AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1920/2006/EK RENDELETE
(2006. december 12.)
a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjáról (átdolgozott változat)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 152. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával történt egyeztetést követően,
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (2),
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 1991. június 28-i-29-i luxembourgi ülésén jóváhagyta egy Kábítószer Európai Megfigyelőközpont létrehozását. Ezt a szervet, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) az 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendelet (3) hozta létre, amely több ízben jelentős módosításra került (4). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.
(2)
A kábítószerekre, a kábítószerfüggőségre és ezek következményeire vonatkozóan közösségi szintű, tényszerű, megbízható és összehasonlítható információkra van szükség annak érdekében, hogy a Közösség és a tagállamok számára átfogó képet nyújtsanak, és ily módon hozzáadott értéket biztosítsanak, amikor saját illetékességi területükön intézkedéseket hoznak, illetve a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos fellépésről határoznak.
(3)
A kábítószer problémájának számos összetett, egymással szorosan összefüggő és nehezen különválasztható vonatkozása van. Ennek megfelelően a Megfigyelőközpontot olyan átfogó információk szolgáltatásával kapcsolatos feladattal kell megbízni, amelyek a Közösség és tagállamai számára átfogó képet nyújtanak a kábítószer és a kábítószerfüggőség problémájáról. Ez a feladat nem sértheti a hatásköröknek a Közösség és tagállamai közötti megosztását a kábítószerek keresletére és kínálatára vonatkozó jogszabályok rendelkezései tekintetében.
(4)
A 2002. december 16-i 2367/2002/EK határozattal (5) az Európai Parlament és a Tanács létrehozta a Közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programját, amelynek részét képezik a Közösség statisztikai intézkedései az egészség és a biztonság terén.
(5)
Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozat (6) meghatározza a Megfigyelőközpontnak és tudományos bizottságának szerepét a gyors tájékoztatási rendszerben és az új anyagok kockázatainak értékelésében.
(6)
Figyelembe kell venni az új fogyasztási formákat, különösen a politoxikomán drog használatot, amelynek során a tiltott kábítószereket megengedett kábítószerekkel vagy gyógyszerekkel együttesen használják.
(7)
A Megfigyelőközpont egyik feladata az kell, hogy legyen, hogy tájékoztatást nyújtson a legjobb gyakorlatokról és iránymutatásokról a tagállamokban, és megkönnyítse közöttük e gyakorlatok cseréjét.
(8)
A kábítószerekkel kapcsolatos öt kulcsfontosságú járványügyi mutató alkalmazásáról szóló, 2001. december 10-i tanácsi állásfoglalás sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti kapcsolattartó pontok igénybe vételével gondoskodjanak ezen mutatókra vonatkozó összehasonlítható információk hozzáférhetőségéről. E mutatók tagállamok által történő végrehajtása előfeltétele annak, hogy a Megfigyelőközpont teljesítse e rendeletben meghatározott feladatait.
(9)
Szükség van arra, hogy a Bizottság képes legyen a Megfigyelőközpontot közvetlenül megbízni a kábítószer-információs rendszerekkel kapcsolatos közösségi strukturális támogatási projektek végrehajtásával a harmadik országokban, például a tagjelölt országokban, vagy azon nyugat-balkáni országokban, amelyeknek az Európai Tanács engedélyezte a közösségi programokban és ügynökségekben való részvételt.
(10)
A Megfigyelőközpont szervezetének és munkamódszereinek összhangban kell állniuk a kívánt eredmények tárgyilagos jellegével, nevezetesen biztosítaniuk kell a kábítószerekről szóló információkkal kapcsolatos források és módszerek összehasonlíthatóságát és összeegyeztethetőségét.
(11)
A Megfigyelőközpont által összeállított információk olyan elsőbbséget élvező területeket érintenek, amelyek tartalmát, alkalmazási körét és végrehajtási rendelkezéseit még meg kell határozni.
(12)
Jelenleg is léteznek ilyen jellegű információkat szolgáltató nemzeti, európai és nemzetközi szervezetek és szervek, és szükséges, hogy a Megfigyelőközpont képes legyen arra, hogy feladatait ezekkel szoros együttműködésben végezze.
(13)
A személyes adatoknak a Megfigyelőközpont által történő feldolgozására a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (7) kell alkalmazni.
(14)
A Megfigyelőközpontnak ugyancsak alkalmaznia kell a Szerződés 255. cikke szerinti, és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletben (8) meghatározott általános elveket és korlátozásokat a dokumentumokhoz való hozzáférési jogot illetően.
(15)
A Megfigyelőközpontnak jogi személyiséggel kell rendelkeznie.
(16)
Tekintettel a Megfigyelőközpont méretére, a Megfigyelőközpont igazgatóságát végrehajtó bizottságnak kell segítenie.
(17)
Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament megfelelően tájékozott legyen a kábítószerprobléma helyzetéről az Európai Unióban, jogot kell biztosítani számára a Megfigyelőközpont igazgatójának meghallgatására.
(18)
A Központ munkáját áttekinthető módón kell irányítani, irányítására valamennyi hatályos csaláselleni és felelősségteljes kormányzásra vonatkozó szabályt alkalmazni kell, különösen az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK (9) európai parlamenti és a tanácsi rendeletet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti intézményközi megállapodást (10), amelyhez a Megfigyelőközpont csatlakozott és amelynek tekintetében elfogadta a szükséges végrehajtó rendelkezéseket.
(19)
Rendszeresen el kell végezni a Megfigyelőközpont munkájának külső értékelését, és az értékelés alapján szükség esetén ki kell igazítani ezt a rendeletet.
(20)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért, a rendelet terjedelme és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(21)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Cél
(1) Ez a rendelet létrehozza a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: Megfigyelőközpont).
(2) A Megfigyelőközpont célja, hogy a 3. cikkben említett területeken a Közösség és tagállamai számára tényszerű, tárgyilagos, megbízható és európai szinten összehasonlítható információkat szolgáltasson a kábítószerekkel és a kábítószerfüggőséggel, valamint ezek következményeivel kapcsolatban.
(3) A feldolgozott, illetve elkészített statisztikai, dokumentumokon alapuló és technikai információknak átfogó képet kell nyújtaniuk a Közösség és a tagállamok számára a kábítószerekkel és a kábítószerfüggőséggel kapcsolatos helyzetről, amikor saját hatáskörükben intézkedéseket hoznak, illetve fellépésről határoznak. Ezen információk statisztikai részét a megfelelő statisztikai hatóságokkal együttműködve - szükség esetén a közösségi statisztikai program használatával - kell előállítani, a kapcsolódási pontok elősegítésére és a duplán végzett munka elkerülésére. Figyelembe veszik az Egészségügyi Világszervezet és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) világszerte rendelkezésre álló további adatait.
(4) A 2. cikk d) pontjának v. alpontjában foglalt rendelkezés sérelme nélkül, a Megfigyelőközpont nem hozhat semmiféle olyan intézkedést, amely az információk, illetve azok feldolgozásának körét túllépi.
(5) A Megfigyelőközpont nem gyűjthet olyan adatokat, amely lehetővé teszi egyéneknek, illetve egyének kis csoportjainak az azonosítását. Nem közölhet konkrét, megnevezett esetekre vonatkozó információt.
2. cikk
Feladatok
Az 1. cikkben meghatározott cél megvalósítása érdekében a Megfigyelőközpont tevékenységi területén belül a következő feladatokat látja el:
a)
A meglévő adatok összegyűjtése és elemzése
i.
a tagállamok által közölt, valamint a közösségi és nem kormányzati nemzeti forrásokból és az illetékes nemzetközi szervezetektől - beleértve az Európai Rendőrségi Hivatalt (Europol) is - származó adatok gyűjtése, tárolása és elemzése, beleértve a kutatásokból származó adatokat is; a tagállamokban meglévő legjobb gyakorlatokra vonatkozó információk nyújtása, és közöttük az ilyen gyakorlatok cseréjének megkönnyítése; ezen adatgyűjtési, -rögzítési és -elemzési, valamint tájékoztatási munkának ki kell terjednie a politoxikomán kábítószer-használat új tendenciáinak - ideértve a megengedett és tiltott pszichoaktív anyagok együttes használatát is - adataira is,
ii.
felmérések, előkészítő tanulmányok és megvalósíthatósági tanulmányok készítése a feladatai ellátásához szükséges kísérleti projektekkel együtt; szakértői értekezletek szervezése és adott esetben a cél érdekében ad hoc munkacsoportok felállítása; nyílt, tudományos dokumentációs források létrehozása és hozzáférhetővé tétele, továbbá részvétel az információs tevékenységek támogatásában,
iii.
a tagállamok által végzett hasonló, illetve kiegészítő jellegű programokkal vagy tevékenységekkel kapcsolatos tájékoztatást nyújtó szervezeti és technikai rendszer biztosítása,
iv.
a tagállamok illetékes hatóságaival és szervezeteivel egyeztetve és azokkal együttműködésben az 5. cikkben említett hálózat létrehozása és koordinálása,
v.
az információcsere elősegítése a döntéshozók, a kutatók, a szakemberek, illetve a kormányzati és nem kormányzati szervezeteknél a kábítószerrel kapcsolatos kérdésekben részt vevő személyek között;
b)
Az adat-összehasonlítás módszereinek fejlesztése
i.
nem kötelező, közös mutatók és kritériumok megállapítása révén az adatok európai szintű összehasonlíthatósága, tárgyilagossága és megbízhatósága javításának biztosítása, amely mutatók és kritériumok betartását a Megfigyelőközpont a tagállamok és a Közösség által alkalmazott mérési módszerek egységesebbé tétele érdekében javasolhatja; a Megfigyelőközpont olyan eszközöket alakít ki, amelyek megkönnyítik a nemzeti szakpolitikák nyomon követését és értékelését a tagállamok számára, valamint az uniós szakpolitikák nyomon követését és értékelését az Európai Bizottság számára,
ii.
az információcsere megkönnyítése és strukturálása minőségi és mennyiségi tekintetben egyaránt (adatbázisok);
c)
Az adatok terjesztése
i.
az általa készített információk rendelkezésre bocsátása a Közösség, a tagállamok és az illetékes szervezetek számára,
ii.
az egyes tagállamokban végzett vagy a Közösség, illetve adott esetben a harmadik országok vagy a nemzetközi szervezetek által folytatott munka eredményei széles körű terjesztésének biztosítása,
iii.
a megbízható, nem bizalmas információk széles körű terjesztésének biztosítása, és az általa összegyűjtött adatok alapján éves jelentés közzététele a kábítószer-probléma helyzetéről, ideértve az új tendenciákra vonatkozó adatokat is;
d)
Az európai és nemzetközi szervekkel és szervezetekkel, valamint a harmadik országokkal való együttműködés
i.
a nemzeti és a közösségi fellépés összehangolásának javításához való hozzájárulás a tevékenységi területén,
ii.
a tagállamoknak a kábítószerekről szóló ENSZ-egyezmények rendelkezései alapján fennálló tájékoztatási kötelezettségeinek sérelme nélkül a tagállamokban összegyűjtött, illetve a Közösségtől származó, a kábítószerekre és a kábítószerfüggőségre vonatkozó adatoknak a nemzetközi megfigyelő és kábítószerellenőrző programokba, különösen az ENSZ és szakosított intézményei által létrehozott programokba való beillesztésének elősegítése,
iii.
aktív együttműködés az Europollal a maximális hatékonyság elérése érdekében a kábítószerproblémák nyomon követése terén,
iv.
aktív együttműködés a 20. cikkben említett szervezetekkel és szervekkel,
v.
a Bizottság felkérésére és a 9. cikkben említett igazgatóság jóváhagyásával szakértelmének átadása egyes harmadik országoknak - mint például a tagjelölt országok vagy a nyugat-balkáni országok - és segítségnyújtás az 5. cikkben említett hálózattal való strukturális kapcsolatok megteremtéséhez és erősítéséhez, valamint az abban a cikkben említett nemzeti kapcsolattartó pontok felállításához és kiépítéséhez;
e)
Tájékoztatási kötelezettségek
Új fejlemények és trendváltozások észlelése esetén a Megfigyelőközpont köteles tájékoztatni a tagállamok illetékes hatóságait.
3. cikk
Kiemelt tevékenységi területek
A Megfigyelőközpont az 1. és a 2. cikkben meghatározott célját és feladatait az I. mellékletben feltüntetett fontossági sorrendnek megfelelően hajtja végre.
4. cikk
Munkamódszer
(1) A Megfigyelőközpont fokozatosan hajtja végre feladatait, a 9. cikk (4) és (5) bekezdésében említett hároméves és az éves munkaprogramokban elfogadott célokkal összhangban és a rendelkezésre álló források figyelembevételével.
(2) A Megfigyelőközpont tevékenysége során a párhuzamos munkavégzés kiküszöbölése érdekében figyelembe veszi a többi meglévő, illetve a későbbiekben létrejövő intézmény és szerv, különösen az Europol által már elvégzett munkát, és továbbfejleszti annak eredményeit.
5. cikk
A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Információs Hálózata (Reitox)
(1) A Megfigyelőközpont rendelkezésére áll a Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Információs Hálózata (Retoix). A hálózatban egy kapcsolattartó ponttal rendelkezik minden olyan tagállam és ország, amely a 21. cikk szerinti megállapodást kötött, valamint egy kapcsolattartó ponttal rendelkezik a Bizottság is. A nemzeti kapcsolattartó pontok kijelölése az érintett országok kizárólagos felelőssége.
(2) A nemzeti kapcsolattartó pontok együttműködési felületet képeznek a résztvevő országok és a Megfigyelőközpont között. Hozzájárulnak a kulcsfontosságú mutatók és adatok kidolgozásához, valamint az ezek alkalmazására vonatkozó iránymutatások kialakításához, hogy az Európai Unió szintjén megbízható és összehasonlítható adatokhoz lehessen jutni. Tárgyilagos módon, a különböző ágazatokból - egészségügy, igazságszolgáltatás, végrehajtás - származó tapasztalatokat egyesítve, a kábítószer-politika területén működő szakértőkkel és nemzeti szervezetekkel együttműködve összegyűjtik és elemzik a kábítószerekre és a kábítószerfüggőségre, valamint a politikákra és az alkalmazott megoldásokra vonatkozó valamennyi lényeges, nemzeti szintű információt. Adatokat szolgáltatnak különösképp a Megfigyelőközpont által meghatározott öt járványügyi mutató vonatkozásában.
Valamennyi tagállamnak biztosítania kell, hogy a Reitox-hálózatbani képviselője rendelkezésre bocsátja a 2005/387/IB határozat 4. cikkének (1) bekezdésében előírt információkat.
A nemzeti kapcsolattartó pontok a következő információkkal is elláthatják a Megfigyelőközpontot: információk a meglévő pszichoaktív anyagok használatának új tendenciáiról és/vagy a pszichoaktív anyagok azon új kombinációiról, amelyek egészségkárosító hatással lehetnek, valamint információk a lehetséges egészségügyi intézkedésekről.
(3) A nemzeti hatóságok biztosítják, hogy a nemzeti kapcsolattartó pont a nemzeti szintű adatok gyűjtése és elemzése során a Megfigyelőközpont által elfogadott iránymutatásokkal összhangban működik.
(4) A nemzeti kapcsolattartó pontokhoz kiosztott meghatározott feladatokat a Megfigyelőközpont 9. cikk (4) bekezdésében említett hároméves programjában kell szerepeltetni.
(5) A nemzeti kapcsolattartó pontokkal szoros együttműködésben, azok elsőbbségét teljes mértékben tiszteletben tartva a Megfigyelőközpont további szakértői segítséget és információs forrásokat vehet igénybe a kábítószerek és a kábítószerfüggőség területén.
6. cikk
Adatvédelem és az adatok titkossága
(1) A Megfigyelőközponthoz, illetve a Megfigyelőközpont által továbbított, kábítószerekre és kábítószer-függőségre vonatkozó adatokat az információk terjesztésére és titkosságára vonatkozó közösségi és nemzeti szabályoknak megfelelően lehet közzétenni. Személyes adatok nem tehetők közzé, sem a nyilvánosság számára hozzáférhetővé.
A tagállamok és a nemzeti kapcsolattartó pontok nem kötelesek átadni a nemzeti jogszabályok alapján bizalmasnak minősített információkat.
(2) A Megfigyelőközpontra alkalmazni kell a 45/2001/EK rendeletet.
7. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés
(1) Az 1049/2001/EK rendeletet a Megfigyelőközpont birtokában lévő dokumentumokra alkalmazni kell.
(2) A 9. cikkben említett igazgatóság elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat.
(3) A Megfigyelőközpont által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok ellen az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Közösségek Bíróságánál jogorvoslattal lehet élni, a Szerződés 195. és 230. cikkének megfelelően.
8. cikk
Jogképesség és székhely
(1) A Megfigyelőközpont jogi személy. Valamennyi tagállamban az adott tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik; így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
(2) A Megfigyelőközpont székhelye Lisszabonban van.
9. cikk
Igazgatóság
(1) A Megfigyelőközpont igazgatósággal rendelkezik, amely az egyes tagállamok egy-egy képviselőjéből, a Bizottság két képviselőjéből, a kábítószerek területén különösen hozzáértő, az Európai Parlament által kijelölt két független szakértőből, valamint a 21. cikk szerinti megállapodást kötött országok egy-egy képviselőjéből áll.
Az igazgatóság minden tagja egy szavazattal rendelkezik, kivéve azon országok képviselőit, amelyek a 21. cikk szerinti megállapodást kötöttek, és amelyek nem rendelkeznek szavazati joggal.
Az igazgatóság határozatait a szavazati joggal rendelkező tagjainak kétharmados többségével hozza meg, kivéve az e cikk (6) bekezdésében és a 20. cikkben megnevezett eseteket.
Az igazgatóság minden tagját póttag segítheti vagy képviselheti. A teljes jogú, szavazati joggal rendelkező tag távollétében ezt a jogot a póttag gyakorolhatja.
Az igazgatóság szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként meghívhatja azon nemzetközi szervezetek képviselőit, amelyekkel a Megfigyelőközpont a 20. cikknek megfelelően együttműködik.
(2) Az igazgatóság elnökét és az elnökhelyettest a tagok választják meg maguk közül hároméves időtartamra, megbízatásuk egy alkalommal megújítható.
Az elnöknek és az elnökhelyettesnek joga van részt venni a szavazásban.
Az igazgatóság dolgozza ki eljárási szabályzatát.
(3) Az igazgatóság üléseit az elnök hívja össze. Évente legalább egy alkalommal megtartja rendes ülését. A Megfigyelőközpont 11. cikkben említett igazgatója szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatóság ülésein, ahol - a 11. cikk (3) bekezdésének értelmében - ellátja a titkársági feladatokat.
(4) Az igazgatóság hároméves munkaprogramot fogad el és továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az igazgató által benyújtott tervezet alapján azt követően, hogy konzultáltak a 13. cikkben említett tudományos bizottsággal és kikérték a Bizottság véleményét.
(5) A hároméves munkaprogram keretén belül az igazgatóság évente fogadja el a Megfigyelőközpont éves munkaprogramját az igazgató által benyújtott tervezet alapján azt követően, hogy konzultáltak a tudományos bizottsággal és kikérték a Bizottság véleményét. A munkaprogramot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak kell továbbítani. Ezt év közben ugyanennek az eljárásnak megfelelően módosítani lehet.
(6) Amennyiben a Bizottság nem ért egyet a hároméves vagy éves munkaprogrammal, akkor ezeket a programokat a szavazati joggal rendelkező tagjainak háromnegyedes többségével kell az igazgatóságnak elfogadnia.
(7) Az igazgatóság elfogadja a Megfigyelőközpont tevékenységéről szóló éves beszámolót és június 15-ig megküldi az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Számvevőszék és a tagállamok részére.
(8) A Megfigyelőközpont évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó összes információt.
10. cikk
Végrehajtó bizottság
(1) Az igazgatóságot végrehajtó bizottság segíti. A végrehajtó bizottság az igazgatóság elnökéből és alelnökéből, a tagállamokat képviselő és az igazgatóság által kinevezett két másik igazgatósági tagból és két bizottsági képviselőből áll. Az igazgató részt vesz a végrehajtó bizottság ülésein.
(2) A végrehajtó bizottság évente legalább kétszer valamint akkor ül össze, amikor az az igazgatóság határozatainak előkészítéséhez, valamint az igazgató segítéséhez és tanácsokkal való ellátásához szükséges. Az igazgatóság nevében határozatot hoz a Megfigyelőközpontról szóló költségvetési rendeletben tervezett olyan területeken, amelyeket a 15. cikk (10) bekezdésében elfogadott pénzügyi szabályok nem az igazgatóságnak tartanak fenn. Határozatait konszenzussal fogadja el.
11. cikk
Az igazgató
(1) A Megfigyelőközpontot a Bizottság javaslata alapján az igazgatóság által ötéves időtartamra kinevezett igazgató vezeti, akinek kinevezése megújítható.
(2) Az első megbízatási időszakra (legfeljebb két megbízatási időszak lehet) való kinevezést követően az igazgatóság által az igazgatói állásra kiválasztott pályázót azonnal fel kell kérni, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament előtt és válaszoljon az ezen intézmény tagjai által feltett kérdésekre.
(3) Az igazgató felelős a következőkért:
a)
az igazgatóság által elfogadott határozatok és programok előkészítése és végrehajtása;
b)
a napi igazgatási tevékenység;
c)
a Megfigyelőközpont munkaprogramjainak kidolgozása;
d)
a Megfigyelőközpont előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetének elkészítése, valamint a költségvetés végrehajtása;
e)
az e rendeletben előírt jelentések elkészítése és közzététele;
f)
valamennyi személyzettel kapcsolatos ügy kezelése, és különösen a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskör gyakorlása;
g)
a Megfigyelőközpont szervezeti felépítésének meghatározása, valamint annak jóváhagyásra való előterjesztése az igazgatóságnak;
h)
az 1. és a 2. cikkben említett feladatok ellátása;
i)
a Megfigyelőközpont munkájának rendszeres értékelése.
(4) Az igazgató az igazgatóságnak számol be tevékenységeiről.
(5) Az igazgató a Megfigyelőközpont törvényes képviselője.
12. cikk
Az igazgató és az igazgatóság elnökének meghallgatása az Európai Parlament előtt
Az igazgató minden évben az Európai Parlament elé terjeszti a Megfigyelőközpont tevékenységeiről szóló jelentést. Az Európai Parlament kérheti az igazgató és az igazgatóság elnökének meghallgatását is, a Megfigyelőközpont tevékenységeivel kapcsolatos bármely témában.
13. cikk
A tudományos bizottság
(1) Az igazgatóságot és az igazgatót feladataik ellátásában tudományos bizottság segíti, amely az ebben a rendeletben meghatározott esetekben véleményezi a hozzá az igazgatóság vagy az igazgató által a Megfigyelőközpont tevékenységeivel kapcsolatban beterjesztett tudományos kérdéseket.
A tudományos bizottság véleményét közzéteszik.
(2) A tudományos bizottság legfeljebb tizenöt ismert tudósból áll, akiket az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívást követően az igazgatóság nevez ki, tudományos teljesítményük, valamint függetlenségük ismeretében. A kiválasztási eljárásnak biztosítania kell, hogy a tudományos bizottság tagjainak szakterületei felöleljék a leglényegesebb olyan tudományos területeket, amelyek a kábítószerek és a kábítószerfüggőség problémájához tartoznak.
A tudományos bizottság tagjainak kinevezése személyre szabottan történik, véleményüket a tagállamoktól és a közösségi intézményektől teljes mértékben függetlenül formálják meg.
A tudományos bizottság minden vélemény véglegesítése előtt figyelembe veszi az esetlegesen rendelkezésre álló nemzeti szakvéleményekben kifejezett különböző álláspontokat.
A 2005/387/IB határozat végrehajtása céljából a tudományos bizottság kibővíthető azon határozat 6. cikke (2) bekezdésében foglalt eljárás szerint.
(3) A tudományos bizottság tagjainak kinevezése három évre szól, s ez a kinevezés megújítható.
(4) A tudományos bizottság saját elnökét hároméves időtartamra választja meg. Ezt az elnök évente legalább egyszer összehívja.
14. cikk
A költségvetés elkészítése
(1) A naptári évvel megegyező minden pénzügyi évre össze kell állítani a Megfigyelőközpont összes tervezett bevételének és kiadásának előirányzatát, és azt fel kell tüntetni a Megfigyelőközpont költségvetésében.
(2) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.
(3) A Megfigyelőközpont bevételeinek összetétele az egyéb források sérelme nélkül a Közösségtől származó, az Európai Unió általános költségvetésében (a bizottsági részben) szereplő támogatásból, az általa nyújtott szolgáltatások ellenében kapott kifizetésekből, valamint a 20. és 21. cikkben említett, különböző szervezetektől és testületektől, illetve a harmadik országoktól kapott pénzügyi hozzájárulásokból áll.
(4) A Megfigyelőközpont kiadásai közé tartoznak a következők:
a)
a személyzet javadalmazása, igazgatási és infrastrukturális kiadások, valamint működési költségek;
b)
a Reitox kapcsolattartó pontok támogatására történt kiadások.
(5) Az igazgató által készített tervezet alapján az igazgatóság minden évben összeállítja a Megfigyelőközpont következő pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatát. A Megfigyelőközpont munkaprogramjával együtt az igazgatóság március 31-ig megküldi a Bizottság részére ezt a létszámtervet is magába foglaló előirányzatot. A Bizottság az előirányzatot az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács részére (a továbbiakban: költségvetési hatóság).
(6) Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió előzetes általános költségvetésének tervezetébe a létesítési terv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetést a Szerződés 272. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti.
(7) A költségvetési hatóság jóváhagyja a Megfigyelőközpont támogatására szánt költségvetési előirányzatot és elfogadja a Megfigyelőközpont létszámtervét.
(8) A költségvetést az igazgatóság fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Azt adott esetben megfelelően kiigazítják.
(9) Az igazgatóság a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak a költségvetés finanszírozására, és különösen az olyan, ingatlannal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
Ha a költségvetési hatóság valamely részlege jelezte vélemény kifejtésére vonatkozó szándékát, akkor véleményét a projektről szóló értesítés időpontját követő hat héten belül kell az igazgatósághoz eljuttatnia.
15. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) A Megfigyelőközpont költségvetését az igazgató hajtja végre.
(2) A Megfigyelőközpont számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követő március 1-jéig közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes elszámolást az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: az általános költségvetési rendelet) 128. cikkének megfelelően konszolidálja az intézmények és decentralizált szervek előzetes elszámolását.
(3) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követő március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a Megfigyelőközpont előzetes elszámolását az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. A pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére is megküldik.
(4) A Megfigyelőközpont előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az igazgató saját felelősségére - az általános költségvetési rendelet 129. cikkének megfelelően - elkészíti a Megfigyelőközpont végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatósághoz.
(5) Az igazgatóság véleményt nyilvánít a Megfigyelőközpont végleges elszámolásáról.
(6) Az igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követő július 1-ig az igazgatóság véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.
A végleges elszámolást közzé kell tenni.
(7) Az igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Ezt a választ az igazgatóságnak is megküldi.
(8) Az általános költségvetési rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.
(9) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2 év április 30. előtt mentesíti az igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.
(10) A Megfigyelőközpontra alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatóság fogadja el. E szabályok nem térhetnek el az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2343/2002/EK (12) Euratom bizottsági rendelettől, hacsak az ilyen eltérést kifejezetten nem teszi szükségessé a Megfigyelőközpont működése, és a Bizottság nem adta hozzá előzetes hozzájárulását.
16. cikk
A csalás elleni küzdelem
(1) A csalás, a korrupció és a Közösségek pénzügyi érdekeit érintő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából az 1073/1999/EK rendelet rendelkezéseit a Megfigyelőközpontra korlátozás nélkül alkalmazni kell.
(2) A finanszírozásra vonatkozó határozatok és az azokból következő végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten kikötik, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet a Megfigyelőközpont által történő finanszírozás kedvezményezettjeinek helységeiben.
17. cikk
Kiváltságok és mentességek
A Megfigyelőközpontra az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet alkalmazni kell.
18. cikk
Személyzeti szabályzat
A Megfigyelőközpont személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit, valamint az azon személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazása céljából a közösségi intézmények által közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni.
Amennyiben a 21. cikkben említett megállapodások megkötését követően harmadik országokból származó személyzet alkalmazására kerül sor, az alkalmazásnak mindenképpen összhangban kell lennie az ezen cikk (1) bekezdésében említett személyzeti szabályzattal és az alkalmazási feltételekkel.
Az alkalmazottak tekintetében a kinevezéssel megbízott hatóságra ruházott hatáskört a Megfigyelőközpont gyakorolja.
Az igazgatóság a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a megfelelő végrehajtási szabályokat az (1) bekezdésben említett személyzeti szabályzatának 110. cikkében és az alkalmazási feltételeiben előírtakkal összhangban.
Az igazgatóság rendelkezéseket fogadhat el, hogy lehetőség legyen más tagállamokból származó nemzeti szakértők kirendelés keretében történő alkalmazására a Megfigyelőközpontnál.
19. cikk
Felelősség
(1) A Megfigyelőközpont szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog szabályozza. A Megfigyelőközpont által kötött szerződésben foglalt választott bírósági kikötés alapján a Bíróság rendelkezik hatáskörrel.
(2) Szerződésen kívüli felelősség esetén a Megfigyelőközpont a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti az általa vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat. A Bíróság rendelkezik hatáskörrel az ilyen jellegű kártérítési viták esetében.
(3) A Megfigyelőközpont alkalmazottainak a Megfigyelőközponttal szembeni személyes felelősségét a Megfigyelőközpont személyzetére alkalmazandó rendelkezések szabályozzák.
20. cikk
Együttműködés más szervezetekkel és szervekkel
A Megfigyelőközpont a Szerződés 302. cikke alapján a Bizottság által fenntartott kapcsolatok sérelme nélkül aktívan törekszik a nemzetközi szervezetekkel és más, különösen európai, kormányzati és nem kormányzati, a kábítószerek terén illetékes szervekkel történő együttműködésre.
Ennek az együttműködésnek az első bekezdésben említett szervezetekkel és szervekkel kötött munkamegállapodásokon kell alapulnia. E megállapodásokat az igazgató által előterjesztett tervezet alapján a Bizottság állásfoglalása után az igazgatóságnak kell elfogadnia. Az igazgatóságnak a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével kell elfogadnia a megállapodásokat, amennyiben a Bizottság nem ért egyet azokkal.
21. cikk
Harmadik országok részvétele
A Megfigyelőközpont nyitott arra, hogy olyan harmadik országok, amelyeknek a Közösséggel és a tagállamokkal közös érdekeik fűződnek a Megfigyelőközpont céljaihoz és munkájához, a közöttük és a Közösség között a Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött megállapodások alapján részt vegyenek tevékenységében.
22. cikk
A Bíróság hatásköre
A Szerződés 230. cikke szerint a Bíróság rendelkezik hatáskörrel a Megfigyelőközpont ellen indított perekben.
23. cikk
Értékelő jelentés
A Megfigyelőközpont két hároméves munkaprogramjának befejezésével egy időben a Bizottság hatévente kezdeményezi a Megfigyelőközpont külső értékelését. Ezen értékelésnek a Reitox-rendszerre is ki kell terjednie. A Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatóságnak.
A Bizottság ezzel összefüggésben a szabályozó ügynökségekkel kapcsolatos fejlemények fényében szükség esetén javaslatot terjeszt elő e rendelet rendelkezéseinek felülvizsgálatára, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban.
24. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 302/93/EGK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2006. december 12.