jutatott tőke 2 %-a;
b)
az operatív programból vagy a holdingalapból a finanszírozási eszközöknek juttatott tőke 3 %-a minden egyéb esetben, a mikrovállalkozásoknak nyújtott mikrohiteleszközök kivételével;
c)
az operatív programból vagy a holdingalapból a mikrovállalkozásokra irányuló eszközöknek juttatott tőke 4 %-a.
(5) Az operatív programokból a finanszírozási eszközöknek juttatott hozzájárulások feltételeit finanszírozási szerződésben kell megállapítani, amelyet a finanszírozási eszköz jogszerűen meghatalmazott képviselője és a tagállam vagy az irányító hatóság között kell megkötni.
(6) Az (5) bekezdésben említett finanszírozási szerződés legalább a következőket tartalmazza:
a)
beruházási stratégia és tervezés;
b)
a végrehajtás monitoringja az alkalmazott szabályoknak megfelelően;
c)
az operatív programból származó hozzájárulásnak a finanszírozási eszközből való kilépésének politikája;
d)
a finanszírozási eszköz felszámolási rendelkezéseit, beleértve a finanszírozási eszközhöz a beruházásokból visszajuttatott vagy az összes garancia kifizetése után megmaradt források újrafelhasználását, amelyek az operatív programból való hozzájárulásnak tulajdoníthatók.
(7) Az irányító hatóság óvintézkedéseket tesz a tőkeberuházási vagy a hitelpiaci verseny torzulásának minimális szintre történő csökkentése érdekében. A részvényberuházásokból és kölcsönökből származó nyereségeket, az irányítási költségek és a teljesítményösztönzők arányos részesedésének levonásával, preferenciálisan szét lehet osztani a piacgazdasági beruházási elv szerint működő beruházóknál, egészen a finanszírozási eszköz szabályaiban lefektetett díjazás mértékéig, majd ezeket részarányosan szét kell osztani minden társfinanszírozó partner vagy részvényes között.
36. cikk
A holdingalapokra alkalmazandó különös feltételek
(1) Amennyiben az Alap finanszírozási eszközöket finanszíroz holdingalapokon - azaz több kockázati tőkealapba, garanciaalapba és hitelalapba történő befektetés céljából felállított alapokon - keresztül, a tagállam vagy az irányító hatóság ezeket az alábbiak közül egy vagy több formában hajtja végre:
a)
közbeszerzési szerződés odaítélése az alkalmazandó közbeszerzési jogszabályoknak megfelelően;
b)
egyéb esetekben, amennyiben a megállapodás a közbeszerzési törvény értelmében nem szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés, e célból adomány formájában közvetlen pénzügyi hozzájárulásként meghatározott támogatás nyújtása:
i.
az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap részére;
vagy
ii.
pénzügyi intézmény részére pályázat kiírása nélkül, amennyiben ez a Szerződéssel összeegyeztethető nemzeti jogszabályon alapul.
(2) Ha az Alap holdingalapok útján szervezett finanszírozási eszközöket finanszíroz, a tagállam vagy az irányító hatóság finanszírozási megállapodást köt a holdingalappal, amelyben megállapítják a finanszírozás szabályait és a célkitűzéseket.
A finanszírozási megállapodásnak figyelembe kell vennie az ilyen eszközök kkv-knak nyújtott kínálata és azok kkv-k általi kereslete közötti különbségek értékelésének következtetéseit.
(3) A (2) bekezdésben említett finanszírozási szerződésben rendelkezni kell különösen a következőkről:
a)
az operatív programból a holdingalapba irányuló hozzájárulások feltételei;
b)
a pénzügyi közvetítőknek szánt, szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívás;
c)
a pénzügyi közvetítők értékelése, kiválasztása és akkreditációja;
d)
a beruházási politika létrehozása és monitoringja, amely politika megjelöli legalább a megcélzott vállalkozásokat és a támogatandó finanszírozási konstrukciókat;
e)
a holdingalapnak a tagállam vagy az irányító hatóság felé tett jelentése;
f)
a beruházások végrehajtásának az alkalmazandó szabályozásnak megfelelő monitoringja;
g)
ellenőrzési követelmények;
h)
a holdingalap beruházási alapokból, garanciaalapokból vagy hitelalapokból történő kilépésének politikája;
i)
a holdingalap felszámolási rendelkezéseiről, beleértve a finanszírozási eszközhöz a beruházásokból visszajuttatott vagy minden garancia kifizetése után megmaradt források újrafelhasználását, amelyek az operatív programból való hozzájárulásnak tulajdoníthatók.
(4) Az operatív program által támogatott holdingalapokból kockázati tőkeberuházási alapokba, garanciaalapokba és hitelalapokba juttatott hozzájárulások feltételeit finanszírozási megállapodásban kell megállapítani, amelyet egyrészről a kockázati tőkeberuházási alap, a garanciaalap vagy a hitelalap, másrészt pedig a holdingalap között kell megkötni. A finanszírozási megállapodás magában foglalja legalább a 35. cikk (6) bekezdésében felsorolt elemeket.
37. cikk
A kockázatitőke-, garancia- és hitelalapokra vonatkozó különös feltételek
A holdingalapoktól eltérő finanszírozási eszközöknek vállalkozásokba kell beruházniuk, elsősorban kkv-kba. Az ilyen beruházásokat csak a megalapításkor, a kezdeti szakaszokban lehet elvégezni, beleértve a kezdőtőkét vagy az ilyen vállalkozások terjeszkedését, és csak olyan tevékenységekben, amelyeket a finanszírozási eszközök irányítói gazdaságilag életképesnek ítélnek.
VII. FEJEZET
IRÁNYÍTÁS, MONITORING ÉS ELLENŐRZÉS
I. SZAKASZ
Általános rendelkezések
38. cikk
Közreműködő szervezetek
(1) Ha az irányító vagy az ellenőrző hatóság egy vagy több feladatát közreműködő szervezet hajtja végre, az erre vonatkozó intézkedéseket hivatalosan, írásban rögzíteni kell.
(2) E rendelet irányító és ellenőrző hatóságokra vonatkozó rendelkezései a közreműködő szervezetre is alkalmazandók.
39. cikk
Az irányító hatóság
(1) A műveleteknek az alaprendelet 59. cikke a) pontjának alkalmazásában történő kiválasztása és jóváhagyása céljából az irányító hatóság biztosítja, hogy a kedvezményezettek értesülnek az operatív program keretében szállított termékek, illetve szolgáltatások sajátos feltételeiről, a finanszírozási tervről, a végrehajtás határidejéről, valamint a betartandó és közlendő pénzügyi és egyéb információkról. Meggyőződik arról, hogy a kedvezményezettnek van kapacitása e kötelezettségek teljesítésére a jóváhagyó döntést megelőzően.
(2) Azok a vizsgálatok, amelyeket az irányító hatóság az alaprendelet 59. cikkének b) pontja értelmében végez el, adott esetben a műveletek igazgatási, pénzügyi, technikai, illetve fizikai szempontjaira terjednek ki.
A vizsgálatok biztosítják, hogy a bevallott kiadások megfelelnek a valóságnak, a termékeket, illetve szolgáltatásokat a jóváhagyó döntéssel összhangban nyújtották, a kedvezményezett általi visszatérítési kérelmek helyesek, a kiadások pedig megfelelnek a közösségi és nemzeti szabályoknak. Eljárásokat tartalmaznak annak elkerülésére, hogy több közösségi vagy nemzeti rendszer keretében vagy több programozási időszakban kétszer finanszírozzák ugyanazt a kiadást.
A vizsgálatok a következő eljárásokat foglalják magukban:
a)
a kedvezményezettek minden egyes visszatérítési kérelmének adminisztratív vizsgálatai;
b)
az egyes műveletek helyszíni vizsgálatai.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti helyszíni vizsgálatokat egy-egy operatív program esetében mintavétel alapján végzik, az irányító hatóság feljegyzést készít, amelyben ismerteti és indokolja a mintavételezési módszert, és kijelöli a vizsgálatra kiválasztott műveleteket és ügyleteket.
Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének megfelelő biztosítása érdekében, valamint figyelemmel arra a kockázatra, amelyet az érintett kedvezményezettek és műveletek típusának megfelelően az irányító hatóság megállapít, az irányító hatóság meghatározza a minta méretét.
Az irányító hatóság évente felülvizsgálja a mintavételezési módszert.
(4) Az irányító hatóság írásban megállapítja a fenti (2) bekezdés értelmében végzett vizsgálatokra vonatkozó szabványokat és eljárásokat, feljegyzéseket készít minden vizsgálatról, megállapítja az elvégzett munkát, a vizsgálat időpontját és eredményeit, valamint a feltárt szabálytalanságokkal kapcsolatban hozott intézkedéseket.
(5) Ha az irányító hatóság egyben valamely operatív program kedvezményezettje is, az ezen cikk (2), (3) és (4) bekezdésében említett vizsgálatok lebonyolítására tett intézkedések biztosítják a feladatok megfelelő szétválasztását, összhangban az alaprendelet 57. cikke (1) bekezdésének b) pontjával.
40. cikk
A műveletekre vonatkozó, a Bizottság számára kérésre közlendő adatok
(1) A műveleteknek az alaprendelet 59. cikkének c) pontjában említett számviteli nyilvántartásai és végrehajtási adatai magukban foglalják az e rendelet III. mellékletében meghatározott információkat. Ezen információkat a kedvezményezettek kora vagy neme alapján szükség esetén figyelmen kívül kell hagyni.
(2) Az ezen cikk (1) bekezdésben említett információkhoz az irányító, igazoló és ellenőrző hatóság, valamint az alaprendelet 61. cikkének (3) bekezdésében megnevezett szervezetek férhetnek hozzá.
(3) A Bizottság írásbeli kérésére a tagállam a kérelem kézhezvételétől számított 15 munkanapon vagy más, megegyezés szerinti határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsátja az (1) bekezdésben említett megfelelő információkat dokumentációs célra, illetve helyszíni vizsgálatok végzéséhez. A Bizottság az (1) bekezdésben említett információk tekintetében tájékoztatást kérhet a műveletekre, intézkedésekre, prioritási tengelyekre vagy az operatív programokra vonatkozóan.
41. cikk
Ellenőrzési nyomvonal
Az alaprendelet 59. cikkének f) pontja alkalmazásában az ellenőrzési nyomvonal akkor tekinthető megfelelőnek, ha teljesíti a következő feltételeket:
a)
lehetővé teszi az operatív program keretében társfinanszírozott műveletekkel kapcsolatban a Bizottság számára igazolt összegek összesített egyenlegének egyeztetését az igazoló hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek birtokában található részletezett számviteli nyilvántartásokkal és az azokat alátámasztó bizonylatokkal;
b)
lehetővé teszi a közpénzekből való hozzájárulás kedvezményezett számára történt kifizetésének vizsgálatát;
c)
lehetővé teszi a támogatásfelügyeleti bizottság által az operatív program céljára meghatározott kiválasztási kritériumok alkalmazásának vizsgálatát;
d)
minden egyes operatív programhoz adott esetben technikai leírást és finanszírozási tervet ad meg, tartalmazza az odaítélésre vonatkozó dokumentumokat, a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó dokumentumokat, az elért haladásról szóló jelentéseket, valamint az elvégzett vizsgálatokról és ellenőrzésekről készült jelentéseket.
42. cikk
A műveletek ellenőrzése
(1) Az alaprendelet 61. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett ellenőrzéseket 2008. július 1-jétől kezdve 12 havonként egyszer kell elvégezni műveletek olyan módszerrel kiválasztott mintáján, amelyet a 43. cikknek megfelelően az ellenőrző hatóság állapít meg vagy hagy jóvá.
Az ellenőrzéseket a helyszínen, a kedvezményezettnél található dokumentáció és feljegyzések alapján kell elvégezni.
(2) Az ellenőrzések során meg kell vizsgálni, hogy teljesültek-e a következő feltételek:
a)
a művelet megfelel az operatív programra vonatkozó kiválasztási kritériumoknak, a jóváhagyó döntésnek megfelelően hajtották végre, és funkcionalitása, felhasználása és a kitűzött célok elérése tekintetében valamennyi rá vonatkozó feltételt teljesít;
b)
a bejelentett kiadások egyeznek a kedvezményezettnél található számviteli nyilvántartásban és az azokat alátámasztó dokumentumokban szereplő adatokkal;
c)
a kedvezményezett által bejelentett kiadások összhangban állnak a közösségi és nemzeti előírásokkal;
d)
a közpénzekből való hozzájárulást a kedvezményezettnek az alaprendelet 80. cikkével összhangban fizették ki.
(3) Ha az észlelt problémák a rendszerből adódónak tűnnek, és ennélfogva az adott operatív program keretében folytatott egyéb műveletekre nézve is kockázatot jelentenek, az ellenőrző hatóság gondoskodik további vizsgálatok, ideértve szükség esetén további ellenőrzések elvégzéséről, hogy a problémák mértéke megállapítható legyen. A szükséges megelőző és kiigazító intézkedéseket a felelős hatóságok hozzák meg.
(4) Kizárólag a (1) bekezdésnek megfelelő ellenőrzés hatálya alá tartozó kiadásokat lehet ellenőrzött kiadásként feltüntetni a VI. melléklet A. részének 9. pontja, valamint a VII. melléklet A. részének 9. pontjában szereplő táblázatok segítségével történő jelentéstétel céljából.
43. cikk
Mintavétel
(1) A 12 havonta ellenőrizendő műveletek mintáját első alkalommal a (2), (3) és (4) bekezdésben leírt véletlenszerű statisztikai mintavételi módszerrel kell megállapítani. Az (5) és (6) bekezdéssel összhangban kiegészítő mintaként további műveletek is kiválaszthatók e célra.
(2) A mintavétel és az eredményekből történő következtetés módszerének figyelembe kell vennie az elfogadott nemzetközi ellenőrzési szabványokat, és a módszert dokumentálni kell. A kiadások összegére, valamint a műveletek számára és típusára és egyéb lényeges tényezőkre figyelemmel az ellenőrző hatóság megállapítja a megfelelő, alkalmazandó mintavételezési módszert. A minta technikai paramétereit a IV. melléklet szerint kell meghatározni.
(3) A 12 havonta ellenőrizendő mintát azon műveletek közül kell kiválasztani, amelyeknek az operatív programmal összefüggő kiadásait bejelentették a Bizottságnak az alaprendelet 61. cikk (1) bekezdés e) pontjának i. alpontja szerinti éves ellenőrzési jelentés Bizottsághoz történő benyújtásának évét megelőző évben. A 12 hónapos időszak alatt az ellenőrző hatóságnak jogában áll úgy dönteni, hogy azokat a műveleteket, amelyeknek költségeit 2007-ben és 2008-ban jelentették be, az ellenőrizendő műveletek kiválasztási alapjába sorolja.
(4) Az ellenőrző hatóság a következtetéseket a Bizottságnak a (3) bekezdésben említett időszakban bejelentett kiadások ellenőrzésének eredményei alapján vonja le, majd az éves ellenőrzési jelentésben közli a Bizottsággal. Az olyan operatív programok esetén, amelyeknél az előre látható hibaarány eléri a jelentősnek tekinthető szintet, az ellenőrző hatóság elemzi ennek jelentőségét, és megteszi a szükséges lépéseket, többek között megfelelő javasatokat tesz, amelyeket az éves ellenőrzési jelentésben közöl.
(5) Az ellenőrző hatóság rendszeresen áttekinti a véletlenszerű mintavétel lefedettségét, különös tekintettel arra, hogy az ellenőrzésnek megfelelő mértékben bizonyítania kell az operatív program részleges és végleges lezárásakor tett nyilatkozatokat. Szakmai szempontú elbírálás alapján dönt arról, hogy szükség van-e további műveletekből válogatott kiegészítő minta vizsgálatára a felismert sajátos kockázati tényezők figyelembevétele, valamint annak érdekében, hogy a program megfelelő mértékben lefedett legyen a művelettípusok, kedvezményezettek, közreműködő szervezetek és prioritási tengelyek tekintetében.
(6) Az ellenőrző hatóság a kiegészítő minta ellenőrzésének eredményeiből következtetéseket von le, és ezeket az éves ellenőrzési jelentésben közli a Bizottsággal. Amennyiben az észlelt szabálytalanságok száma magas, vagy rendszerből adódó szabálytalanságokat mutattak ki, az ellenőrző hatóság elemzi ezek jelentőségét, és meghozza a szükséges intézkedéseket, többek között javasatokat tesz, amelyeket az éves ellenőrzési jelentésben közöl. A kiegészítő minták ellenőrzésének eredményeit a véletlenszerű mintától függetlenül kell elemezni. A kiegészítő mintában talált szabálytalanságokat nem veszik figyelembe a véletlenszerű minta hibaarányának kiszámításakor.
44. cikk
Az ellenőrző hatóság által bemutatott dokumentumok
(1) Az alaprendelet 61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett ellenőrzési stratégiát e rendelet V. mellékletében megadott mintával összhangban kell megállapítani. Ezt évente kell frissíteni és felülvizsgálni, szükség esetén pedig év közben is.
(2) Az alaprendelet 61. cikk (1) bekezdés e) pontjának i. alpontjában említett éves ellenőrzési jelentésnek és véleménynek az említett rendelet 61. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján, az operatív programra vonatkozó ellenőrzési stratégiának megfelelően végrehajtott rendszer- és műveletellenőrzéseken kell alapulnia, és azokat a VI. mellékletben foglalt minták szerint kell elkészíteni.
(3) Az alaprendelet 61. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerinti zárónyilatkozat alapja az összes olyan ellenőrzési munka, amelyet az ellenőrzési stratégiának megfelelően az ellenőrző hatóság végzett, vagy annak hatáskörében eljárva végeztek. A zárónyilatkozatot és az ellenőrzési zárójelentést az e rendelet VII. mellékletében található minta szerint kell összeállítani.
(4) Amennyiben a vizsgálat hatásköre korlátozott, illetve az észlelt szabálytalan kiadások mértéke nem teszi lehetővé, hogy fenntartás nélküli vélemény készüljön az alaprendelet 61. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti éves véleményhez, illetve az említett rendelet 61. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett zárónyilatkozathoz, az ellenőrző hatóság ezt megindokolja, és felbecsüli a probléma mértékét és pénzügyi hatásait.
(5) Egy adott operatív program részleges lezárása esetén az alaprendelet 85. cikkében előírt költségnyilatkozatban szereplő ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó nyilatkozatot az ellenőrző hatóság e rendelet VIII. mellékletében szereplő minta alapján állítja össze, és az alaprendelet 61. cikkének (1) bekezdése e) pontjának iii. alpontjában említett véleménnyel együtt nyújtja be.
45. cikk
A dokumentumok rendelkezésre állása
(1) Az alaprendelet 87. cikkének alkalmazásában az irányító hatóság gondoskodik arról, hogy nyilvántartás álljon rendelkezésre azon szervezetek kilétéről és fellelhetőségéről, amelyek birtokában vannak a kiadásokat és az ellenőrzéseket alátámasztó dokumentumoknak, beleértve a megfelelő ellenőrzési nyomvonal követéséhez szükséges valamennyi dokumentumot.
(2) Az irányító hatóság biztosítja, hogy az ezen cikk (1) bekezdésében említett dokumentumok ellenőrzés céljára rendelkezésre álljanak, illetve belőlük kivonatok vagy róluk másolatok legyenek készíthetők az arra jogosult személyek vagy szervezetek számára, ideértve legalább az irányító vagy igazoló hatóság, a közreműködő szervezetek, valamint az ellenőrző hatóság és az alaprendelet 61. cikke (3) bekezdésében meghatározott szervezetek felhatalmazott személyzetét, illetve az Közösség felhatalmazott tisztviselőit és azok meghatalmazott képviselőit.
(3) Az irányító hatóság az alaprendelet 87. cikkének (1) bekezdésének a) pontjában említett teljes időszak alatt rendelkezik az említett cikk (2) bekezdésében említett műveletek értékeléséhez és a jelentéstételhez szükséges információval, ezen belül a 40. cikkben meghatározott információval.
(4) Az alaprendelet 87. cikke értelmében általánosan elfogadott adathordozóknak legalább a következők tekintendők:
a)
eredeti dokumentumok fénymásolatai;
b)
eredeti dokumentumokról készült mikrofichek;
c)
eredeti dokumentumok elektronikus változatai;
d)
kizárólag elektronikus formában létező dokumentumok.
(5) Az eredeti dokumentumokkal együtt általánosan elfogadott adathordozókon tárolt dokumentumok megfelelőségének igazolási eljárását a nemzeti hatóságok állapítják meg, és biztosítják, hogy a tárolt változatok megfeleljenek a nemzeti jogszabályi követelményeknek, és alkalmasak legyenek ellenőrzés céljára.
(6) Ha a dokumentumok kizárólag elektronikus formában léteznek, az alkalmazott számítástechnikai rendszerek összhangban állnak az elfogadott biztonsági szabványokkal, amelyek biztosítják, hogy a tárolt dokumentumok megfeleljenek a nemzeti jogszabályi követelményeknek, és alkalmasak legyenek ellenőrzés céljára.
46. cikk
Az igazoló hatóság által benyújtott dokumentumok
(1) Az alaprendelet 60. cikkének a) pontjában említett igazolt kiadási kimutatásokat és kifizetés iránti kérelmeket az e rendelet IX. mellékletében megadott minta alapján kell elkészíteni, majd továbbítani kell a Bizottságnak.
(2) 2008-tól kezdődően minden év március 31-ig az igazoló hatóság a Bizottságnak a X. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyilatkozatot küld, amelyben az operatív program valamennyi prioritási tengelyére vonatkozóan megállapítja a következőket:
a)
az előző évben benyújtott költségnyilatkozatból a műveletre irányuló közpénzekből való hozzájárulás egy részének vagy egészének megszüntetését követően visszavont összegek;
b)
a behajtott összegek, amelyeket levontak e költségnyilatkozatokból;
c)
az előző év december 31-ig visszafizetendő összegekről szóló nyilatkozat, a beszedési utalvány kiállítási éve szerinti bontásban.
(3) Az operatív program részleges lezárásának lebonyolítása érdekében az igazoló hatóság az alaprendelet 85. cikkében előírt költségnyilatkozatot az e rendelet XI. mellékletében megadott minta alapján küldi el a Bizottságnak.
47. cikk
Az irányítási és ellenőrzési rendszerek leírása
Az operatív programok irányítási és ellenőrzési rendszereinek az alaprendelet 71. cikke (1) bekezdésében megadott leírásában minden egyes operatív program esetében szerepelnek az e rendelet 57. cikkében említett pontokra vonatkozó információk, valamint az e rendelet 48. és 49. cikkében meghatározott információk.
Ezeket az információkat az e rendelet XII. mellékletének A. részében szereplő minta szerint kell benyújtani.
48. cikk
Tájékoztatás az irányító és az ellenőrző hatóságról, valamint a közreműködő szervezetekről
Az irányító és az ellenőrző hatóságra, valamint az egyes közreműködő szervezetekre vonatkozóan a tagállam a következő információkat nyújtja be a Bizottságnak:
a)
a rájuk ruházott feladatok leírása;
b)
valamennyi szervezet szervezeti ábrája, osztályaik közötti vagy az azokon belüli feladatmegosztás ismertetése, valamint az álláshelyek tájékoztató jellegű száma;
c)
a műveletek kiválasztási és jóváhagyó eljárásai;
d)
azok az eljárások, amelyek során a kedvezményezettek visszatérítési kérelmeit megkapják, vizsgálják és érvényesítik, különösen a 39. cikkben a vizsgálat céljaira előírt szabályok és eljárások, valamint azok az eljárások, amelyek során a kedvezményezettnek történő kifizetést engedélyezik, végrehajtják és könyvelik;
e)
azok az eljárások, amelyek során a költségnyilatkozatokat összeállítják, igazolják és a Bizottsághoz benyújtják;
f)
a c), d) és e) pontban említett eljárásokhoz kialakított írásbeli eljárásokra tett utalás;
g)
a tagállam által megállapított és az operatív programra vonatkozó elszámoltathatósági szabályok;
h)
az operatív program keretében végzett, a 40. cikk (1) bekezdésében említett műveletek és végrehatási adatok részletes számviteli nyilvántartásának vezetésére alkalmazott rendszer.
49. cikk
Az ellenőrző hatóságra és az alaprendelet 61. cikke (3) bekezdésében említett szervezetekre vonatkozó információk
Az ellenőrző hatósággal és az alaprendelet 61. cikke (3) bekezdésében említett szervezetekkel kapcsolatban a tagállamok megadják a Bizottságnak a következő információkat:
a)
feladataik és egymás közötti kapcsolatuk leírása;
b)
az ellenőrző hatóság és az operatív program ellenőrzésébe bevont valamennyi szervezet szervezeti ábrája, annak ismertetése, hogyan van biztosítva függetlenségük, a kiosztott álláshelyek indikatív száma, valamint a szükséges végzettség és tapasztalat megjelölése;
c)
az ellenőrzési jelentések eredményeként született javaslatok és kiigazító intézkedések végrehajtásának megfigyelésére szolgáló eljárások;
d)
adott esetben az operatív program ellenőrző hatóság által végzett ellenőrzéseinek végrehajtásába bevont szervezetek munkájának felülvizsgálatára alkalmazott eljárások;
e)
az éves ellenőrzési jelentés és a zárónyilatkozat elkészítése során alkalmazott eljárások.
50. cikk
Az irányítási és ellenőrzési rendszerek értékelése
(1) Az alaprendelet 71. cikkének (2) bekezdésében említett jelentés a rendszerleírás vizsgálatán, a rendszerekre vonatkozó dokumentumokon, a számviteli nyilvántartás vezetésének gyakorlatának és a műveletek végrehajtási adatainak rendszerén, valamint azoknak a jelentősebb szervezeteknek a dolgozóival készült megbeszéléseken alapul, amelyeket az ellenőrző hatóság vagy a jelentésért felelős más szervezet az információk teljeskörűségéhez, tisztázásához, illetve vizsgálatához fontosnak tart.
(2) Az alaprendelet 71. cikkének (2) bekezdésben említett, a rendszerek megfelelősségéről szóló véleményt az e rendelet XII. mellékletének B. részében szereplő mintával összhangban kell összeállítani.
(3) Ha az érintett irányítási és ellenőrzési rendszerek lényegében azonosak az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (22) értelmében jóváhagyott támogatás céljából létrehozottakkal, akkor figyelembe vehetők azoknak az ellenőrzéseknek az eredményei is, amelyeket nemzeti és közösségi ellenőrök e rendszerekkel kapcsolatban az alaprendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt jelentés és vélemény elkészítése céljából végeztek.
II. SZAKASZ
A 2. cikkben említett operatív programok ellenőrzésére vonatkozó eltérések
51. cikk
Általános eltérések
(1) Az e rendelet 2. cikkében említett operatív programok esetében az ellenőrzési hatóság nem köteles benyújtani a Bizottságnak a 61. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti ellenőrzési stratégiát.
(2) Az alaprendelet 2. cikkében említett azon operatív programoknál, amelyek esetében az alaprendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt, a rendszer megfelelőségéről szóló vélemény nem fogalmaz meg fenntartásokat, vagy amelyeknél a fenntartásokat a korrekciós intézkedések végrehajtását követően visszavonták, a Bizottság dönthet úgy, hogy:
a)
a rendszerek hatékony működése tekintetében az alaprendelet 61. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában említett véleményre támaszkodik;
b)
helyszíni ellenőrzést csak abban az esetben végez, ha bizonyítékok arra utalnak, hogy a rendszer olyan hiányosságokat mutat, amelyek érintik a Bizottság számára arra az évre igazolt kiadásokat, amelyre vonatkozóan a 61. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja szerinti olyan véleményt adtak, amely nem tartalmaz hiányosságokra vonatkozó fenntartásokat.
(3) Amennyiben a Bizottság meghozza az ezen cikk (2) bekezdésében említett döntést, ennek megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot.
Ha léteznek hiányosságokra utaló bizonyítékok, a Bizottság megkövetelheti, hogy az érintett tagállam az alaprendelet 72. cikke (3) bekezdésével összhangban végezzen ellenőrzést, vagy az említett rendelet 72. cikkének (2) bekezdése alapján saját maga végezheti el az ellenőrzést.
52. cikk
Szervezetek és eljárások létrehozása a nemzeti jog alapján
(1) A 2. cikkben említett operatív programok esetében a tagállam élhet továbbá az 51. cikk szerinti eltéréseken kívül azzal a lehetőséggel, hogy a nemzeti szabályok szerint hozza létre az alábbi feladatok elvégzésére hivatott szervezeteket és eljárásokat:
a)
az irányító hatóságnak a társfinanszírozott termékeknek és szolgáltatásoknak, valamint az alaprendelet 59. cikkének b) pontja értelmében bejelentett kiadásoknak a hitelesítésével kapcsolatos feladatai;
b)
az igazoló hatóságnak az alaprendelet 60. cikk értelmében meglévő feladatai;
c)
az ellenőrző hatóságnak az alaprendelet 61. cikk értelmében meglévő feladatai.
(2) Amennyiben egy tagállam az ezen cikk (1) bekezdésében említett lehetőséget választja, nem szükséges az alaprendelet 58. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében igazoló hatóságot és ellenőrző hatóságot kijelölnie.
(3) Ha valamely tagállam az ezen cikk (1) bekezdésében említett lehetőséget választja, értelemszerűen alkalmazandók az alaprendelet 71. cikkének rendelkezései.
53. cikk
A nemzeti jog alapján létrehozott szervezetekre és eljárásokra vonatkozó különös rendelkezések
(1) E cikk rendelkezései azon operatív programokra alkalmazandók, amelyek esetében a tagállamok az 52. cikk (1) bekezdésében említett lehetőséget választják.
(2) A 39. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálatokat az 52. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szervezetek végzik el.
(3) Az alaprendelet 61. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett műveletek ellenőrzését a nemzeti eljárásoknak megfelelően kell elvégezni. E műveletekre nem alkalmazandó e rendelet 42. és 43. cikke.
(4) A 44. cikk (2)-(5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó azoknak a dokumentumoknak az elkészítésére, amelyeket az 52. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szervezetek adnak ki.
Az éves ellenőrzési jelentést és az éves véleményt adott esetben a VI. mellékletben található minták alapján kell összeállítani.
(5) A 46. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeket az 52. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szervezet végzi el.
A költségnyilatkozatot a IX. és XI. mellékletben közölt minták szerint kell elkészíteni.
(6) A 47., 48. és 49. cikkben említett irányítási és ellenőrzési rendszerek leírásában szereplő tájékoztatás részeként adott esetben tájékoztatást kell adni az 52. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szervezetekről is.
VIII. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGOK
54. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a)
„gazdasági szereplő”: minden olyan természetes vagy jogi személy vagy egyéb jogalany, aki részt vesz az Alapból származó támogatások végrehajtásában, kivéve a tagállamokat közhatalmi jogosítványaik gyakorlása során;
b)
„első közigazgatási vagy jogi ténymegállapítás”: az illetékes hatóság - legyen az közigazgatási vagy jogi - első olyan írásbeli értékelése, amely konkrét tényekre alapozva megállapítja a szabálytalanság tényét, nem érintve azt a lehetőséget, hogy ez a megállapítás a közigazgatási vagy bírósági eljárás változásainak következtében utólag felülvizsgálható vagy visszavonható;
c)
„a csalás gyanúja”: olyan szabálytalanság, amely alapján nemzeti szinten közigazgatási vagy bírósági eljárás kezdeményezhető annak érdekében, hogy meghatározzák a szándékos magatartás, különösen az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján kidolgozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (23) 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti csalás fennállását;
d)
„csőd”: fizetésképtelenségi eljárások az 1346/2000/EK tanácsi rendelet (24) 2. cikkének a) pontja értelmében.
55. cikk
Kezdeti jelentés - eltérések
(1) Az alaprendelet 70. cikke szerinti kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok minden negyedév végét követő két hónapon belül jelentenek a Bizottságnak minden olyan szabálytalanságot, amely első közigazgatási vagy jogi ténymegállapítás tárgyát képezi.
Ebben a jelentésben a tagállamok minden esetben megadják a következők részleteit:
a)
az Alap, a célkitűzés, az operatív program, a prioritási tengely, az érintett művelet, valamint a közös azonosító kód (CCI-szám);
b)
a megszegett rendelkezés;
c)
az első olyan információ nyújtásának időpontja és forrása, amely szabálytalanság elkövetésének gyanújához vezetett;
d)
a szabálytalanság elkövetése során alkalmazott gyakorlatok;
e)
adott esetben a gyakorlat okot ad-e a csalás gyanújára;
f)
a szabálytalanság felderítésének módja;
g)
adott esetben az érintett tagállamok és harmadik országok;
h)
a szabálytalanság elkövetésének időszaka vagy pillanata;
i)
a szabálytalanságról szóló hivatalos jelentést kidolgozó nemzeti hatóságok vagy szervezetek, valamint a közigazgatási vagy igazságügyi nyomon követésért felelős hatóságok;
j)
a szabálytalanságról szóló első közigazgatási vagy jogi tényállás megállapításának napja;
k)
a bevont természetes és jogi személyek vagy bármely egyéb résztvevő személyazonossága, kivéve azokat az eseteket, ahol ez az információ a szabálytalanságok elleni küzdelem céljából irreleváns az érintett szabálytalanság jellege miatt;
l)
az összköltségvetés és a művelethez jóváhagyott közpénzekből való hozzájárulás, valamint a társfinanszírozás megoszlása a közösségi és a nemzeti támogatások között;
m)
a szabálytalanság által érintett közpénzekből való hozzájárulás és a veszélyeztetett közösségi hozzájárulás ennek megfelelő összege;
n)
amennyiben a k) pont alatt megjelölt személyek vagy egyéb entitások részére nem történt kifizetés a közpénzekből való hozzájárulásból, úgy az az összeg, amely jogtalanul került volna kifizetésre, amennyiben a szabálytalanságot nem derítik fel;
o)
adott esetben a kifizetések felfüggesztése, valamint a visszatérítés lehetőségei;
p)
a szabálytalan kiadások jellege.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve nem kell jelenteni a következő eseteket:
a)
amikor a szabálytalanság csupán abban áll, hogy a társfinanszírozott operatív programban szereplő valamely művelet részben vagy egészen nem került végrehajtásra a kedvezményezett csődje miatt;
b)
azokat az eseteket, amelyeket a kedvezményezett önként hozott az irányító vagy igazoló hatóság tudomására még mielőtt e hatóságok bármelyike maga fedezte volna azt fel, akár a közpénzekből való hozzájárulás kifizetése előtt, akár azt követően;
c)
azokat az eseteket, amelyeket az irányító hatóság vagy az igazoló hatóság még azelőtt derített fel, mielőtt a kedvezményezett részére bármilyen kifizetés történt volna a közpénzekből való hozzájárulásból, és mielőtt az érintett költség bekerült volna a Bizottságnak benyújtott költségnyilatkozatba.
Mindazonáltal a csődöt megelőző szabálytalanságokat, valamint a csalás gyanújának eseteit jelenteni kell.
(3) Amennyiben nem áll rendelkezésre az (1) bekezdés szerinti információk egy része, különösképpen a szabálytalanság elkövetésében alkalmazott gyakorlatokat érintő információk, valamint a szabálytalanság felderítésének a módja, akkor a tagállamok a szabálytalanságokról szóló következő negyedéves jelentések benyújtásakor lehetőség szerint megadják a hiányzó információkat a Bizottság számára.
(4) Amennyiben a vizsgálatok megbízhatóságáról nemzeti jogszabályok rendelkeznek, úgy az információk közlése a hatáskörrel rendelkező bíróság vagy törvényszék felhatalmazásától függ.
(5) Amennyiben valamely tagállam az (1) bekezdés értelmében nem tud beszámolni szabálytalanságról, erről a Bizottságot az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül értesíti.
56. cikk
Sürgős esetek
Minden egyes tagállam azonnal értesíti a Bizottságot és szükség esetén a többi érintett tagállamot is minden olyan felderített vagy gyanított szabálytalanságról, amelyeknél fennáll annak a veszélye, hogy:
a)
hamarosan a területén kívül is hatásai lesznek,
vagy
b)
újfajta jogellenes gyakorlat alkalmazására utalnak.
57. cikk
Jelentés nyomon követéséről és vissza nem fizetett költségekről
(1) A tagállamok minden negyedév végét követő két hónapon belül - bármely korábbi, az 55. cikk szerinti jelentésre történő hivatkozással - tájékoztatják a Bizottságot az előzőleg bejelentett szabálytalanságokkal kapcsolatosan megindított eljárásokról, valamint az ezekből eredő fontos változásokról.
A tájékoztatás magában foglalja legalább a következő információkat:
a)
a behajtott, illetve várhatóan behajtható összegek;
b)
a tagállam által a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizetésének garantálására tett átmeneti intézkedések;
c)
a jogtalanul kifizetett összegek behajtása és szankciók kiszabása céljából indított bármely bírósági és közigazgatási eljárás;
d)
a behajtásra irányuló eljárásokról való bármilyen lemondás okai;
e)
a büntetőeljárás elmaradása.
A tagállamok jelentik a Bizottság számára az ilyen eljárások megszüntetésére vonatkozó, különösen pedig az azzal kapcsolatos közigazgatási és bírósági döntéseket, különösen azt, hogy a tényállások felkeltik-e a csalás gyanúját. A d) pontban említett esetben a tagállam lehetőség szerint még a döntés meghozatala előtt értesíti a Bizottságot.
(2) Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy egy összeg nem fizethető vissza, vagy visszafizetése nem várható, akkor az alaprendelet 70. cikkének (2) bekezdése szerint külön jelentésben kell tájékoztatnia a Bizottságot a vissza nem fizetett összegről és a veszteség elosztásáról szóló döntéssel kapcsolatos tényekről.
Az ilyen tájékoztatásnak elég részletesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára egy ilyen döntés lehető legrövidebb időn belül történő meghozatalát az érintett tagállam hatóságaival folytatott konzultációt követően.
A tájékoztatás tartalmazza legalább a következőket:
a)
az odaítélő határozat másolata;
b)
a kedvezményezett számára folyósított utolsó kifizetés dátuma;
c)
a beszedési utalvány másolata;
d)
az e rendelet 55. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentés tárgyát képező csőd esetén a kedvezményezett fizetésképtelenségét igazoló dokumentum másolata;
e)
a tagállam által a vonatkozó összeg visszafizetése céljából hozott intézkedések vázlatos leírása, azok dátumának megjelölésével.
(3) A (2) bekezdésben említett esetben a Bizottság kifejezetten kérheti a tagállamot a visszafizetési eljárás folytatására.
58. cikk
Elektronikus adatküldés
Az 55. és 56. cikkben, valamint az 57. cikk (1) bekezdésében említett információkat lehetőség szerint a Bizottság által e célra rendelkezésre bocsátott modul használatával biztonságos kapcsolat útján, elektronikus úton kell elküldeni.
59. cikk
Perköltségek visszatérítése
Amennyiben valamely tagállam illetékes hatóságai a Bizottság kifejezett kérésére úgy döntenek, hogy a jogtalanul kifizetett összegek visszatérítése érdekében bírósági eljárást indítanak, illetve egy más megkezdett eljárást folytatnak, a Bizottság vállalhatja, hogy a tagállam részére a perköltségek, valamint közvetlenül az eljárásból származó költségek egészét vagy egy részét erről hiteles dokumentáció bemutatása esetén visszatéríti az eljárások eredménytelensége esetén is.
60. cikk
Kapcsolattartás a tagállamokkal
(1) A Bizottság megfelelő kapcsolatokat ápol az érintett tagállamokkal az 55. cikk szerinti szabálytalanságokkal, az 57. cikk szerinti eljárásokkal, különösen pedig a visszafizetés lehetőségével kapcsolatosan nyújtott tájékoztatás kiegészítése céljából.
(2) Az (1) bekezdésben említett kapcsolattartástól függetlenül a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat, amennyiben a szabálytalanság természete olyan, hogy ugyanolyan vagy hasonló gyakorlatok feltételezhetően a többi tagállamban is előfordulhatnak.
(3) A Bizottság közösségi szintű tájékoztató üléseket rendez a tagállamok képviselői számára, hogy velük együtt megvizsgálja az 55., 56. és 57. cikk, valamint az e cikk (1) bekezdése értelmében szerzett információt. A vizsgálat a szabálytalanságokkal, megelőző intézkedésekkel és bírósági eljárásokkal kapcsolatos információkból leszűrhető tanulságokra összpontosít.
(4) Valamely tagállam vagy a Bizottság kérésére a tagállam és a Bizottság konzultálnak egymással a Közösség érdekeit sértő bármilyen kibúvó megszüntetése céljából, amely a hatályban lévő rendelkezések végrehajtása folyamán válik láthatóvá.
61. cikk
Az információ felhasználása
A Bizottság bármilyen, a tagállamok által e rendelet szerint közölt általános vagy operatív természetű információt felhasználhat kockázati elemzések végzése céljából, és a szerzett információk alapján jelentéseket készíthet, és korai előrejelző rendszereket fejleszthet ki a veszélyek hatékonyabb felismerésére.
62. cikk
A bizottságok tájékoztatása
A Bizottság a 94/140/EK bizottsági határozattal (25) létrehozott, a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság munkája keretében rendszeresen tájékoztatja a tagállamokat az észlelt szabálytalanságokban érintett alapok nagyságrendjéről, valamint a szabálytalanság különböző kategóriáiról, típus és szám szerint lebontva. Az alaprendelet 101. cikkében említett bizottságot szintén tájékoztatni kell.
63. cikk
A jelentéstételi határértéket el nem érő szabálytalanságok
(1) Amennyiben a szabálytalanságok 10 000 eurónál alacsonyabb, az Európai Közösségek általános költségvetésére terhelhető összegekre vonatkoznak, a tagállamoknak nem kell elküldeniük a Bizottság számára az 55. és 57. cikkben előírt információkat, kivéve ha azt a Bizottság kifejezetten kéri.
Azonban az alaprendelet 60. cikkének f) pontjával összhangban a tagállamok nyilvántartják az e küszöbérték alatti visszafizetendő összegeket, illetve valamely műveletnek szánt hozzájárulás törlését követően visszafizetett vagy visszavont összegeket, és a behajtott összegeket visszafizetik az Európai Közösségek általános költségvetésébe.
Az alaprendelet 70. cikke (1) bekezdésének b) pontjából közvetlenül eredő kötelezettségek sérelme nélkül a tagállam és a Közösség osztozik a határérték alatti, olyan összegek miatt keletkező veszteségen, amelyek nem hajthatók be az érintett műveletre alkalmazandó társfinanszírozási aránynak megfelelően. Az e rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás nem alkalmazandó, kivéve ha a Bizottság másként nem dönt.
Ezen bekezdés harmadik albekezdése az 55. cikk (1) bekezdése szerinti jelentéstételi kötelezettség alól mentesülő csődesetekre is alkalmazandó.
(2) Azok a tagállamok, amelyek a szabálytalanság megállapításának napjáig még nem vezették be az eurót, a nemzeti valutában kifizetett kiadásokat átszámítják euróba az alaprendelet 95. cikkének megfelelően. Amennyiben a költségek nem kerültek nyilvántartásra az igazoló hatóság könyvelésében, a Bizottság által elektronikus úton közzétett legutóbbi átváltási árfolyam alkalmazandó.
IX. FEJEZET
ELEKTRONIKUS ADATCSERE
64. cikk
Az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer
Az alaprendelet 65. és 75. cikke alkalmazásában adatcserét biztosító számítástechnikai rendszert kell létrehozni az operatív programmal kapcsolatos valamennyi adatcsere eszközeként.
Az egyes tagállamok és a Bizottság közötti adatcserét ennek a Bizottság által létrehozott számítástechnikai rendszernek a segítségével kell elvégezni, amely lehetővé teszi az adatok Bizottság és az egyes tagállamok közötti biztonságos cseréjét.
A tagállamok részt vesznek az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer továbbfejlesztésében.
65. cikk
Az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer tartalma
(1) Az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer közérdekű információkat is tartalmaz a Bizottság és a tagállamok számára, mégpedig legalább a pénzügyi tranzakciókhoz szükséges következő adatokat:
a)
az operatív programok finanszírozási tervei az I. melléklet B. részében található mintának megfelelően;
b)
költségnyilatkozatok és fizetési kérelmek a IX. mellékletben foglalt mintának megfelelően;
c)
a visszavont és visszafizettetett összegekről, valamint a függőben lévő visszafizetésekről szóló éves nyilatkozat a X. mellékletben található mintának megfelelően;
d)
a kifizetési kérelmek éves előrejelzései a XIII. mellékletben szereplő mintának megfelelően;
e)
az éves jelentések és a záró végrehajtási jelentések pénzügyi szakasza a XIV. melléklet 3.3. pontjában foglalt mintának megfelelően.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer magában foglalja legalább a következő közérdekű, az elvégzendő monitoringot lehetővé tévő dokumentumokat és adatokat:
a)
az alaprendelet 15. cikkében említett nemzeti stratégiai terv;
b)
az operatív programok - azok bármilyen módosításait is beleértve - az I. melléklet A. részében található mintának megfelelően;
c)
az Alapból származó hozzájárulásokkal kapcsolatos bizottsági határozat;
d)
az éves jelentések és a záró végrehajtási jelentések a XIV. mellékletben szereplő mintának megfelelően;
e)
az ellenőrzési stratégia az V. mellékletben található mintának megfelelően;
f)
az irányítási és ellenőrzési rendszerek leírását a XII. melléklet A. részében foglalt mintának megfelelően;
g)
az ellenőrzésekről szóló jelentések és vélemények a VI., VII. és VIII. mellékletben, valamint a XII. melléklet B. részében található mintának megfelelően, illetve a Bizottság és az egyes tagállamok közötti levelezés;
h)
a részleges lezárással kapcsolatos költségnyilatkozat a XI. mellékletben található mintának megfelelően;
i)
a visszavont és visszafizettetett összegekről, valamint a függőben lévő visszafizetésekről szóló éves nyilatkozat a X. mellékletben foglalt mintának megfelelően.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett adatokat adott esetben a mellékletekben megadott formátumban kell továbbítani.
66. cikk
Az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer működése
(1) A Bizottság és a tagállamok által az alaprendelet értelmében kijelölt hatóságok, valamint azok a szervezetek, amelyekre az adott feladatot ráruházták, az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszerbe az előírt formátumban rögzítik azon dokumentumokat, amelyekért felelősek, valamint ezek minden frissítését.
(2) A tagállamok központosítják, és a Bizottsághoz továbbküldik az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszerhez való hozzáférési jogosultságok iránti kérelmeket.
(3) Az adatcseréket és ügyleteket elektronikus aláírással kell ellátni az 1999/93/EK irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében. A tagállamok és a Bizottság elismerik bizonyítékként az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszerben alkalmazott elektronikus aláírás jogi hatékonyságát és elfogadhatóságát a jogi eljárásokban.
(4) A számítástechnikai rendszer fejlesztésének költségei az Európai Közösségek általános költségvetéséből finanszírozzák az alaprendelet 46. cikkének (1) bekezdése szerint. Az adatcserét biztosító közös számítástechnikai rendszer és a nemzeti, regionális és helyi számítástechnikai rendszerek közötti interfész költségei, valamint a nemzeti, regionális és helyi rendszereknek az alaprendelet szerinti követelményekhez való hozzáigazításának költségei ugyanezen rendelet 46. cikkének (2) bekezdése alapján támogathatók.
67. cikk
Adatátvitel az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszerrel
(1) Az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer a tagállamok és a Bizottság számára közvetlenül vagy a nemzeti, regionális és helyi számítógép-irányító rendszerekkel, automatikus szinkronizációért és adatrögzítésért felelős interfészen keresztül érhető el.
(2) A dokumentumok Bizottság felé történő továbbítása időpontjaként azt a dátumot kell figyelembe venni, amikor a tagállam a dokumentumokat beküldi az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszerbe.
(3) Vis maior esetén, különösképpen az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszer hibás működése, vagy tartós kapcsolat hiányában az érintett tagállam az alaprendeletben által előírt dokumentumokat papíralapú adathordozó formájában is továbbíthatja a Bizottság számára az e rendelet I., és V-XIV. mellékletében szereplő nyomtatványokat használva. Amint a vis maior oka megszűnik, a tagállam haladéktalanul rögzíti a megfelelő dokumentumokat az adatcserét biztosító számítástechnikai rendszerbe. A (2) bekezdés rendelkezéseitől eltérve a benyújtás dátumának a dokumentumok papíralapú adathordozó formájában történő benyújtásának napja tekintendő.
X. FEJEZET
SZEMÉLYES ADATOK
68. cikk
Személyes adatok védelme
(1) A tagállamok és a Bizottság minden szükséges intézkedést megtesznek a 40. cikk (1) bekezdésében említett információ, a Bizottság ellenőrzései során összegyűjtött információk, valamint a VIII. fejezetben említett információk illetéktelen közzététele vagy az azokhoz történő illetéktelen hozzáférés megakadályozása érdekében.
(2) Az ezen rendelet 40. cikke (1) bekezdésében említett, valamint a Bizottság ellenőrzései során összegyűjtött információkat a Bizottság kizárólag az alaprendelet 72. cikke szerinti kötelezettségei teljesítése céljából használhatja fel.
Az Európai Számvevőszék, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal hozzáfér ezekhez az információkhoz.
(3) A VIII. fejezetben említett információk nem küldhetők el más személyeknek a tagállamokon vagy a közösségi intézményeken belüli azon személyeken kívül, akiknek kötelességei szükségessé teszik, hogy hozzáférhessenek azokhoz, kivéve ha az ilyen információt benyújtó tagállam ehhez kifejezetten hozzájárult.
(4) A 31. cikk második bekezdésének d) pontjában említett információkban szereplő személyes adatok kizárólag az abban a cikkben meghatározott célokra dolgozhatók fel.
XI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
69. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2722/2000/EK, a 908/2000/EK és a 366/2001/EK rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.
A hatályon kívül helyezett rendeletek rendelkezései továbbra is alkalmazandók a 2792/1999/EK rendelet alapján jóváhagyott támogatásokra.
70. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. március 26-án.