A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2009. október 6.)
az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás és műszaki elemei meghatározásáról
(az értesítés a C(2009) 7547. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2009/750/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikkére,
mivel:
(1)
A 2004/52/EK irányelv kötelezi a Bizottságot, hogy az 5. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS).
(2)
A bármelyik EETS-szolgáltatóval megkötött szerződésnek lehetővé kell tennie bármely EETS-felhasználó számára, hogy útdíját az európai közúti hálózat minden EETS-területén, a 2004/52/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően például egyetlen olyan fedélzeti berendezéssel fizethesse, amely minden EETS-területen használható.
(3)
Ez a határozat kiterjed a tagállamok, az útdíjszedők, a szolgáltatók és az úthasználók közötti információcserére az EETS szerinti pontos útdíjbevallás biztosítása céljából.
(4)
Az EETS bevezetése személyes adatok kezelését teszi szükségessé, amelyet szigorúan a vonatkozó - többek között a 95/46/EK (2) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) előírt - közösségi szabályokkal összhangban kell megvalósítani.
(5)
Az útdíjszedőknek az általuk felügyelt EETS-területen megkülönböztetésmentes alapon indokolt biztosítaniuk az EETS-szolgáltatók számára a rendszerhez való hozzáférést.
(6)
Az átláthatóság és az EETS-szolgáltatóknak az EETS-területekhez való megkülönböztetésmentes hozzáférése érdekében az útdíjszedőknek a hozzáférési jogokra vonatkozó minden szükséges információt közzé kell tenniük az EETS területi nyilatkozat formájában.
(7)
Az EETS az átláthatóság, illetve a hatékony és tisztességes díjszabás elvén alapul.
(8)
Egyeztetési eljárást szükséges biztosítani az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók között a szerződéskötési tárgyalások során, illetve szerződéses kapcsolatuk keretében felmerülő viták rendezésére. Az útdíjszedőknek és az EETS-szolgáltatóknak az EETS-területekhez való megkülönböztetésmentes hozzáféréssel kapcsolatos vitáik rendezése céljából célszerű tagállami egyeztető szervhez fordulniuk.
(9)
Az EETS-hez való tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférés hatékony megvalósítása - ideértve a szükségtelen adminisztrációs terhek elkerülését - a tagállamok egyeztető szerveinek (4) szoros együttműködését kívánja meg a közösségi szabályok alkalmazásának, továbbá az esetleges fellebbezések kezelésének tekintetében, mindemellett a bírósági felülvizsgálat lehetősége is fennáll.
(10)
Az útdíjszedők eltérő díjszedési politikát alkalmazhatnak a felhasználók és/vagy a járművek egyes típusaira vonatkozóan, és a 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (általános szolgáltatási irányelv) értelmében nem tehetnek különbséget az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás felhasználói (EETS-felhasználók) között.
(11)
Az EETS-felhasználók a jövőben nem fizetnek több útdíjat annál, mint amennyit nemzeti/helyi útdíjként fizetnének.
(12)
Nemzeti vagy helyi célra az útdíjszedők megtarthatják vagy létrehozhatják egyedi nemzeti vagy helyi kézi, automatikus vagy elektronikus rendszerű szolgáltatásaikat. Az EETS a tagállamok nemzeti vagy helyi elektronikus útdíjszedési szolgáltatásait kiegészítő szolgáltatás, amennyiben azonban a tagállamok rendelkeznek útdíjszedési rendszerrel, meg kell tenniük a szükséges lépéseket az elektronikus útdíjszedési rendszerek használatának fokozása érdekében, és törekedniük kell annak biztosítására, hogy a közúti forgalom legalább 50 %-a minden egyes útdíjszedő helyen igénybe vehesse az elektronikus útdíjszedési rendszer nyújtotta szolgáltatást.
(13)
A díjpolitikák európai, nemzeti és helyi jogszabályokon alapulnak; ezek alkalmazása az útdíjszedők felelőssége. Valamennyi tagállam megkülönböztetésmentes módon - adott esetben a közösségi jogszabályokkal összhangban - dönt az útdíjbevallások ellenőrzéséről. Az EETS-rendszernek átjárható eszközöket kell biztosítania annak nyomon követésére, hogy a vélelmezhetően EETS-t használó járművek az útdíjat pontosan vallják-e be.
(14)
Az útdíjszedési technológia - a közúti biztonság fokozása és a torlódások csökkentése érdekében - fizikai korlátok alkalmazása nélkül teszi lehetővé az útdíjak beszedését.
(15)
Az útdíjakból származó bevételek általában a közlekedési infrastruktúra kiépítésének és karbantartásának finanszírozásához járulnak hozzá; az útdíjat nem fizető közúti fuvarozók az erre szolgáló pénzügyi forrásoktól fosztanák meg a tagállamokat és a Közösséget, és tisztességtelen versenyelőnyre tennének szert a fizető fuvarozókkal szemben; ezért az útdíjfizetés elkerülése alááshatja a közlekedési politika célkitűzéseit a forgalom, a torlódás és a szennyezés kezelésének szempontjából.
(16)
Célszerű meghatározni az egész Közösség számára az EETS tekintetében alkalmazandó alapvető követelményeket.
(17)
Az EETS-nek műszaki és szervezeti vonatkozásai is vannak. Ahhoz, hogy az EETS minden szempontból átjárható legyen, mindkét alrendszerre vonatkozóan meg kell határozni az alapvető követelményeket. Az alapvető műszaki követelmények teljesülése érdekében a Közösség egész területére érvényes műszaki előírásokra van szükség, különösen a rendszerelemek és a csatlakozási pontok vonatkozásában.
(18)
A közúti ágazatra vonatkozó közbeszerzési eljárások vonatkozó előírásainak és különösen a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) való megfelelés érdekében a szerződő hatóságoknak műszaki előírásokat szükséges a kiírásokba vagy más dokumentumokba foglalniuk, így az általános dokumentumokba vagy az egyes szerződésekre vonatkozó feltételek közé. A műszaki előírások meghatározásakor hivatkozás történhet bizonyos dokumentumokra; e célból hivatkozási alapul szolgáló műszaki előírási törzsanyagot kell létrehozni.
(19)
A 2004/18/EK irányelv értelmében a műszaki előírás meghatározható többek között európai szabványra vagy harmonizált szabványra, európai műszaki tanúsítványra vagy közös műszaki előírásra történő hivatkozással. A Bizottság megbízására valamely európai szabványügyi szerv, így az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) vagy az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) harmonizált szabványokat készít, és hivatkozásaikat az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7) közzéteszik.
(20)
A Közösségnek érdekében áll egy olyan nemzetközi szabványosítási rendszer kialakítása, amely képes a nemzetközi kereskedelemben részt vevők által használt és a közösségi politika követelményeinek megfelelő szabványok meghatározására. Ezért az európai szabványügyi szerveknek továbbra is együtt kell működniük a nemzetközi szabványügyi szervekkel.
(21)
A későbbiekben további műszaki előírások vagy egyéb szabványok meghatározására lehet szükség. Célszerű, hogy ezen előírások kiegészítsék a közösségi szinten harmonizált EETS-követelményeket.
(22)
Az EETS átjárhatósági rendszerelemei előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelését meghatározó eljárásoknak a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (8) említett modulok használatán kell alapulniuk. Az ipari fejlődés előmozdítása érdekében, illetve amennyire az lehetséges, minőségbiztosítási rendszert magukban foglaló eljárásokat célszerű kialakítani. Ezen eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy az EETS átjárhatósági rendszerelemei előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelésére kijelölt szervek biztosak lehessenek abban, hogy a tervezési, az építési és az üzembe helyezési szakaszokban, valamint a működés során az eredmény összhangban áll a hatályban lévő szabályokkal, illetve műszaki és működési rendelkezésekkel. Azt is lehetővé kell tenniük, hogy a gyártók országtól függetlenül egyenlő bánásmódra számíthassanak.
(23)
A kijelölt szerveknek a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolniuk döntéseiket.
(24)
Az előírásoknak való megfelelőség kevésnek bizonyulhat az átjárhatóság helyszíni működésének értékelésére; ennélfogva szükséges a használatra való alkalmasság igazolására szolgáló CE-jelölés.
(25)
A 2004/52/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban a Bizottság meghozza az EETS meghatározásával kapcsolatos döntéseket. Szükség esetén a 2004/52/EK irányelv melléklete műszaki okokból az ugyanazon irányelv 5. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosítható.
(26)
E határozat a Bizottság által támogatott, a legfontosabb érintetteket magában foglaló összeurópai kutatási programok (10) keretében, valamint az Európai Bizottság által az EETS tartalmának és szervezeti felépítésének pontos meghatározása céljából felállított szakértői csoportokban végzett munkán alapul.
(27)
Az EETS rendszerbe állításának jelentőségére tekintettel célszerű, hogy a Bizottság e rendelet hatálybalépése után 18 hónappal felülvizsgálatot végezzen. Az EETS rendszerbe állításában elért eredményekre vonatkozó félidős értékelés következtetéseinek ismeretében a Bizottság - amelynek munkáját az elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság segíti - bármilyen szükséges intézkedésre javaslatot tehet.
(28)
Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a 2004/52/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében létrehozott, elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a határozat meghatározza az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS).
E célból meghatározza a szükséges műszaki előírásokat és követelményeket, továbbá az EETS nyújtására vonatkozó szerződéses szabályokat.
(2) E határozat az EETS-szolgáltatók, az útdíjszedők és az EETS-felhasználók jogait és kötelezettségeit állapítja meg.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „EETS-terület”: a 2004/52/EK irányelv hatálya alá tartozó útdíjköteles közúthálózat;
b) „EETS-szolgáltató”: a székhelye szerinti tagállamban nyilvántartásba vett, a 3. cikkben előírt követelményeknek megfelelő jogi személy, amely egy EETS-felhasználó számára hozzáférést biztosít az EETS-hez;
c) „EETS-felhasználó”: olyan (természetes vagy jogi) személy, aki egy EETS-szolgáltatóval szerződést ír alá az EETS-hez való hozzáférése érdekében;
d) „átjárhatósági rendszerelemek”: minden olyan, az EETS-be beépített vagy beépítésre szánt alapvető összetevő, összetevőcsoport, berendezés-részegység vagy teljes egység, amelytől az átjárhatóság közvetlenül vagy közvetetten függ, beleértve az anyagi és a szellemi javakat (például szoftver) is;
e) „fedélzeti berendezés”: az EETS nyújtásához szükséges hardver- és szoftverelemek összessége, amelyet egy gépjárműbe építenek adatok összegyűjtése, tárolása, feldolgozása és távolból történő fogadása/továbbítása céljából;
f) „használatra való alkalmasság”: egy adott útdíjszedő rendszerén belül az EETS-be reprezentatív jelleggel integrált átjárhatósági rendszerelem alkalmassága a meghatározott működési teljesítmény elérésére és fenntartására;
g) „díjosztály”: azon gépjárművek csoportja, amelyeket az útdíjszedő hasonlóként kezel;
h) „díjrendszer”: az útdíjszedő által a fizetendő útdíj díjosztályokhoz történő rendelése;
i) „műszaki előírás”: a 2004/18/EK irányelv 23. cikkében és VI. mellékletében meghatározott előírás;
j) „útdíj”: egy járműnek az adott útdíjköteles közúthálózaton való közlekedéséért kiszabott díj, adó vagy illeték;
k) „útdíjszedő”: olyan állami vagy magánszervezet, amely útdíjat szed a gépjárművek adott EETS-területen való közlekedéséért;
l) „útdíj megállapításával összefüggő adatok”: a felelős útdíjszedő által meghatározott információ, amely egy gépjárműnek a megadott útdíjköteles közúthálózaton való közlekedéséhez szükséges díj meghatározásához és az útdíjügylet lebonyolításához szükséges;
m) „útdíjbevallás”: az útdíjszedőnek tett bejelentés, amely az útdíjszolgáltató és az útdíjszedő által megszabott formában igazolja egy adott gépjármű közlekedését az útdíjköteles közúthálózaton;
n) „útdíjköteles közúthálózat”: övezet az EU területén belül, az európai közúti hálózat része, továbbá olyan létesítmények, mint az alagút, híd vagy komp, amelynek használatáért útdíjat szednek;
o) „útdíjrendszer”: egy adott útdíjköteles közúthálózaton az útdíj beszedésére vonatkozó szabályok együttese, beleértve a végrehajtási szabályokat;
p) „útdíjügylet”: olyan esemény vagy eseménysorozat, amelynek során az útdíjbevallás az útdíjszedőhöz jut;
q) „gépjármű-osztályozási paraméterek”: a gépjárművel kapcsolatos információ, amelynek megfelelően az útdíjakat az útdíj megállapításával összefüggő adatok alapján kiszámítják.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ELVEK
3. cikk
Az EETS-szolgáltatókra vonatkozó követelmények
Az EETS-szolgáltatókat a székhelyük szerinti tagállamban kell nyilvántartásba venni, abban az esetben, ha teljesülnek az alábbi feltételek:
a)
EN ISO 9001 tanúsítvánnyal vagy annak megfelelő tanúsítvánnyal rendelkeznek;
b)
bizonyítják, hogy rendelkeznek a szükséges műszaki berendezésekkel és az átjárhatósági rendszerelemeknek az e határozat IV. melléklete 1. pontjában meghatározottak szerinti megfelelőségét igazoló EK-nyilatkozattal vagy tanúsítvánnyal;
c)
bizonyítják hozzáértésüket az elektronikus útdíjszedési szolgáltatások nyújtásában vagy kapcsolódó területeken;
d)
pénzügyi helyzetük megfelelő;
e)
legalább kétévente auditált átfogó kockázatkezelési tervvel rendelkeznek;
f)
jó a hírnevük.
4. cikk
Az EETS-szolgáltatók jogai és kötelezettségei
(1) Az EETS-szolgáltatóknak valamennyi EETS-területre kiterjedő EETS-szerződéseket kell kötniük a 19. cikknek megfelelő nyilvántartásba vételüket követő 24 hónapon belül.
Az EETS-szolgáltató mindvégig lefedi az összes EETS-területet. Az EETS-területeket illető változás esetén, illetve ha a teljes lefedettség valamilyen okból már nem teljesül, azt hat hónapon belül helyreállítja.
(2) Az EETS-szolgáltatók tájékoztatják az EETS-felhasználókat az általuk lefedett EETS-területekről és minden, a lefedettséget érintő változásról.
Az EETS-szolgáltatók az EETS-lefedettségüket illetően évente nyilatkozatot nyújtanak be a nyilvántartásba vétel szerinti tagállamnak.
(3) Szükség esetén az EETS-szolgáltatóknak fedélzeti berendezést kell biztosítaniuk a felhasználó részére, amely megfelel az e határozatban meghatározott vonatkozó műszaki követelményeknek. E követelmények teljesülését igazolniuk kell.
(4) Az EETS-szolgáltatók nyomon követik a szolgáltatás szintjét. Olyan hitelesített operatív eljárásokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik a szükséges intézkedések meghozatalát, ha működési nehézség adódik, vagy a sértetlenség megszegésére kerül sor.
(5) Az EETS-szolgáltatók megfelelő szolgáltatást és műszaki segítséget biztosítanak a fedélzeti berendezés egyedi paramétereinek pontos beállítására. Az EETS-szolgáltatók felelősek a fedélzeti berendezésben vagy a saját információs rendszerükben tárolt, állandó gépjármű-osztályozási paraméterekért. Az útról útra vagy egy út során változó, a gépjárműben történő beavatkozással betáplálandó gépjármű-osztályozási paraméterek konfigurációja megfelelő ember-gép kommunikációs felületen keresztül történik.
(6) Az EETS-szolgáltatók jegyzéket vezetnek az EETS-felhasználókkal kötött EETS-szerződésekhez kötődő, érvénytelenített fedélzeti berendezésekről. E jegyzékeket szigorúan a személyes adatok védelméről szóló közösségi szabályokban - többek között a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvben - meghatározottaknak megfelelően kell vezetni.
(7) Az EETS-szolgáltatók nyilvánossá teszik szerződési politikájukat az EETS-felhasználók számára.
(8) Az EETS-szolgáltatók az egyes EETS-felhasználók részére kiállított számláikban egyértelműen különválasztják az EETS-szolgáltató szolgáltatási díjait és a felmerülő útdíjakat, továbbá - amennyiben a felhasználó másképp nem dönt - tartalmazzák legalább az útdíj felszámításának időpontját és helyét, csakúgy, mint az útdíjaknak a felhasználó szempontjából lényeges összetevőit.
(9) Az EETS-szolgáltatók a lehető leggyorsabban tájékoztatják az EETS-felhasználót a be nem vallott, ezért az egyenlegéről hiányzó útdíjjal kapcsolatban, és amennyiben lehetséges, a büntetést megelőzően lehetőséget biztosítanak a számla kiegyenlítésére.
(10) Az EETS-szolgáltatók a büntetés érvényesítése során együttműködnek az útdíjszedőkkel.
5. cikk
Az útdíjszedők jogai és kötelezettségei
(1) Amennyiben egy EETS-terület nem felel meg a 2004/52/EK irányelvben és az ebben a határozatban rögzített EETS-átjárhatósági műszaki és eljárási feltételeknek, az illetékes útdíjszedő az érintett felekkel közösen értékeli a problémát, és felelősségi körén belül kiigazító lépéseket tesz az útdíjrendszer EETS-átjárhatóságának biztosítása céljából. Ilyen esetben az útdíjszedő tájékoztatja a tagállamot a 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett nyilvántartás naprakésszé tétele érdekében.
(2) Minden útdíjszedő az általa felügyelt területekhez olyan EETS területi nyilatkozatot készít és tart karban, amely tartalmazza az útdíjköteles közúthálózatához való hozzáférés EETS-szolgáltatókra vonatkozó általános feltételeit, összhangban az I. melléklettel.
(3) Az útdíjszedők megkülönböztetésmentes alapon fogadják el bármely EETS-szolgáltató azon kérését, hogy az útdíjszedő felelősségi körébe tartozó EETS-terület(ek)en EETS-t nyújtson.
Egy EETS-szolgáltató elfogadása egy adott területen az EETS területi nyilatkozatban meghatározott általános feltételeknek megfelelően történik: ennek célja, hogy a tárgyalások a 4. cikk (1) bekezdésében előírt időkereten belül befejeződjenek; az elfogadás ezenkívül különleges szerződéses feltételekhez is köthető.
Amennyiben egy útdíjszedő és egy EETS-szolgáltató nem jut megegyezésre, az ügy az érintett útdíjköteles közúthálózatért felelős egyeztető szerv elé terjeszthető.
(4) Az útdíjszedő által az EETS-felhasználó részére kiszabott útdíj összege nem haladhatja meg az adott helyen érvényes nemzeti/helyi útdíjat.
(5) Az útdíjszedők EETS-területükön elfogadnak bármely olyan működő fedélzeti berendezést a velük szerződéses viszonyban álló EETS-szolgáltatóktól, amelyet a IV. melléklettel összhangban hitelesítettek, és amelyek nem szerepelnek az érvénytelenített fedélzeti berendezéseknek a 7. cikk (3) bekezdésében említett jegyzékében.
Az útdíjszedők honlapjukon könnyen hozzáférhető nyilvános jegyzéket tesznek közzé a velük szerződéses viszonyban álló valamennyi EETS-szolgáltatóról.
(6) Az útdíjszedő az EETS-szolgáltató együttműködését kérheti előre be nem jelentett és részletes útdíjrendszer-ellenőrzés elvégzésére azon járművekre kiterjedően, amelyek az útdíjszedő EETS-területén/területein közlekednek, vagy nemrégiben közlekedtek. Az egyes EETS-szolgáltatók esetében elvégzett ellenőrzések keretében éves szinten vizsgált járművek száma arányos az EETS-szolgáltatónak az útdíjszedő EETS-területén vett átlagos forgalmával vagy forgalom-előrejelzésével.
(7) Az EETS útdíjszedőnek tulajdonítható működésképtelensége esetén az útdíjszedőnek csökkentett szolgáltatási módot kell nyújtania, lehetővé téve az (5) bekezdésben említett berendezéssel felszerelt gépjárművek számára, hogy minimális késedelemmel, biztonságosan közlekedhessenek anélkül, hogy esetükben az útdíj megfizetésének elkerülése felmerülne.
(8) Az útdíjszedők az átjárhatósági rendszerelemek használatra való alkalmasságának az útdíjköteles közúthálózatukon történő értékelése során megkülönböztetésmentes módon működnek együtt az EETS-szolgáltatókkal és/vagy gyártókkal és/vagy a kijelölt szervekkel.
6. cikk
Az útdíj megállapításával összefüggő adatok
Az útdíjszedők az útdíj megállapításával összefüggő adataikra vonatkozó minden változást közölnek azon tagállammal/tagállamokkal, amely(ek)hez az útdíjköteles közúthálózatuk tartozik, többek között a következőkre vonatkozóan:
a)
az EETS-terület meghatározása, különösen annak földrajzi kiterjedése és a díjszabás alá tartozó infrastruktúra;
b)
a díj természete és a beszedés elve;
c)
a díjfizetésre kötelezett gépjárművek;
d)
a gépjármű-osztályozási paraméterek (így a tengelyszám, a pótkocsi megengedett össztömege, a felfüggesztés típusa stb.) és alkalmazásuk az útdíjszedő díjszabási szerkezetében;
e)
az előírt útdíjbevallások.
7. cikk
Útdíjak
(1) Az útdíjat az útdíjszedő határozza meg, többek között a gépjármű osztályozásának megfelelően. A gépjárművek osztályozását a VI. mellékletben található gépjármű-osztályozási paraméterek alapján határozzák meg. Az EETS-szolgáltató, illetve az útdíjszedő által használt gépjármű-osztályozás közötti eltérés esetén az útdíjszedő által alkalmazott osztályozás érvényes, kivéve, ha abban hiba mutatható ki.
(2) A megerősített útdíjbevallások alapján esedékes összegen túlmenően az útdíjszedő fizetésre kötelezheti az EETS-szolgáltatót minden bizonyíthatóan be nem vallott útdíjért is az EETS-szolgáltató által kezelt bármely felhasználói egyenleg esetében.
(3) Amennyiben az EETS-szolgáltató megküldte egy útdíjszedőnek az érvénytelenített fedélzeti berendezéseknek a 4. cikk (6) bekezdésében említett jegyzékét, az EETS-szolgáltató a továbbiakban nem tehető felelőssé az érvénytelenített fedélzeti berendezésen keresztül felmerülő útdíjakért. Az érvénytelenített fedélzeti berendezések jegyzékébe vett bejegyzések számában, a jegyzék formátumában és a frissítés gyakoriságában az útdíjszedőnek és az EETS-szolgáltatónak együttesen kell megállapodnia.
(4) A mikrohullámon alapuló útdíjszedési rendszerekben az útdíjszedő a megerősített útdíjbevallásokat eljuttatja az EETS-szolgáltatóknak az egyes EETS-felhasználóik tekintetében felszámított útdíjakra vonatkozóan.
8. cikk
Számvitel
Amennyiben egy szervezet útdíjszedői szolgáltatást és EETS-szolgáltatást is biztosít, a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szervezet minden egyes tevékenységére vonatkozóan külön eredménykimutatást és mérleget készítsen, illetve tegyen közzé, és hogy a két tevékenység között ne kerülhessen sor keresztfinanszírozásra.
Az útdíjszedői és az EETS-szolgáltatói tevékenységek számviteli elszámolását egymástól, illetve minden egyéb tevékenységtől elkülönítve kell vezetni annak érdekében, hogy az EETS-szolgáltatás költségei és haszna egyértelműen értékelhetőek legyenek.
9. cikk
Az EETS-felhasználók jogai és kötelezettségei
(1) Az EETS-felhasználók bármely EETS-szolgáltatónál igénybe vehetik az EETS-t, tekintet nélkül a nemzetiségre, a lakhely szerinti államra és a gépjármű nyilvántartási helye szerinti államra. A szerződés megkötésekor az EETS-felhasználót kellően fel kell világosítani személyes adatainak kezeléséről és a személyes adatok védelméről szóló alkalmazandó jogszabályok által biztosított jogaikról.
(2) Az EETS-felhasználók felelőssége, hogy az EETS-szolgáltatónak benyújtott minden felhasználói és gépjárműadat helytálló legyen.
(3) Az EETS-felhasználók minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a fedélzeti berendezés működjön, amíg a gépjármű EETS-területen közlekedik.
(4) Az EETS-felhasználók az EETS-szolgáltató útmutatásaival összhangban működtetik a fedélzeti berendezést, különös tekintettel a változó gépjármű-paraméterek megadására.
(5) Az EETS-felhasználó által az EETS-szolgáltatója részére fizetett útdíj úgy tekintendő, hogy az már magában foglalja az EETS-felhasználónak az adott útdíjszedővel szemben fennálló fizetési kötelezettségét.
III. FEJEZET
EGYEZTETŐ SZERV
10. cikk
Létrehozása és feladata
(1) Minden olyan tagállam, amely legalább egy EETS-területtel rendelkezik, egyeztető szervet jelöl ki annak érdekében, hogy elősegítse a közvetítést a területén található útdíjköteles közúthálózathoz tartozó útdíjszedők és azon EETS-szolgáltatók között, amelyek szerződéses viszonyban állnak vagy szerződéskötésre irányuló tárgyalásokat folytatnak a szóban forgó útdíjszedőkkel. Az egyeztető szerv különösképpen felhatalmazást kap annak megvizsgálására, hogy az útdíjszedők EETS-szolgáltatókra vonatkozó szerződéses feltételei megkülönböztetésmentesek-e, és hogy a felek által viselt költségek és kockázatok világosan megjelennek-e a szerződésben.
(2) Az érintett tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy egyeztető szerve szervezeti felépítésében és jogi szerkezetében független legyen az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók kereskedelmi érdekeitől.
11. cikk
Közvetítési eljárás
(1) Szerződéses kapcsolatuk vagy a szerződéskötésre irányuló tárgyalásaik során felmerülő bármely vita esetén az útdíjszedők vagy EETS-szolgáltatók beavatkozásra kérik fel az illetékes egyeztető szervet.
(2) Az egyeztető szerv a beavatkozására irányuló kérelem átvételétől számított egy hónapon belül köteles megállapítani, hogy a közvetítéshez szükséges minden dokumentum a rendelkezésére áll-e.
(3) Az egyeztető szerv az elé terjesztett vitával kapcsolatban a beavatkozására irányuló kérelem átvételétől számított legfeljebb hat hónapon belül köteles véleményt nyilvánítani.
(4) Feladatai megkönnyítése érdekében a tagállamok felhatalmazzák az egyeztető szervet, hogy bekérje a számára szükséges információkat az érintett tagállamon területén EETS-szolgáltatások nyújtásában részt vevő bármely útdíjszedőtől, EETS-szolgáltatótól, illetve harmadik féltől.
(5) A tagállami egyeztető szervek információt cserélnek a munkájukra, a vezérelveikre és a gyakorlataikra vonatkozóan.
IV. FEJEZET
MŰSZAKI RENDELKEZÉSEK
12. cikk
Folyamatos és egységes szolgáltatás
A tagállamok biztosítják, hogy az EETS-t folyamatos és egységes szolgáltatásként nyújtsák az EETS-felhasználók számára. Ez a következőket jelenti:
a)
miután a gépjármű-osztályozási paramétereket - ideértve a változókat is - tárolták és/vagy bevallották, egy utazás során nem szükséges újabb emberi beavatkozás a gépjárműben, kivéve, ha a gépjármű jellemzői megváltoznak;
b)
egy adott fedélzeti berendezést érintő emberi beavatkozás módjának az EETS-területtől függetlenül egységesnek kell lennie.
13. cikk
Az EETS-re vonatkozó követelmények
(1) Az EETS teljesíti a III. mellékletben meghatározott alapvető feltételeket.
(2) Az útdíjszedésen túlmenően az EETS fedélzeti berendezésnek lehetővé kell tennie más, jövőbeni helymeghatározás-alapú szolgáltatások bevezetését is. Az EETS fedélzeti berendezés egyéb szolgáltatásokra való használata egyetlen útdíjköteles közúthálózaton sem zavarhatja meg a díjszedési műveleteket.
14. cikk
Átjárhatósági rendszerelemek
(1) Az átjárhatósági rendszerelemeknek, ideértve a csatlakozási pontokat is, meg kell felelniük a II. mellékletben rögzített követelményeknek.
A CE-jelöléssel ellátott átjárhatósági rendszerelemeket a tagállamok úgy tekintik, hogy azok megfelelnek a vonatkozó alapkövetelményeknek.
(2) Az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és/vagy használatra való alkalmasságának értékelését a IV. melléklet alapján kell végezni.
Az EETS átjárhatósági rendszerelemek akkor láthatók el CE-jelöléssel, ha az előírásoknak való megfelelőségük és/vagy használatra való alkalmasságuk tekintetében EK-nyilatkozattal rendelkeznek.
(3) Az előírásoknak való megfelelőségét és/vagy használatra való alkalmasságát igazoló nyilatkozatot az átjárhatósági rendszerelemek gyártója, az EETS-szolgáltató vagy annak felhatalmazott képviselője állítja ki a IV. mellékletnek megfelelően.
A nyilatkozatok tartalmára vonatkozó előírásokat a IV. melléklet 3. része tartalmazza.
(4) A tagállamok e rendeletre való hivatkozással nem tilthatják meg, korlátozhatják vagy akadályozhatják az EETS keretében használandó átjárhatósági rendszerelemek forgalmazását, amennyiben azok CE-jelöléssel, illetve az előírásoknak való megfelelőséget vagy a használatra való alkalmasságot tanúsító nyilatkozattal rendelkeznek. Különösen nem írhatnak elő olyan ellenőrzéseket, amelyeket az előírásoknak való megfelelőség és/vagy a használatra való alkalmasság ellenőrzésére vonatkozó eljárás részeként egyszer már elvégeztek.
(5) Amennyiben e határozat elfogadását követően fontos EETS műszaki előírást tesznek közzé, a Bizottság a 2004/52/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban vizsgálja meg azok alkalmazhatóságát.
V. FEJEZET
VÉDZÁRADÉKOK
15. cikk
(1) Amennyiben egy tagállam okkal feltételezi, hogy az CE-jelöléssel ellátott és forgalmazott átjárhatósági rendszerelemek a rendeltetésszerű használat során valószínűleg nem felelnének meg az alapvető követelményeknek, minden szükséges lépést megtesz az alkalmazási területük korlátozására, használatuk betiltására vagy a piacról való kivonásukra. A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot a megtett intézkedésekről, és döntését indokolja a nem megfelelés okának megjelölésével, amely lehet:
a)
a műszaki előírások helytelen alkalmazása;
d)
a műszaki előírások elégtelensége.
(2) A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül konzultál a felekkel.
a)
Amennyiben a konzultációt követően a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés jogos, haladéktalanul tájékoztatja az illetékes tagállamot, csakúgy, mint a többi tagállamot.
b)
Amennyiben az érintett felekkel folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés nem jogos, haladéktalanul értesíti az érintett tagállamot, csakúgy, mint a gyártót vagy a Közösségen belül székhellyel rendelkező felhatalmazott képviselőjét, illetve a többi tagállamot.
(3) Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott átjárhatósági rendszerelemek nem felelnek meg az átjárhatósági követelményeknek, az illetékes tagállam kötelezi a gyártót vagy a Közösségen belül székhellyel rendelkező felhatalmazott képviselőjét, hogy állítsa helyre az átjárhatósági rendszerelemnek a tagállam által előírt feltételek szerinti előírásoknak való megfelelőségét és/vagy használatra való alkalmasságát, és arról értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot.
16. cikk
Az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelését illető bármely döntés, illetve a 15. cikk alapján hozott bármely döntés részletes indoklást tartalmaz. Erről és az érintett tagállamban hatályos törvények alapján rendelkezésre álló kiigazítási lehetőségekről, illetve a kiigazításra kijelölt határidőről a lehető leghamarabb értesítik az érintett felet.
VI. FEJEZET
ADMINISZTRATÍV RENDELKEZÉSEK
17. cikk
Kijelölt szervek
(1) A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot minden olyan szervről, amelyet felhatalmaztak a IV. mellékletben említett előírásoknak való megfelelőség vagy használatra való alkalmasság tekintetében folytatott értékelési eljárás lebonyolítására vagy felügyeletére, valamint minden egyes szerv hatásköréről és a Bizottságtól előzetesen kapott azonosítási számról. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi e szervek jegyzékét, azonosítási számukat és hatáskörüket; a jegyzéket naprakészen tartja.
(2) A tagállamok a kijelölendő szervek értékelésekor az V. mellékletben előírt kritériumokat alkalmazzák. A vonatkozó európai szabványokban előírt értékelési kritériumoknak megfelelő szervek úgy tekinthetők, hogy megfelelnek az említett kritériumoknak.
(3) A tagállam visszavonja a jóváhagyást azon szervtől, amely már nem felel meg az V. mellékletben említett kritériumoknak. Erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot.
(4) Amennyiben egy tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy másik tagállam által kijelölt szerv nem felel meg a vonatkozó kritériumoknak, az ügyet az elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság elé terjeszti, amely három hónapon belül véleményt nyilvánít. Az említett bizottság véleményének fényében a Bizottság tájékoztatja a tagállamot azokról a változtatásokról, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a kijelölt szerv megtarthassa a ráruházott jogállást.
18. cikk
Koordinációs csoport
Az e határozat 17. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt szervekből koordinációs csoportot (a továbbiakban: koordinációs csoport) hoznak létre az elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság munkacsoportjaként, a bizottság eljárási szabályzatával összhangban.
A koordinációs csoport szabványok, műszaki előírások és normatív dokumentumok átfogó jegyzékét állítja össze és gondozza, amelyek alapján értékelhető az EETS átjárhatósági rendszerelemei előírásoknak való megfelelősége és használatra való alkalmassága. A koordinációs csoport vitafórumként szolgál az előírásoknak való megfelelőség és használatra való alkalmasság értékelési eljárásával összefüggő bármely kérdés megvitatására és a probléma orvoslását célzó javaslatok megtételére.
19. cikk
Nyilvántartások
(1) E határozat végrehajtása céljából minden tagállam a következőkre kiterjedő elektronikus nemzeti nyilvántartást vezet:
a)
a területükhöz tartozó EETS-területek, továbbá az alábbiakra vonatkozó adatok:
-
a kapcsolódó útdíjszedők,
-
az alkalmazott díjszedő technológiák,
-
az útdíj megállapításával összefüggő adatok,
-
az EETS területi nyilatkozat,
-
azon EETS-szolgáltatók, amelyek szerződéses jogviszonyban állnak az illetékességi területükön működő útdíjszedőkkel.
A tagállam a módosítások elfogadása után és figyelemmel a VI. melléklet 3. és 4. pontjára haladéktalanul bevezeti e módosításokat az útdíjszedők nyilvántartásába, beleértve adott esetben a hatálybalépésük időpontját;
b)
azon EETS-szolgáltatók, amelyek bejegyzését a tagállam a 3. cikknek megfelelően engedélyezte.
Eltérő rendelkezés hiányában a tagállamok évente legalább egyszer ellenőrzik, hogy a 3. cikk a), d), e) és f) pontjának követelményei, illetve a 4. cikk (2) bekezdése továbbra is teljesülnek-e, és ennek megfelelően frissítik a nyilvántartást. A nyilvántartás tartalmazza a 3. cikk e) pontjában előírt audit következtetéseit is. A tagállam nem tehető felelőssé a nyilvántartásában szereplő EETS-szolgáltatók cselekedeteiért.
(2) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek az elektronikus nemzeti nyilvántartásban szereplő adatok naprakészségének és pontosságának biztosítása érdekében.
(3) A nyilvántartásokat elektronikus úton hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.
(4) A nyilvántartásoknak az e határozat hatálybalépésétől számított 9 hónapon belül rendelkezésre kell állniuk.
(5) A nyilvántartások vezetésével megbízott tagállami hatóságok minden naptári év végén elektronikus úton eljuttatják a többi tagállam megfelelő hatóságának és a Bizottságnak az EETS-területekről és -szolgáltatókról készült nyilvántartásaikat. Az adatok és az egy adott tagállamban tapasztalt tényleges helyzet közötti eltérés esetén értesíteni kell a nyilvántartásba vétel szerinti tagállamot és a Bizottságot.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
20. cikk
Kísérleti útdíjrendszerek
Az EETS műszaki fejlesztésének érdekében a tagállamok ideiglenesen, az útdíjköteles közúthálózatuk korlátozott részén és az előírt EETS-rendszerrel párhuzamosan a 2004/52/EK irányelv és az e határozat egy vagy több rendelkezésének meg nem felelő új technológiákat vagy új megközelítéseket magukban foglaló kísérleti útdíjrendszereket engedélyezhetnek.
Az engedély kibocsátásához az Európai Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges. Az engedély kezdeti időszaka legfeljebb három év.
Az EETS-szolgáltató nem kötelezhető kísérleti útdíjrendszerben való részvételre.
21. cikk
Jelentéstétel
E határozat hatálybalépését követő legkésőbb 18 hónapon belül a Bizottság jelentést készít az EETS rendszerbe állításának előrehaladásáról.
22. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2009. október 6-án.