A TANÁCS HATÁROZATA
(2007. február 12.)
az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007-2013-as időszakra a „Büntetőjogi jogérvényesülés” egyedi program létrehozásáról
(2007/126/IB)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke szerint az Unió célja, hogy a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén a tagállamok közös intézkedésének kialakítása révén biztosítsa a polgárok magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul.
(2)
Az Európai Unióról szóló szerződés 31. cikke szerint a büntetőügyekben folytatott közös intézkedés magában foglalja különösen a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködést.
(3)
Az Európai Tanács tamperei ülésének következtetéseire építve az Európai Tanács által 2004 novemberében elfogadott hágai program ismételten kiemeli a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés Európai Unión belüli megerősítésének prioritásként való kezelését, különösen a kölcsönös elismerés elvén alapuló, büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés elősegítése révén.
(4)
A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésről szóló keretprogram (AGIS) létrehozásáról szóló, 2002. július 22-i 2002/630/IB tanácsi határozat (2) jelentősen hozzájárult a tagállamok rendőrségei, egyéb bűnüldöző szervei és bíróságai közötti együttműködés megerősítéséhez, valamint rendőrségi, igazságügyi, jogi és közigazgatási rendszereik kölcsönös megismerése és az azok közötti kölcsönös bizalom javításához.
(5)
Az Európai Unióról szóló szerződésben és a hágai programban meghatározott ambiciózus célkitűzéseket a tervezést és végrehajtást elősegítő hatékony és rugalmas program létrehozásával kell megvalósítani.
(6)
A programnak javítania kell a bírói testületek közötti kölcsönös bizalmat. A hágai program szerint a kölcsönös bizalmat a következők révén kell erősíteni: az igazságügyi szervezetek és intézmények hálózatainak kialakítása, az igazságügyi szakmai képzés javítása, az uniós igazságügyi politikák végrehajtására vonatkozó értékelések fejlesztése a bírói hatalom függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett, az igazságügyi együttműködés területén végzett kutatások fokozása, valamint az igazságszolgáltatás korszerűsítését célzó, tagállamok között megvalósuló operatív projektek elősegítése.
(7)
A programnak elő kell segítenie a kölcsönös elismerés elvének végrehajtását is az Európai Unióban korábban hozott büntetőítéletek kölcsönös megismerésének javítása révén, különösen a bűnügyi nyilvántartási adatok cseréjének számítógépes rendszere létrehozásával.
(8)
Az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat, amelyet a kifejezetten az összes tagállam igazságügyi szakmai képzéséért felelős intézmények alapítottak, a bírák és államügyészek ténylegesen európai szemléletű képzési programját segíti elő. Ez hozzájárul az igazságügyi hatóságok és a különböző jogrendszerek közötti kölcsönös bizalom megerősítéséhez és a kölcsönös megértés javításához.
(9)
Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok - a program léptéke vagy hatása miatt - uniós szinten jobban megvalósíthatók, a Tanács intézkedéseket hozhat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében foglalt, az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke révén az Unió számára alkalmazhatóvá vált szubszidiaritás elvének megfelelően. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(10)
Alkalmazni kell a Közösség pénzügyi érdekeit védő, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK (4), Euratom bizottsági rendeletet; az alkalmazás során a költségvetési eszközök kiválasztásánál figyelembe kell venni az egyszerűség és a következetesség elvét és azoknak az eseteknek a korlátozott számát, amelyekben a Bizottság megtartja a végrehajtás és a lebonyolítás közvetlen felelősségét, valamint azt, hogy a források nagyságának és a felhasználásukkal járó adminisztratív terheknek arányban kell állniuk egymással.
(11)
Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (6), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozni továbbá a szabálytalanságok és csalások megelőzésére, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az elvesztett, jogalap nélkül kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszatérítésére.
(12)
A költségvetési rendelet értelmében a működési támogatások nyújtásához el kell fogadni a jogalapot megteremtő jogi aktust.
(13)
Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a benne foglalt eljárásokkal összhangban kell elfogadni, bizottság közreműködésével.
(14)
A 2002/630/IB határozatot 2007. január 1-jétől helyénvaló e határozattal, valamint „A bűnözés megelőzése és leküzdése” elnevezésű egyedi program létrehozásáról szóló határozattal felváltani.
(15)
A program eredményes és időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Tárgy
(1) E határozat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség erősítéséhez való hozzájárulás érdekében, az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében létrehozza a „Büntetőjogi jogérvényesülés” egyedi programot (a továbbiakban: a program).
(2) A program 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tart.
2. cikk
Általános célkitűzések
(1) A program általános célkitűzései a következők:
a)
az igazságügyi együttműködés elősegítése a kölcsönös elismerésen és kölcsönös bizalmon alapuló, büntetőügyek terén egységes európai igazságszolgáltatási térség megteremtéséhez való hozzájárulás céljából;
b)
a tagállamokban alkalmazandó szabályok összeegyeztethetőségének elősegítése az igazságügyi együttműködés javítása céljából. Az igazságügyi együttműködés megfelelő működését gátló meglévő jogi akadályok csökkentésének elősegítése a nyomozások közötti koordináció erősítése, valamint a meglévő tagállami igazságügyi rendszerek Európai Unióval való összeegyeztethetőségének növelése, és ezáltal a tagállami bűnüldözési hatóságok nyomozásainak megfelelő nyomon követése érdekében;
c)
a jogi, igazságügyi és közigazgatási hatóságok és a jogi szakma - az ügyvédek és a bírósági munkában érintett egyéb jogi szakértők - közötti kapcsolatoknak és információcserének, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjének javítása, továbbá a bírói testületek képzésének elősegítése a kölcsönös bizalom javítása érdekében;
d)
a kölcsönös bizalom további javítása az áldozatok és a vádlottak jogai védelmének biztosítása céljából.
(2) Az Európai Közösség célkitűzéseinek és hatáskörének sérelme nélkül, a program általános célkitűzései hozzájárulnak a közösségi politikák fejlesztéséhez, és konkrétabban az igazságügyi térség létrehozásához.
3. cikk
Konkrét célkitűzések
A program konkrét célkitűzései a következők:
a)
a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés támogatása a következő célokból:
i.
a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerésének elősegítése;
ii.
a tagállamok igazságügyi rendszerei közötti eltérések teremtette akadályok megszüntetése és a súlyos bűncselekményekre vagy különösen a határokon átnyúló vonatkozásokkal bíró súlyos bűncselekményekre vonatkozó alapvető büntetőjog szükséges közelítésének elősegítése;
iii.
további erőfeszítések a büntetőeljárás-jog egyes elemeire vonatkozó minimumszabályok kialakítása tekintetében az igazságügyi együttműködés gyakorlati szempontjainak előmozdítása céljából;
iv.
a joghatóságok ütközésének elkerülése révén az igazságszolgáltatás megfelelő működésének biztosítása;
v.
az információk - különösen a nemzeti bűnügyi nyilvántartásokból származó információk - cseréjének javítása számítógépes rendszerek használata révén;
vi.
a vádlottak jogérvényesítésének elősegítése, valamint az áldozatoknak nyújtott szociális és jogi támogatás;
vii.
a tagállamok ösztönzése az Eurojusttal való együttműködés fokozására a határokon átnyúló szervezett és egyéb súlyos bűncselekményekkel szembeni küzdelem terén;
viii.
a jogsértő személyek - különösen a fiatalkorú elkövetők - társadalomba való eredményes visszailleszkedését célzó intézkedések előmozdítása;
b)
a tagállamok büntetőügyekkel kapcsolatos jogi és igazságügyi rendszereire vonatkozó kölcsönös ismeretek javítása, valamint a hálózatépítés, a kölcsönös együttműködés, az információk, tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjének és terjesztésének ösztönzése és erősítése;
c)
a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén az uniós eszközök megbízható végrehajtásának, helyes és konkrét alkalmazásának, valamint értékelésének a biztosítása;
d)
a tagállamok jogrendszereire vonatkozó tájékoztatásnak és az igazságszolgáltatás hozzáférhetőségének a javítása;
e)
a bírói kar, az ügyvédek és a bírósági munkában érintett egyéb jogi szakértők uniós és közösségi joggal kapcsolatos képzésének előmozdítása;
f)
azon általános feltételek értékelése, amelyek szükségesek a kölcsönös bizalomnak az igazságügyi hatóságok és a különböző jogrendszerek közötti kölcsönös megértés javításán keresztüli fejlesztéséhez, különösen az EU igazságügyi politikáinak végrehajtása tekintetében;
g)
a bűnügyi nyilvántartási adatcsere számítógépes rendszerének kialakítása és bevezetése, valamint az információcsere egyéb típusainak kidolgozására vonatkozó tanulmányok támogatása.
4. cikk
Támogatható intézkedések
A 2. és 3. cikkben megállapított általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében a program - az éves munkaprogramban meghatározott feltételek szerint - az alábbi intézkedéstípusokat részesíti támogatásban:
a)
egyedi bizottsági intézkedések, például tanulmányok és kutatások, valamint egyedi projektek - például a bűnügyi nyilvántartási adatok cseréjére szolgáló számítógépes rendszer - létrehozása és végrehajtása, közvélemény-kutatások és felmérések, közös módszertanok és mutatószámok kialakítása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és események szervezése; weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok elkészítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok támogatása és fejlesztése, elemzési, monitoring- és értékelési tevékenységek; vagy
b)
legalább két tagállam vagy legalább egy tagállam és egy csatlakozó vagy tagjelölt ország által benyújtott, uniós érdeket szolgáló egyedi transznacionális projektek, az éves munkaprogramokban megállapított feltételek mellett; vagy
c)
a program általános célkitűzéseivel összhangban lévő általános európai érdekű célkitűzéseket követő nem kormányzati és egyéb szervezetek tevékenységeinek támogatása az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek mellett;
d)
a bírói karok képzése terén általános európai érdekű célkitűzést követő Európai Igazságügyi Képzési Hálózat állandó munkaprogramjával kapcsolatos kiadások társfinanszírozására nyújtott működési támogatás;
e)
a tagállamokon belüli olyan nemzeti projektek, amelyek
i.
transznacionális projekteket és/vagy uniós intézkedéseket készítenek elő (ún. „starter”, azaz kezdő intézkedések);
ii.
transznacionális projekteket és/vagy uniós intézkedéseket egészítenek ki („kiegészítő intézkedések”);
iii.
olyan innovatív módszerek és/vagy technológiák kifejlesztéséhez járulnak hozzá, amelyeket uniós szintű intézkedésekbe lehet átvenni, vagy ilyen módszereket vagy technológiákat dolgoznak ki abból a célból, hogy azokat más tagállamoknak vagy csatlakozó vagy tagjelölt országoknak átadják.
5. cikk
Célcsoportok
A program célcsoportjai többek között a jogi szakemberek, az áldozatokat támogató szolgálatok képviselői, a bírósági munkában érintett egyéb szakemberek, a nemzeti hatóságok és általában az Unió polgárai.
6. cikk
A programban való részvétel
(1) A program nyitva áll a tagállamok intézményei, állami és magánszervezetei, ezen belül szakmai szervezetei, egyetemei, kutatóintézetei, valamint jogi szakembereket képző jogi és igazságügyi (tovább)képző intézetei és nem kormányzati szervezetei előtt. Nyereségorientált szervek és szervezetek kizárólag nonprofit vagy állami szervezetekkel közösen részesülhetnek támogatásban.
„Jogi szakemberek” többek között a következők: bírák, ügyészek, ügyvédek, jogtanácsosok, minisztériumi köztisztviselők, bírósági tisztviselők, bírósági végrehajtók, bírósági tolmácsok és a büntetőjogi igazságszolgáltatási munkában részt vevő más szakemberek.
(2) Harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek nem terjeszthetnek elő transznacionális projekteket, de partnerként részt vehetnek bennük.
7. cikk
A beavatkozás típusai
(1) A közösségi finanszírozás jogi formái az alábbiak lehetnek:
a)
támogatások;
b)
közbeszerzési szerződések.
(2) A közösségi támogatásokat általában - kellően indokolt, kivételes sürgősségi esetek kivételével, vagy amennyiben a kedvezményezett tulajdonságai miatt egy adott intézkedésre nézve nincs más lehetőség - ajánlattételi felhívásokat követően ítélik oda, működési támogatások vagy intézkedésekre nyújtott támogatások formájában.
Az éves munkaprogram meghatározza az éves kiadásoknak a támogatások odaítélésére szánt minimális arányát. A minimális aránynak legalább 65 %-nak kell lennie.
A projektek költségeire vonatkozó társfinanszírozás maximális arányát az éves munkaprogramok határozzák meg.
(3) Továbbá, közbeszerzési szerződéseken keresztül kísérő intézkedések is finanszírozhatók, amely esetekben a szolgáltatások és termékek beszerzését közösségi alapok fedezik. Ide tartoznak többek között a projektekhez, politikákhoz, programokhoz és jogszabályokhoz kapcsolódó információs, kommunikációs, előkészítési, végrehajtási, monitoring-, ellenőrzési és értékelési kiadások.
8. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Bizottság a közösségi pénzügyi támogatást az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (a továbbiakban: költségvetési rendelet) összhangban hajtja végre.
(2) A program végrehajtásához a Bizottság - a 2. cikkben megállapított általános célkitűzések keretein belül - szeptember végéig éves munkaprogramot fogad el, amelyben meghatározza a program konkrét célkitűzéseit és tematikus prioritásait, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében előirányzott kísérő intézkedéseket, továbbá szükség esetén felsorolja az egyéb intézkedéseket.
A 2007. évre szóló éves munkaprogramot e határozat hatálybalépését követő három hónapon belül el kell fogadni.
(3) Az éves munkaprogramot a 11. cikkben meghatározott irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(4) A intézkedésekhez nyújtott támogatásokkal kapcsolatos értékelési és odaítélési eljárások - többek között - az alábbi kritériumokat veszik figyelembe:
a)
az éves munkaprogramnak, a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzéseknek, valamint a 3. és 4. cikkben meghatározott különböző területeken hozott intézkedéseknek való megfelelés;
b)
a javasolt intézkedés minősége annak koncepciója, megszervezése, bemutatása és várt eredményei tekintetében;
c)
a kért közösségi finanszírozás összege és a várt eredményekhez viszonyított megfelelősége;
d)
a várt eredmények hatása a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzésekre, valamint a 3. és 4. cikkben meghatározott különböző területeken hozott intézkedésekre.
(5) A 4. cikk c) és d) pontjában említett működési támogatás iránti kérelmek elbírálása a következő tényezők figyelembevételével történik:
a)
a program céljaival való összhang;
b)
a tervezett tevékenységek színvonala;
c)
e tevékenységek várható multiplikátor hatása a nyilvánosságra;
d)
az elvégzett tevékenységek földrajzi hatásterülete;
e)
civil részvétel az érintett intézmények szervezetében;
f)
a javasolt tevékenység költség-haszon aránya.
(6) A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint benyújtott intézkedésekre vonatkozó határozatokat a Bizottság a 11. cikkben meghatározott irányítóbizottsági eljárással összhangban fogadja el. A 4. cikk (1) bekezdésének b)-e) pontja szerint benyújtott intézkedésekre vonatkozó határozatokat a Bizottság a 10. cikkben meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadja el.
A nyereségorientált szervek vagy szervezetek részvételére irányuló támogatási kérelmekre vonatkozó határozatokat a Bizottság a 11. cikkben meghatározott irányítóbizottsági eljárással összhangban fogadja el.
(7) A költségvetési rendelet 113. cikke (2) bekezdésének értelmében a fokozatos csökkentés elve nem vonatkozik az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatnak nyújtott működési támogatásra, mivel az általános európai érdekű célkitűzést valósít meg.
9. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot munkájában egy, a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.
(2) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
(3) A Bizottság a bizottság üléseit követő tájékoztató ülésre meghívhatja a tagjelölt országok képviselőit is.
10. cikk
Tanácsadó bizottsági eljárás
(1) Az e cikkre történő hivatkozáskor a Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, szükség esetén szavazással, véleményt nyilvánít a tervezetről.
(2) A véleményt a bizottság üléséről készített jegyzőkönyvben kell rögzíteni; emellett minden tagállamnak jogában áll, hogy álláspontjának a jegyzőkönyvbe történő felvételét kérje.
(3) A Bizottság a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszi a bizottság véleményét. Tájékoztatja a bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe.
11. cikk
Irányítóbizottsági eljárás
(1) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
(2) A Bizottság elfogadja az azonnal alkalmazandó intézkedéseket. Ha azonban ezek nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság ezeket az intézkedéseket haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság azoknak az intézkedéseknek az alkalmazását, amelyekről határozott, az egyes alap jogi aktusokban meghatározott ideig elhalaszthatja, amely határidő azonban az említett közléstől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.
(3) A Tanács a (2) bekezdés szerinti időtartamon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.
12. cikk
Kiegészítő jelleg
(1) Törekedni kell a szinergiákra és a kiegészítő jellegre az egyéb uniós és közösségi eszközökkel, többek között az „Alapvető jogok és igazságszolgáltatás” általános programon belül a „Polgári jogi jogérvényesülés” egyedi programmal, valamint a „Biztonság és a szabadságjogok védelme” és a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programokkal. A büntetőjogi jogérvényesüléssel kapcsolatos információk statisztikai elemei a tagállamokkal együttműködésben kerülnek kidolgozásra, szükség esetén a közösségi statisztikai program felhasználásával.
(2) A program megoszthatja forrásait más uniós és közösségi eszközökkel - különösen az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program „Polgári jogi jogérvényesülés” egyedi programjával - a mindkét program célkitűzéseit szolgáló intézkedések végrehajtása érdekében.
(3) Az e határozat alapján finanszírozott műveletek ugyanazon célból nem részesülhetnek egyéb közösségi pénzügyi eszközből nyújtott támogatásban. Biztosítani kell, hogy e határozat kedvezményezettjei tájékoztassák a Bizottságot az Európai Unió általános költségvetéséből és más forrásokból kapott támogatásokról és a folyamatban levő támogatási kérelmekről.
13. cikk
Költségvetési források
A programban foglalt intézkedésekre elkülönített költségvetési forrásokat fel kell tüntetni az Európai Unió általános költségvetésének évenkénti előirányzatai között. Az évente rendelkezésre álló előirányzatokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi keret korlátain belül.
14. cikk
Monitoring
(1) A Bizottság biztosítja, hogy a program által finanszírozott valamennyi intézkedés kedvezményezettje technikai és pénzügyi jelentéseket nyújtson be a munka előrehaladtáról, valamint hogy a kedvezményezett az intézkedés befejezésétől számított három hónapon belül zárójelentést nyújtson be. A jelentések formáját és szerkezetét a Bizottság határozza meg.
(2) A Bizottság biztosítja, hogy az ezen program végrehajtásának eredményeként kötött szerződésekben és megállapodásokban előírják különösen a Bizottság (vagy meghatalmazott képviselője) általi, szükség esetén helyszíni - a szúrópróbaszerű ellenőrzést is magában foglaló - felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék általi ellenőrzéseket.
(3) A Bizottság biztosítja, hogy a pénzügyi támogatás kedvezményezettje a valamely intézkedés tekintetében utoljára teljesített kifizetést követő öt évig megőrzi a Bizottság számára az intézkedéssel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó teljes dokumentációt.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett jelentések és helyszíni ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság szükség szerint biztosítja az eredetileg odaítélt pénzügyi támogatás mértékének és a támogatásnyújtás feltételeinek, valamint a kifizetések időrendjének kiigazítását.
(5) A Bizottság gondoskodik arról, hogy minden egyéb szükséges lépésre sor kerül annak ellenőrzése céljából, hogy a finanszírozott intézkedések végrehajtása szabályosan, valamint e határozat rendelkezéseinek és a költségvetési rendeletnek megfelelően történt-e.
15. cikk
A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel és hatékony ellenőrzésekkel védjék, továbbá gondoskodik a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetéséről, és szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetéseket szab ki a 2988/95/EK, Euratom rendeletnek, a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek, valamint az 1073/1999/EK rendeletnek megfelelően.
(2) Az e határozat keretében finanszírozott közösségi intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendeletet és a 2185/96/Euratom, EK rendeletet kell alkalmazni a közösségi jogszabályok rendelkezéseinek bármely megsértésére, beleértve a program alapján előírt szerződéses kötelezettségek olyan, valamely gazdasági szereplő intézkedéséből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely indokolatlan kiadási tétel keletkeztetése révén hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket.
(3) A Bizottság biztosítja, hogy csökkenti, felfüggeszti vagy visszaköveteli az adott intézkedésre nyújtott pénzügyi támogatást, ha szabálytalanságokat tapasztal - beleértve az e határozat rendelkezéseinek, vagy a szóban forgó pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak, szerződésnek vagy megállapodásnak a be nem tartását -, vagy ha fény derül arra, hogy az intézkedésben a Bizottság jóváhagyása nélkül olyan jelentős változtatás történt, amely a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.
(4) A határidők be nem tartása esetén, vagy ha az intézkedés végrehajtásában elért előrehaladás alapján a kiutalt pénzügyi támogatásnak csak egy része indokolt, a Bizottság gondoskodik a kedvezményezett felszólításáról, hogy utóbbi megadott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a Bizottság biztosítja, hogy a pénzügyi támogatás hátralévő részét törölni lehessen, és lehetőség nyíljon a kifizetett összegek visszatérítésének követelésére.
(5) A Bizottság biztosítja, hogy a jogosulatlan kifizetéseknek a Bizottság részére történő visszafizetése megtörténjen. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamat terhel minden olyan összeget, amelyet nem térítettek vissza kellő időben.
16. cikk
Értékelés
(1) A programot - az alá tartozó tevékenységek végrehajtásának nyomon követése érdekében - rendszeresen felügyelik.
(2) A Bizottság biztosítja a program rendszeres, független, külső értékelését.
(3) A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az alábbi dokumentumokat:
a)
éves beszámoló a program végrehajtásáról;
b)
időközi értékelő jelentés az elért eredményekről, valamint a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól, legkésőbb 2011. március 31-ig;
c)
közlemény a program folytatásáról, legkésőbb 2012. augusztus 30-ig;
d)
utólagos értékelő jelentés, legkésőbb 2014. december 31-ig.
17. cikk
A projektek közzététele
A Bizottság évente közzéteszi az e program keretében finanszírozott projekteket, azok rövid leírásával.
18. cikk
Átmeneti rendelkezések
Ez a határozat 2007. január 1-jétől a 2002/630/IB határozat vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lép.
A 2006. december 31. előtt megkezdett, a fent említett határozat hatálya alá tartozó intézkedésekre azok befejezéséig az említett határozat irányadó. A fenti határozat 7. cikkében meghatározott bizottságot az e határozat 10. cikkében meghatározott bizottság váltja fel.
19. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2007. február 12-én.