A Tanács 2201/96/EK rendelete
(1996. október 28.)
a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 42. és 43. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
(1) mivel a zöldség-gyümölcs ágazat egészében olyan különféle változások vannak folyamatban, amelyekre a Közösségnek ezen ágazat piacszervezése alapvető szabályainak átalakításával kell felelnie; mivel bizonyos feldolgozott termékekkel kapcsolatban figyelembe kell venni a nemzetközi piacon kialakult helyzetet is; mivel a zöldség-gyümölcs ágazat közös piacszervezése számos változáson ment át kezdeti elfogadása óta, az átláthatóság érdekében új rendelet elfogadására van szükség;
(2) mivel a Közösség mediterrán vidékein, ahol harmadik országokhoz képest a termelői árak észrevehetően magasabbak, bizonyos feldolgozott termékek különös fontossággal bírnak; mivel a termelőknek fizetett minimumár ellenében az iparnak rendszeres szállításokat garantáló szerződéskötésen alapuló termelői támogatási rendszer az eddig alkalmazott módon kiállta az idők próbáját, és ezért azt folytatni kell; mivel azonban, mint a friss termékek esetében, a termelői szervezeteket meg kell erősíteni annak érdekében, hogy szavatolják a kínálat nagyobb mértékű koncentrációját, a kínálatot ésszerűbben kezeljék, és végül elősegítsék a termelőknek garantált minimumár betartásának nyomon követését;
(3) mivel a friss fogyasztásra, illetve feldolgozásra szánt termékek ára közötti kapcsolat következtében úgy kell rendelkezni, hogy a termelőnek fizetett minimumárat a zöldség-gyümölcs ágazatban megfigyelhető piaci áringadozások, valamint a friss termékek különböző értékesítési lehetőségei közötti helyes egyensúly figyelembevételével kell meghatározni;
(4) mivel a támogatás mértékének pótolnia kell a termelőknek a Közösségen belül fizetett árak és a harmadik országokban fizetett árak közötti különbséget; mivel ezért a számítások alapjait úgy kell meghatározni, hogy azok figyelembe vegyék ezt a különbséget és a minimumárban bekövetkező változások hatását, bizonyos technikai elemek alkalmazásának sérelme nélkül;
(5) mivel a nyersanyagok bőséges elérhetősége, valamint a feldolgozó-kapacitás rugalmassága miatt a termelési támogatás bizonyos esetekben a termelés jelentős bővítését eredményezheti; mivel az ebből eredő esetleges értékesítési nehézségek elkerülése érdekében a támogatás odaítélését a terméktől függően garanciaküszöb vagy kvótarendszer formájában korlátozni kell;
(6) mivel a múlt tapasztalatai alapján a paradicsomból készült termékek esetében rugalmas rendszer elfogadására van szükség, amely a Közösség iparának versenyképességét és a vállalkozások dinamizmusát van hivatva növelni; mivel a termékcsoportonkénti és tagországonkénti kvótákat az új rendszer bevezetésének első két évében átalánydíjas alapon kell rögzíteni; mivel a sűrítmények és azok származékos termékei után kifizetett támogatás mértékét csökkenteni kell a paradicsomsűrítmény és egyéb termékek a régi rendszerhez képest megemelt kvótája következtében beálló költségnövekedés ellensúlyozására;
(7) mivel a szárítottszőlő-ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek egy speciális területalapú támogatási rendszer bevezetéséhez vezettek; mivel ez a rendszer a garantált legnagyobb területi rendszerrel együtt a szárított szőlő előállításához termelt szőlő területarányának aránytalan megnövekedését kívánta elkerülni, és ezért azt meg kell hagyni úgy, ahogy azt a múltban, ugyanabban a rendeletben meghatározták;
(8) mivel a filoxéra leküzdését célzó újratelepítési programok továbbra is folytatódnak; mivel ezen tevékenység megszűnését elkerülendő, miközben még mindig hatalmas területek várnak újratelepítésre, folytatni kell azoknak a termelőknek a támogatását, akik a filoxéra leküzdése érdekében vállalják, hogy szőlőültetvényeiket újratelepítik;
(9) mivel lehetőséget kell biztosítani olyan szabványok meghatározására, amelyek elősegítik a feldolgozott termékek értékesítését, és minőségüknek a piac követelményeihez való nagyobb mértékű alkalmazkodását;
(10) mivel a szárítottszőlő- és szárítottfüge-ágazatban a korlátozott mennyiségű szárított szőlő tárolására meghatározott készletátviteli raktározási rendszereket bizonyos átalakítások sérelme nélkül kell megtartani; mivel erre a két termékre felvásárlási árszinteket kell kialakítani mindkét termék egyedi jellegzetességeinek figyelembevételével;
(11) mivel lehetőséget kell biztosítani, hogy a nemzetközi verseny által érintett egyes ágazatok érdekében különleges intézkedéseket lehessen hozni ott, ahol a termelésnek jelentős helyi, illetve regionális jelentősége van; mivel az ilyen intézkedéseknek szerkezeti fejlesztéseket is kell tartalmazniuk, amelyek a versenyképesség fokozását és a szóban forgó termék felhasználásának előmozdítását célozzák; mivel egy átmeneti időszak erejéig rendelkezni kell arról, hogy az ágazat helyzetére való tekintettel a támogatást átalányösszegben biztosítsák olyan földterületekre, ahol feldolgozásra szánt spárgát termesztenek;
(12) mivel a 3290/94/EK rendeletben [4] a Tanács a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulóján elért megállapodások kivitelezéséhez szükséges, a mezőgazdaságban végrehajtandó korrekciókat és átmeneti intézkedéseket elfogadta, különösen tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek harmadik országokkal való kereskedelmét szabályozó új megállapodásokra; mivel a 3290/94/EK rendelet XIV. mellékletének rendelkezéseit be kell illeszteni ebbe a rendeletbe; mivel azonban az egyszerűség kedvéért a lehetséges cukorhiánnyal kapcsolatos egyes technikai jellegű rendelkezések végrehajtását a Bizottság hatáskörébe kell utalni;
(13) mivel bizonyos támogatások engedélyezése veszélyeztetné az egységes piac működését; mivel a Szerződés azon rendelkezéseit, amelyek értelmében a tagállamok által engedélyezett támogatásokat felül lehet vizsgálni, illetve az olyan támogatást, amely ellenkezik a közös piaccal, meg lehet tiltani, ki kell terjeszteni az ebben a rendeletben említett ágazatra is;
(14) mivel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletet [5] az előírások és felügyelő szervek megkettőzésének elkerülése érdekében alkalmazni lehet a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékekre is; mivel szükség van olyan szankciók biztosítására is, amelyek szavatolják, hogy az új rendszert az egész Közösség területén egységesen alkalmazzák;
(15) mivel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezésével egyidejűleg kellő figyelmet kell fordítani a Szerződés 39. és 110. cikkének célkitűzéseire is;
(16) mivel a rendeletben foglaltak végrehajtásának elősegítése érdekében egy irányítóbizottság révén ki kell alakítani a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés módját,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ez a rendelet a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezését alakítja ki.
(2) A közös piacszervezés a következő termékekre terjed ki:
KN-kód | Leírás |
| Fagyasztott (főzés nélküli, vízben párolt vagy főzött) zöldségek, kivéve a 07104000 vámtarifaalszám alá tartozó csemegekukoricát, a 07108010 vámtarifaalszám szerinti olajbogyót és a 07108059 vámtarifaalszám szerinti Capsicum nemzetségbe tartozó, illetve Pimenta nemzetségbe tartozó terméseket |
ex0711 | Ideiglenesen (például kéndioxid gázzal, sós lében, kénes vízben vagy egyéb tartósító oldatban) tartósított, de ebben az állapotban közvetlen fogyasztásra nem alkalmas zöldségek, kivéve a 071120 vámtarifaalszám alá tartozó olajbogyót, a 07119010 vámtarifaalszám alá tartozó Capsicum nemzetségbe tartozó, illetve Pimenta nemzetségbe tartozó terméseket és a 07119030 vámtarifaalszám alá tartozó csemegekukoricát |
ex0712 | Egész, vágott, szeletelt, tört, porított vagy szárított, de tovább nem feldolgozott zöldségek, kivéve a mesterséges hőszárítással víztelenített és emberi fogyasztásra nem alkalmas, az ex07129005 vámtarifaalszám alá tartozó burgonyát, az ex07129011 és a 07129019 vámtarifaalszám alá tartozó csemegekukoricát, valamint az ex07129090 vámtarifaalszám alá tartozó olívabogyót |
08042090 | Szárított füge |
080620 | Szárított szőlő |
ex0811 | Főzés nélküli, vízben párolt vagy főzött gyümölcsök és olajos magvak, amelyek hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőszert nem tartalmaznak, kivéve az ex08119095 vámtarifaalszám alá tartozó fagyasztott banánt |
ex0812 | Ideiglenesen (például kéndioxidgázzal, sós lében, kénes vízben vagy egyéb tartósító oldatban) tartósított, de ebben az állapotban közvetlen fogyasztásra nem alkalmas gyümölcsök és olajos magvak, kivéve az ex08129095 vámtarifaalszám alá tartozó, ideiglenesen tartósított banánt |
ex0813 | A 0801 és 0806 számú cím alá nem tartozó szárított gyümölcsök; az ebbe a fejezetbe tartozó olajos magvak és szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 08135031 és a 08135039 vámtarifaalszám alá tartozó, kizárólag a 0801 és a 0802 vámtarifaszám alá tartozó magokból álló keverékeket |
08140000 | Citrusfélék és dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnyét is), frissen, fagyasztva, szárítva vagy ideiglenesen sós lében, kénes vízben vagy egyéb tartósító oldatban tartósítva |
09042010 | Őröletlen és töretlen szárított édes paprika |
| Hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőszert tartalmazó gyümölcsök és olajos magvak főzés nélkül, vízben párolva vagy főzve, vagy fagyasztva |
130220 | Pektinanyagok és pektinátok |
ex2001 | Zöldség, gyümölcs, olajos magvak és egyéb ehető növényi részek ételecettel vagy ecetsavval tartósítva, kivéve az alábbi termékeket: A Capsicum nemzetségbe tartozó termések a 20019020 vámtarifaalszám alá tartozó édes paprika vagy spanyol paprika (pimento) kivételévelA 20019030 vámtarifaalszám alá tartozó csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)Jamgyökér, édesburgonya és egyéb hasonló ehető növényi részek, amelyek a 20019040 vámtarifaalszám alá tartozó termékek közül 5 %-nál több tömegszázaléknyi keményítőt tartalmaznak, ésA 20019060 vámtarifaalszám alá tartozó pálmafa-csúcsrügyA 20019065 vámtarifaalszám alá tartozó olajbogyóA 20019096 vámtarifaalszám alá tartozó szőlőlevelek, komlóhajtások és egyéb ehető növényi részek |
2002 | Nem ételecettel vagy ecetsavval, hanem egyéb úton elkészített, illetve tartósított paradicsom |
2003 | Nem ételecettel vagy ecetsavval, hanem egyéb úton elkészített, illetve tartósított gomba és szarvasgomba |
ex2004 | Nem ételecettel vagy ecetsavval, hanem egyéb úton elkészített, illetve tartósított egyéb zöldségfélék, fagyasztva, kivéve a 2006 szám szerinti zöldségeket, a 20049010 vámtarifaalszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), a 20049030 vámtarifaalszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 20041091 vámtarifa-alszám alá tartozó liszt, por vagy pehely formában elkészített, illetve tartósított burgonyát |
ex2005 | Nem ételecettel vagy ecetsavval, hanem egyéb úton elkészített, illetve tartósított egyéb zöldségfélék, fagyasztás nélkül, kivéve a 2006 szám szerinti zöldségeket, a 200570 vámtarifaalszám alá tartozó olajbogyót, a 20058000 vámtarifaalszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), a Capsicum nemzetségbe tartozó terméseket a 20059010 vámtarifaalszám alá tartozó édes paprika és spanyol paprika (pimento) kivételével, valamint a 20052010 vámtarifaalszám alá tartozó, liszt, por vagy pehely formában elkészített, illetve tartósított burgonyát |
ex200600 | Gyümölcsök, olajos magvak, gyümölcshéj és egyéb növényi részek cukorral tartósítva (átitatott és lecsepegtetett, bevont vagy kandírozott formában), kivéve az ex20060038 és a 20060099 vámtarifaalszám alá tartozó cukorral tartósított banánt |
ex2007 | Dzsemek, gyümölcskocsonyák, lekvárok, gyümölcsből vagy olajos magból készült pürék és gyümölcsből vagy olajos magból készült paszták, főzött készítmények akár tartalmaznak hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőszert, akár nem, kivéve az alábbiakat: Az ex200710 vámtarifaalszám alá tartozó homogenizált banánkészítményekAz ex20079939, az ex20079958, illetve az ex20079998 vámtarifaalszám alá tartozó, banánból készült dzsemek, gyümölcskocsonyák, lekvárok, pürék vagy paszták |
ex2008 | Egyéb módon elkészített, illetve tartósított gyümölcsök, olajos magvak és egyéb ehető növényi részek, akár tartalmaznak hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőszert vagy alkoholt, akár nem, amelyek máshol nem szerepelnek, illetve nincsenek meghatározva, kivéve az alábbiakat: A 20081110 vámtarifaalszám alá tartozó mogyoróvajA 20089100 vámtarifaalszám alá tartozó pálmafa csúcsrügyA 20089985 vámtarifaalszám alá tartozó szerinti kukoricaJamgyökér, édesburgonya, és egyéb hasonló ehető növényi részek, amelyek a 20089991 vámtarifaalszám alá tartozó termékek közül 5 %-nál több tömegszázaléknyi keményítőt tartalmaznak, ésA 20089999 vámtarifaalszám alá tartozó szőlőlevelek, komlóhajtások, és egyéb ehető növényi részekAz ex20089259, az ex20089278, az ex20089293, illetve az ex20089298 vámtarifaalszám alá tartozó, egyéb módon elkészített vagy tartósított banánkeverékAz ex20089949, az ex20089968, illetve az ex20089999 vámtarifaalszám alá tartozó, egyéb módon elkészített vagy tartósított banán |
ex2009 | Gyümölcslevek (kivéve a 200960 vámtarifa-alszám alá tartozó szőlőlevet és szőlőmustot és a 200980 vámtarifaalszám alá tartozó banánlevet) valamint zöldséglevek, erjesztés nélkül, melyek hozzáadott alkoholt nem tartalmaznak, akár tartalmaznak hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőszert, akár nem. |
(3) Szükség esetén a (2) bekezdésben említett termékek gazdasági évét a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell rögzíteni.
I. CÍM
Támogatási rendszer
2. cikk
(1) A termelési támogatás rendszere az I. mellékletben felsorolt, a Közösségben betakarított gyümölcsökből és zöldségekből előállított termékekre alkalmazandó.
(2) A termelési támogatást olyan feldolgozóknak adják, akik a 2200/96/EK rendelet alapján elismert vagy előzetesen elismert termelői szervezetek, illetve a feldolgozók között megkötött szerződésekben megszabott minimumárat kifizették a termelőknek a nyersanyagért.
Az ennek a rendeletnek az alkalmazását követő öt gazdasági évben azonban a termelési támogatásra jogosító mennyiség egymást követő években 75, 65, 55, 40, illetve 25 százalékát meg nem haladó mennyiségére még szerződést köthetnek feldolgozók és egyéni termelők is.
A termelői szervezetek ennek a cikknek az előnyeit kiterjesztik azokra a piaci szereplőkre is, akik a 2200/96/EK rendeletben előírt egyik közös struktúrának sem tagjai, amennyiben vállalják, hogy az I. mellékletben felsorolt termékek előállítására szánt termelésük teljes egészét ezeken a társulásokon keresztül értékesítik, és hozzájárulást fizetnek az illető szervezet által fenntartott rendszer általános irányítási költségeinek fedezésére.
A szerződéseket a gazdasági év kezdetét megelőzően kell aláírni.
3. cikk
(1) A termelőknek fizetendő minimumárat az alábbiak alapján kell kiszámítani:
a) az előző gazdasági év során érvényes minimumár;
b) a piaci árak mozgásai a gyümölcs- és zöldségágazatban;
c) a különböző felhasználási célokra szánt alapvető friss termékek rendes piaci értékesítésének biztosítására vonatkozó igény, beleértve a feldolgozóiparnak történő szállítást is.
(2) A minimumárakat a gazdasági évek megkezdését megelőzően kell rögzíteni.
(3) A minimumárakat és az ebben a cikkben foglaltak alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a 29. cikkben előírt eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
4. cikk
(1) A termelési támogatás nem haladhatja meg a termelőnek a Közösségben kifizetett minimumár és a nyersanyagnak a főbb termelő és exportáló harmadik országokban érvényes ára közti különbséget.
(2) A termelési támogatás mértékét úgy kell rögzíteni, hogy lehetővé tegye a Közösségben termelt terméknek az értékesítését az (1) bekezdésben foglalt korlátokon belül. A támogatási összeg megállapításakor különösen a következőket kell figyelembe venni, az 5. cikk sérelme nélkül:
a) a nyersanyag Közösségben érvényes ára és a legfontosabb versenytársnak minősülő harmadik országokban érvényes ára közti különbség;
b) amennyiben alkalmazható, a (10) bekezdésben rendelkezett csökkentést megelőzően az előző gazdasági évre számított vagy rögzített támogatás mértéke; és
c) ha egy termék Közösségben való termelése a piac jelentős részét teszi ki, a külkereskedelemben és a külkereskedelmi árak alakulásában megfigyelhető tendenciák, amennyiben ez utóbbi a támogatási összeg csökkenését vonja maga után.
(3) A termelési támogatást a feldolgozott termék nettó tömege alapján kell rögzíteni. A felhasznált nyersanyag és a feldolgozott termék nettó tömege közötti összefüggést kifejező együtthatót szabványosított alapon kell meghatározni. A tapasztalat függvényében ezeket az együtthatókat rendszeresen módosítják.
(4) A termelési támogatást a feldolgozók számára csak olyan feldolgozott termékekre szabad engedélyezni, amelyek:
a) a Közösség területén betakarított nyersanyagokból készültek, és amelyekért a kérelmező legalább a 3. cikkben említett minimumárat kifizette;
b) megfelelnek a minőségi minimumkövetelményeknek.
(5) A főbb versenytársnak minősülő harmadik országokban érvényes nyersanyagárakat főleg a gazdaságokból közvetlenül felvásárolt, feldolgozásra szánt hasonló minőségű friss termékekért ténylegesen kifizetett árak alapján kell meghatározni, az illető harmadik országok által exportált késztermékek mennyisége alapján súlyozva.
(6) Olyan termékek esetén, ahol a Közösségen belüli termelés teszi ki a közösségi fogyasztói piac termékeinek legalább 50 %-át, az ártendenciák és az import- és exportmennyiségek alakulását a gazdasági év kezdetét megelőző naptári év adatait az előző naptári év adataival összevetve kell megbecsülni.
(7) Paradicsomból készített termékek esetén a termelési támogatást az alábbiakra kell kiszámítani:
a) a 200290 KN-kód alá tartozó paradicsomsűrítmény;
b) a 200210 KN-kód alá tartozó, a San Marzano vagy egyéb hasonló fajtából készített egész hámozott paradicsom;
c) a 200210 KN-kód alá tartozó, a Roma vagy egyéb hasonló fajtából készített egész hámozott paradicsom;
d) a 200950 KN-kód alá tartozó paradicsomlé.
(8) A paradicsomból készített egyéb termékek termelési támogatását attól függően, hogy melyik vonatkozik rá, vagy a paradicsomsűrítményre kiszámított termelési támogatás összegéből kell származtatni, figyelembe véve különösképpen a termék szárazanyag-tartalmát, vagy pedig a Roma vagy hasonló fajtákból nyert, egész, hámozott paradicsomra kiszámított termelési támogatásból, figyelembe véve különösképpen a termék kereskedelmi jellemzőit.
(9) A Közösség minden gazdasági év megkezdése előtt a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően rögzíti a termelési támogatás összegét. A (3) bekezdésben említett együtthatókat, a minőségi minimumkövetelményt, valamint az ebben a cikkben foglaltak alkalmazására vonatkozó további részletes szabályokat szintén ennek az eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(10) A paradicsomból készített termékeknél az egyes gazdasági évekre vonatkozó összes kiadás nem haladhatja meg azt az összeget, amelyet akkor értek volna el, ha az összes francia és portugál sűrítmény kvótáját az 1997/1998-as gazdasági évre a következőképpen állapították volna meg:
Franciaország : 224323 tonna
Portugália : 670451 tonna
E célból a (9) bekezdésnek megfelelően a termelési támogatás paradicsomsűrítményekre és azok származékos termékeire rögzített összegét 5,37 %-kal kell csökkenteni. A gazdasági évet követően kiegészítést lehet adni, ha a francia és portugál kvótában jelentkező emelkedés nincs teljes mértékben kihasználva.
5. cikk
(1) Az alábbiakban felsorolt termékekkel kapcsolatosan minden gazdasági évre az egész Közösség területére kiterjedő garanciaküszöb bevezetésére kerül sor. A garanciaküszöb átlépése esetén a termelési támogatás mértékét csökkenteni kell. A garanciaküszöb az alábbiak szerint alakul:
a) cukrozott lében (szirup) és/vagy természetes gyümölcslében eltett őszibarack tekintetében 582000 tonna nettó tömeg;
b) cukrozott lében (szirup) és/vagy természetes gyümölcslében eltett Vilmos és Rocha fajtájú körte tekintetében 102805 tonna nettó tömeg;
(2) Azt a mennyiséget, amennyivel a fent említett küszöb átlépése megtörtént, annak a gazdasági évnek a megkezdése előtti három gazdasági évben termelt átlagos mennyiségek alapján kell kiszámítani, amelyre a termelési támogatás összegét meg akarják állapítani. A garanciaküszöb átlépésekor a termelési támogatás összegét a garanciaküszöb feletti termelés mennyiségével arányosan kell csökkenteni.
6. cikk
(1) Ez a cikk olyan kvótarendszert vezet be, amely a paradicsomból készült termékek termelési támogatására vonatkozik. A termelési támogatást 6836262 tonna friss paradicsomnak megfelelő feldolgozott termékmennyiségre kell korlátozni.
(2) Az (1) bekezdésben említett feldolgozott termékek mennyiségét ötévente három külön termékcsoport között kell felosztani, nevezetesen a paradicsomsűrítmény, a hámozott, egész konzervparadicsom és az egyéb termékek csoportjára, annak alapján, hogy a felosztás gazdasági évét megelőző öt gazdasági évben a különböző csoportokban mennyi volt a minimumár követelményeinek megfelelő átlagos termékmennyiség.
Az 1997/1998 gazdasági évre és az azt követő négy gazdasági évre vonatkozó első felosztás azonban a következő lesz:
- paradicsomsűrítmény: 4585253 tonna,
- hámozott, egész konzervparadicsom: 1336119 tonna,
- egyéb termékek: 914890 tonna.
(3) Az egyes termékcsoportokra a (2) bekezdésnek megfelelően meghatározott friss paradicsom mennyiségét a tagállamok között évente aszerint osztják szét, hogy a felosztás gazdasági évét megelőző három gazdasági évben mekkora volt a minimumár követelményeinek megfelelő átlagos termelésük.
Az 1997/1998-as és 1998/1999-es gazdasági évekre vonatkozóan azonban a felosztást ennek a rendeletnek a III. melléklete tartalmazza.
Az 1999/2000-es gazdasági évre vonatkozó felosztás alapja az lesz, hogy 1997/1998-as és 1998/1999-es gazdasági évek során mennyi volt a minimumár követelményeinek megfelelő átlagos termékmennyiség.
Az 1999/2000 gazdasági évtől kezdve az ebben a bekezdésben foglaltak szerint végzett semmilyen felosztás nem eredményezhet 10 %-nál nagyobb eltérést tagállamonként és termékcsoportonként az egyik gazdasági évről a következőre. Ha a (2) bekezdés szerinti elosztást hajtják végre, annak százalékos arányát az előző gazdasági évben érvényes mennyiségek alapján kell kiszámítani, és termékcsoportonként az adott elosztásból eredő együtthatóval kell beállítani.
(4) A tagállamok a nekik előirányzott mennyiségeket a saját területükön működő feldolgozó vállalkozások között aszerint osztják szét, hogy azoknak a felosztás gazdasági évét megelőző három gazdasági évben mekkora volt a minimumár követelményeinek megfelelő átlagos termelése, kivéve az 1996/1997-es gazdasági évet, amelyet nem szabad figyelembe venni.
Az első három felosztás alkalmával azonban az 1997/1998-as, 1998/1999-es és 1999/2000-es gazdasági években az 1993/1994-es, 1994/1995-ös és 1995/1996-os gazdasági évekre vonatkozóan figyelembe veendő mennyiségek az ezekben az években ténylegesen megtermelt mennyiségek lesznek.
(5) Az 1999/2000-es gazdasági évtől kezdve a (2) és (3) bekezdésben említett felosztást a 29. cikkben megállapított eljárásrend szerint kell végrehajtani. Az ennek a cikknek az alkalmazására hozott részletes szabályokat is ezen eljárásrend alapján kell elfogadni. Ezeknek főként olyan szabályokat kell tartalmazniuk, amelyek a három évnél nem régebben működő vállalkozásokra, új vállalkozásokra és vállalkozások egyesüléséből, átruházásából eredő cégekre vonatkoznak.
7. cikk
(1) Termelési támogatást kell adni olyan szőlő művelésére, amelynek a terméséből malaga és Moscatel típusú szárított szőlőt, valamint mazsolát szándékoznak készíteni.
A támogatást az e célra használt területek betakarított hektárja után kell megállapítani, az érintett területen hektáronként termelt átlagos hozam után. Ezen túlmenően a támogatást úgy kell megállapítani, hogy figyelembe vegye az alábbi tényezőket:
a) a hagyományosan ilyen termény előállítására használt területek fenntartásának igénye;
b) az ilyen szárított szőlő számára rendelkezésre álló értékesítési lehetőségek.
A támogatás mennyiségét a szőlő fajtája szerint és egyéb, a hozamot érintő tényezők alapján differenciálni lehet.
(2) Minden gazdasági évre garantált legnagyobb közösségi területet kell bevezetni, amelynek nagysága megegyezik a Közösségen belül az 1987/1988-as, 1988/1989-es és 1989/1990-es gazdasági években, az (1) bekezdésben említett termények termelésére használt területek átlagos nagyságával. Ha a szárított szőlő előállítására használt területek nagysága meghaladja a Közösségre megállapított területi maximumot, a támogatás összegét a következő gazdasági évre a területi maximum túllépésének arányában kell csökkenteni.
(3) A támogatást akkor kell engedélyezni, amikor a területről a termény betakarítása megtörtént, és a termékeket feldolgozás céljára megszárították.
(4) Az olyan termelők, akik szőlőiket a filoxéra leküzdése érdekében újratelepítik, de a betegség elleni szerkezetváltási intézkedésekért az EMOGA Orientációs Részlegétől járó támogatást nem kapnak, három gazdasági éven keresztül jogosultak az (1) bekezdésben említett támogatási összeg és a fent említett szerkezetváltási intézkedések alapján megítélt támogatásra. Ilyen esetekben a (3) bekezdés nem alkalmazandó.
(5) Minden gazdasági év kezdetét megelőzően a Bizottság a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően állapítja meg a támogatás összegét. Az ennek a cikknek az alkalmazására hozott részletes szabályokat szintén ezen eljárásrend alapján állapítja meg, és meghatározza, hogy a garantált legnagyobb területet milyen mértékben lépték túl, és ennek következtében milyen mértékben kell a támogatás összegét csökkenteni.
8. cikk
A 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően közös előírásokat lehet bevezetni a 7. cikk (1) bekezdésében felsorolt, valamint az I. mellékletben foglalt termékekre, amelyeket akár a Közösségben történő fogyasztásra vagy harmadik országokba való kivitelre szánnak.
9. cikk
(1) A gazdasági év utolsó két hónapjában a tagállamok által jóváhagyott, a továbbiakban "raktározási ügynökség" néven említett ügynökségek felvásárolhatják az adott gazdasági évben a Közösségben termelt malagaszőlőt, mazsolát és szárított fügét, feltéve hogy a termékek megfelelnek a meghatározandó minőségi követelményeknek.
A (2) bekezdés értelmében felvásárolt malagaszőlő és mazsola mennyisége nem haladhatja meg a 27370 tonnát.
(2) A felvásárlási ár, amelyen a raktározási ügynökségek az (1) bekezdésben említett termékeket felvásárolják, az alábbiak szerinti alakul;
a) szárított füge esetében a legalacsonyabb minőségi osztály minimumáránál 5 %-kal kevesebb;
b) malagaszőlő és mazsola esetében az 1994/1995-ös gazdasági évben érvényes, a 13. cikkben említett legalacsonyabb behozatali árakban bekövetkezett változásokhoz, illetve 2000-től kezdve a világpiaci árakhoz igazított felvásárlási ár.
(3) A raktározási ügynökségek a felvásárolt termékeket olyan feltételek mellett értékesítik, amelyek nem veszélyeztetik a piac egyensúlyát, és amelyek biztosítják az eladásra kínált termékekhez való egyenlő hozzáférés esélyét, valamint a vevőkkel történő egyenlő bánásmódot.
Ha a termékeket rendes feltételek mellett nem lehet értékesíteni, úgy különleges intézkedések bevezetésére kerülhet sor. Ilyen esetben különleges biztosíték követelhető meg annak biztosítására, hogy a vállalt kötelezettségeknek eleget legyenek, különösen azoknak, amelyek a termék rendeltetési helyével vannak kapcsolatban. Ha a vállalt kötelezettségek teljesítése teljesen elmarad, vagy csak részlegesen kerül rá sor, a biztosíték teljes összege vagy egy része elvész.
(4) A raktározási támogatást a raktározási ügynökségeknek a felvásárolt termékek mennyisége, valamint a raktározás tényleges időtartama után ítélik meg. A támogatás azonban tovább nem ítélhető meg a termék felvásárlásának gazdasági éve végétől számított tizennyolcadik hónap leteltével.
(5) A raktározási ügynökségeknek pénzbeli térítést ítélnek meg az általuk felvásárolt termékek vételára és eladási ára közötti különbségre. Ezt a térítést a felvásárlási és eladási ár különbözetéből származó nyereség mértékével csökkentik.
(6) Az (1) bekezdés alkalmazásában a tagállamok olyan raktározási ügynökségek működését hagyják jóvá, amelyek megfelelő garanciákkal rendelkeznek mind arra vonatkozóan, hogy a termékeket kielégítő technikai feltételek mellett tudják tárolni, mind pedig abban a tekintetben, hogy a felvásárolt termékekkel megfelelően tudnak gazdálkodni.
Ezektől az ügynökségektől különösen azt kell megkövetelni, hogy a felvásárolt termékeket külön helyiségekben tárolják, és külön könyvelést vezessenek róluk.
(7) Az (1) bekezdés alapján felvásárolt termékek értékesítését pályázati kiírás megszervezésével vagy előre meghatározott áron kell végezni.
A beadott pályázatokat csak akkor szabad figyelembe venni, ha melléjük biztosítékot is letétbe helyeztek.
(8) A (2) bekezdésben említett felvásárlási ár kialakítását, valamint e cikk rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályokat, különös tekintettel a raktározási támogatásra és a pénzbeli térítésre, valamint a raktározási ügynökségek által végzett felvásárlás és értékesítés szabályait érintő intézkedésekre vonatkozóan, a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
10. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében foglalt azon termékek támogatására és versenyképességük javítására, amelyek helyi vagy regionális szinten komoly gazdasági vagy ökológiai jelentőséggel bírnak, és egyben különösen erős nemzetközi versenynek vannak kitéve, különleges intézkedéseket lehet bevezetni a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően.
Az ilyen intézkedéseknek főként az alábbiakat kell tartalmazniuk:
a) olyan lépéseket, amelyek a betakarított termékeket alkalmasabbá teszik a feldolgozásra, és jellegzetességeiket a feldolgozóipar követelményeihez igazítják;
b) olyan lépéseket, amelyek tökéletesítik az új feldolgozási módszerek és eljárások tudományos és műszaki vonatkozásait, a feldolgozott termékek minőségének javítása és/vagy termelési költségeinek csökkentése érdekében;
c) új termékek kifejlesztését és/vagy a feldolgozott termékek újfajta felhasználását célzó lépéseket;
d) gazdasági és piackutatási tanulmányok végzését;
e) olyan lépéseket, amelyek az érintett termékek fogyasztását és felhasználását segítik elő.
(2) Az (1) bekezdésben előírt intézkedéseket a 2200/96/EK rendelet által elismert termelői szervezetek vagy azok társulásai végzik azokkal a szervezetekkel karöltve, amelyek az érintett ágazatban előállított termékek feldolgozásában és/vagy forgalmazásában érdekelteket képviselik.
(3) Ennek a cikknek az értelmében, az (1) bekezdésben említett, a versenyképesség javítását célzó intézkedések bevezetésének megkönnyítésére, a spárga esetében legfeljebb 9000 hektár erejéig az intézkedések bevezetését követő első három évben hektáronkénti 500 ECU átalánydíjas támogatást kell engedélyezni.
(4) Ennek a cikknek a rendelkezéseihez, különösen az ebben a cikkben rendelkezett intézkedéseknek, egyrészt a 2200/96/EK rendelet 17. cikkében elfogadott intézkedésekkel, másrészt a 4256/88/EGK rendelet [6] 2., 5. valamint 8. cikkének értelmében finanszírozott intézkedésekkel való kompatibilitás és egymás kölcsönös kiegészítése érdekében a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően, részletes alkalmazási szabályokkal kell hozni.
II. CÍM
Kereskedelem harmadik országokkal
11. cikk
(1) A Közösségbe történő behozatal, illetve az onnan történő kivitel bármely, az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt termék esetében behozatali vagy kiviteli engedély bemutatásának feltételéhez lehet kötött.
A tagállamoknak az engedélyeket a 15., 16., 17. valamint 18. cikk alkalmazására hozott intézkedések sérelme nélkül bármely kérelmezőnek meg kell adniuk azok Közösségen belüli székhelyétől függetlenül.
Az engedély az egész Közösségen belül érvényes. Az ilyen engedélyek kiadása biztosíték letétbe helyezéséhez lehet kötött, ami azt garantálja, hogy a termékeket az engedély érvényességének időtartama alatt exportálják, illetve importálják; a vis maior eseteit kivéve a biztosíték részben vagy egészben elvész, ha a behozatal, illetve a kivitel nem vagy csak részben valósul meg az adott időszak alatt.
(2) A behozatali és kiviteli engedély érvényességi idejét és egyéb, e cikk alkalmazását meghatározó részletes szabályokat a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
12. cikk
(1) Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt termékekre a közös vámtarifában meghatározott vámtételek alkalmazandók.
(2) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
13. cikk
(1) A II. mellékletben felsorolt termékekre az 1997/1998-as, 1998/1999-es és 1999/2000-es gazdasági évekre minimális importárat kell rögzíteni. A minimális importár meghatározásakor különösen az alábbiakra kell tekintettel lenni:
- a Közösségbe való behozatalkor a határra szállított ár,
- a világpiacon elérhető árak,
- a közösségi belső piacon fennálló helyzet, és
- a harmadik országokkal folytatott kereskedelemben megfigyelhető tendenciák.
Ha a minimális importárat nem veszik figyelembe, a vámon kívül egy kiegyenlítő díjtétel alkalmazására kerül sor, amelynek alapja a főbb beszállító harmadik országok árai.
(2) A szárított szőlőre vonatkozó minimális importárat a gazdasági év megkezdése előtt kell meghatározni.
A mazsolára és egyéb szárított szőlőfajtákra minimális importárat kell megállapítani. Az árat mindkét termékcsoport esetében azonnali csomagolás mellett egy meghatározandó nettó tömegre, valamint az ezt a nettó tömeget meghaladó, szintén azonnal csomagolt termékekre lehet megadni.
(3) A feldolgozott cseresznyére és meggyre vonatkozó minimális importárat a gazdasági év megkezdése előtt kell meghatározni. A termékek árát azonnali csomagolás mellett egy meghatározott nettó tömegre lehet megadni.
(4) A szárított szőlőre figyelembe veendő minimális importár a behozatal napján érvényes ár. Az alkalmazandó kiegyenlítő vám díjtétele, amennyiben van, szintén az ezen a napon érvényes összeg.
(5) A feldolgozott cseresznyére és meggyre vonatkozó minimális importár a szabad forgalomba bocsátásra való átvétel napján érvényes ár.
(6) A szárított szőlőre alkalmazott kiegyenlítő vám díjtételét az importárak skálájának figyelembevételével kell megállapítani. A minimális importár és az árskála egyes lépcsői közti különbség:
- a minimumár 1 %-a az első lépcsőre,
- a minimumár 3, 6 illetve 9 %-a a második, harmadik valamint negyedik lépcsőre.
A skála ötödik lépcsőjének minden olyan esetet le kell fednie, ahol a behozatali ár kisebb, mint a negyedik lépcsőben alkalmazott ár.
A szárított szőlőre alkalmazott kiegyenlítő díjtétel nem haladhatja meg a minimumár és a legreprezentatívabb nem tagországok által a világpiacon jelentősebb mennyiségekre alkalmazott legkedvezőbb árak alapján meghatározott összeg különbségét.
(7) Ha a feldolgozott cseresznye és meggy behozatali ára kisebb, mint a rájuk vonatkozó minimumár, a két ár közti különbséggel azonos kiegyenlítő vámtétel kiszabására kerül sor.
(8) A minimális importár, a kiegyenlítő díjtétel összegét és az e rendelet alkalmazását meghatározó részletes szabályok egyéb rendelkezéseit a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
14. cikk
(1) Annak érdekében, hogy a Közösség piacán belül bizonyos, az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő termékek behozatalából eredő kedvezőtlen hatásokat meg lehessen előzni, illetve azok ellen lehessen hatni, egy vagy több ilyen terméknek az importját a közös vámtarifa szerint meghatározott vámtételen túl további kiegészítő importvámmal is sújthatják, amennyiben a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulójának keretében hozott mezőgazdasági megállapodás [7] 5. cikkében foglalt feltételek teljesülnek, kivéve azt az esetet, amikor a behozatal valószínűleg nem jár a Közösség piacának megzavarásával, illetőleg a hatások aránytalanok a szándékolt célkitűzéshez képest.
(2) A Közösség, a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója során előterjesztett ajánlatnak megfelelően bejelenti a Kereskedelmi Világszervezetnél azokat a jelzőárakat, amelyek a kiegészítő vámtétel kiszabását kiváltják.
Azokat a jelzőmennyiségeket, amelyeket meg kell haladni a kiegészítő vámtétel kiszabásának kiváltásához, különösen azt az évet megelőző három év során a Közösség területére behozott áruk alapján határozzák meg, amelyben az (1) bekezdésben említett kedvezőtlen hatások fellépnek vagy várható, hogy fellépnek.
(3) A kiegészítő vámtétel kiszabásához figyelembe veendő importárakat az érintett szállítmány CIF-importárainak alapján határozzák meg.
Ebből a célból a CIF-importárakat a kérdéses terméknek a világpiacon vagy a Közösség importpiacán érvényes reprezentatív ára alapján hitelesítik.
(4) E rendelet alkalmazásának részletes szabályait a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni. Ezeknek a részletes szabályoknak különösen az alábbiakra kell kitérniük:
a) azokra a termékekre, amelyekre kiegészítő importvámot szabnak ki az ennek a cikknek az (1) bekezdésében említett mezőgazdasági megállapodás 5. cikke értelmében;
b) az (1) bekezdés alkalmazásához a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke értelmében szükséges egyéb szempontokra.
15. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt termékekre a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulójának keretében hozott megállapodások eredményeként vámkontingenseket kell megnyitni és alkalmazni a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően elfogadott részletes szabályok szerint.
(2) A kontingenseket az alábbiakban ismertetett módszerek valamelyikével vagy azok kombinációjának alkalmazásával kell működtetni:
a) a kérelmek letétbe helyezésének időrendi sorrendjén alapuló módszer (az első érkezőt szolgálják ki először);
b) a kontingenseknek a kérelmek letétbe helyezésekor igényelt mennyiségek arányában történő szétosztása (az "egyidejű megvizsgálás" módszerének alkalmazása);
c) a hagyományos kereskedelmi forgalmat szem előtt tartó módszer (a "régiek/újak" módszerének használata).
Egyéb megfelelő módszer is elfogadható. A módszerek azonban nem tehetnek különbséget az érintett piaci szereplők között.
(3) Az elfogadott működtetési módszernek szükség esetén figyelembe kell vennie a Közösség piacának ellátási szükségleteit, és a belső piac egyensúlya megőrzésének szükségességét, ugyanakkor azonban a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulójának keretében hozott megállapodások eredményeként létrejött jogok sérelme nélkül fel kell használnia a múltban az (1) bekezdésben említett kontingenseknek megfelelő kvótákra alkalmazott módszerek tanulságait.
(4) Az (1) bekezdésben említett részletes szabályok rendelkeznek az éves kontingensről, amelyet éves szinten megfelelő szakaszokra bont, meghatározza az alkalmazni kívánt működtetési módszert, és ahol szükséges, az alábbiakat tartalmazza:
a) a termék jellegét, származási helyét és eredetét szavatoló garanciákat;
b) az a) pontban említett garanciák hitelességének ellenőrzésére szolgáló dokumentum elismerését; valamint
c) azokat a feltételeket, amelyek mellett a behozatali engedélyeket kiadják és azok érvényességének idejét.
16. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt termékekben felhasznált:
a) az 1. cikk (2) bekezdésében említett, gazdaságilag jelentős mennyiségű, hozzáadott cukor nélküli termékek;
b) - a 1701 KN-kód hatálya alá tartozó fehér- és nyerscukor:
- a 17023051, 17023059, 17023091, 17023099 valamint 17024090 KN-kódok hatálya alá tartozó szőlőcukor és szőlőcukor szirup,
- a 17023010, 17024010, 17026010, valamint 17029030 KN-kódok hatálya alá tartozó izoglükóz, és
- az 17029099 KN-kód hatálya alá tartozó cukorrépa- és cukornád-szirup
exportjának lehetővé tétele érdekében,
az e termékek nemzetközi kereskedelemben alkalmazott árai alapján, és a Szerződés 228. cikkével összhangban kötött megállapodások eredményeként létrejött korlátokon belül, az ezen árak, valamint a Közösségben érvényes árak közötti különbségeket export-visszatérítés útján lehet fedezni.
(2) Azoknak a mennyiségeknek a felosztásához, amelyeket export-visszatérítéssel lehet kivinni, olyan módszert kell alkalmazni, amely:
a) a termék jellegéhez és a szóban forgó piacon uralkodó helyzethez a leginkább illik, lehetővé teszi a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb felhasználását, és kellő módon figyelembe veszi a Közösségi export szerkezetét és hatékonyságát, anélkül, hogy megkülönböztetést alkalmazna a nagy és kis piaci szereplők között;
b) a piaci szereplők számára adminisztratív tekintetben a legkevésbé terhes, de egyúttal figyelembe veszi az adminisztratív követelményeket is;
c) semmilyen tekintetben nem tesz különbséget az érintett piaci szereplők között.
(3) Az export-visszatérítés az egész Közösségen belül mindenütt egyforma.
Ha a nemzetközi kereskedelmi helyzet vagy bizonyos piacok különleges követelményei szükségessé teszik, egy adott termékre kapott export-visszatérítés összege a termék rendeletetési helye szerint változhat.
Az export-visszatérítést a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell meghatározni. Az export-visszatérítéseket rendszeres időközönként kell megállapítani.
A rendszeres időközönként megállapított export-visszatérítéseket szükség esetén valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság módosíthatja.
(4) Az export-visszatérítéseket csak kérelem alapján, és a vonatkozó kiviteli engedély bemutatása után adják meg.
(5) Az alkalmazott export-visszatérítés összege a kiviteli engedély iránti kérelem beadásának napján érvényes visszatérítési összeg lesz, differenciált visszatérítés esetén az ugyanazon a napon:
a) a kiviteli engedélyben jelzett rendeltetési helyre; vagy
b) a tényleges rendeltetési helyre érvényes összeg, ha az különbözik a kiviteli engedélyen jelzett rendeltetési helytől. Ebben az esetben az alkalmazandó visszatérítési összeg nem haladhatja meg a kiviteli engedélyen megjelölt rendeltetési hely esetén alkalmazandó összeget.
Az ebben a bekezdésben előírt rugalmassággal való visszaélések elkerülésére megfelelő intézkedéseket lehet tenni.
(6) A (4) és (5) bekezdés érvényessége feladható olyan termékek esetében, amelyekre élelmiszersegély-műveletek következtében fizetnek export-visszatérítést a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően.
(7) A Szerződés 228. cikkének megfelelően kötött megállapodások eredményeként létrejött mennyiségi korlátok betartását a kiviteli bizonylatok alapján az azokban meghatározott hivatkozási időszakok lejártáig az érintett termékek vonatkozásában kell biztosítani. A többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulójának keretében hozott megállapodások eredményeként létrejött kötelezettségek betartásával kapcsolatosan a referencia-időszak lejárta nem érinti a kiviteli engedélyek érvényességét.
(8) E rendelet alkalmazásának részletes szabályait, beleértve a ki nem osztott vagy fel nem használt kivihető mennyiségek újrafelosztását, a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
17. cikk
(1) Ez a cikk a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett export-visszatérítésre vonatkozik.
(2) A következőkre kell tekintettel lenni az export-visszatérítés meghatározásakor:
a) a jelenlegi helyzet és a jövőbeni tendenciák az alábbi tényezők vonatkozásában:
- a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek ára és rendelkezésre állása a Közösség piacán,
- a nemzetközi kereskedelem irányadó árai;
b) a Közösség piacáról a kikötőkig, illetve a Közösségből való kivitel egyéb pontjaiig terjedő minimális piacraviteli és szállítási költségek, valamint a rendeltetési országokba történő szállítás költségei;
c) a javasolt kivitel gazdasági vonatkozásai;
d) a Szerződés 228. cikkének megfelelően kötött megállapodások eredményeként létrejött korlátok.
(3) A 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett termékekre a Közösség piacán érvényes árak meghatározásakor figyelembe kell venni azokat az uralkodó árakat, amelyek a kivitel szempontjából a legkedvezőbbek.
A nemzetközi kereskedelemben érvényes árak meghatározásakor a következőkre kell tekintettel lenni:
a) a harmadik országok piacain érvényes uralkodó árak;
b) a harmadik országokból való behozatalra vonatkozóan a rendeltetési helyként szereplő harmadik országban érvényes legkedvezőbb árak;
c) az exportáló harmadik országban feljegyzett termelői árak;
d) a Közösség határain érvényes kínálati árak.
(4) Az export-visszatérítés alapja az alábbiak igazolása:
- a termék kivitele a Közösségből megtörtént,
- a termékek a Közösségből származnak, és
- differenciált export-visszatérítés esetén a termékek ténylegesen elérték a kiviteli engedélyen szereplő rendeltetési helyüket vagy olyan másik rendeltetési helyet, amelyre az export-visszatérítést megállapították, a 16. cikk (5) bekezdésének b) pontjának sérelme nélkül. Mindazonáltal kivételek tehetők ez alól a szabály alól a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően akkor, ha olyan feltételeket szabnak, amelyek ezzel egyenértékű garanciát jelentenek.
(5) E rendelet alkalmazásának részletes szabályait a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
18. cikk
(1) Ezt a cikket a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett export-visszatérítésre kell alkalmazni.
(2) Az export-visszatérítés összege:
- nyerscukor, fehér cukor, valamint cukorrépa- és cukornádszirup esetében az ilyen termékek feldolgozatlan állapotára vonatkozóan, a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 1981. június 30-i 1785/81/EGK tanácsi rendelet [8] 17. cikke értelmében, valamint ennek végrehajtási rendelkezései szerint megállapított export-visszatérítés összegével lesz azonos,
- izoglükóz esetében az ilyen termékek feldolgozatlan állapotára vonatkozóan, az 1785/81/EGK rendelet 17. cikke értelmében, valamint ennek végrehajtási rendelkezései szerint megállapított export-visszatérítés összegével lesz azonos,
- szőlőcukor valamint szőlőcukorszirup esetében az egyes ilyen termékek feldolgozatlan állapotára vonatkozóan, a gabona piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 1766/92/EGK tanácsi rendelet [9] 13. cikke értelmében, valamint ennek végrehajtási rendelkezései szerint megállapított export-visszatérítés összegével lesz azonos.
(3) Ahhoz, hogy az export-visszatérítésből részesülhessenek, a feldolgozott termékeket a kivitelkor a kérelmező nyilatkozatának kell kísérnie, amelyben nyilatkozik arról, hogy a gyártási folyamat során mekkora mennyiségű nyers- és fehércukrot, cukorrépa- és cukornádszirupot, izoglükózt, szőlőcukrot, illetve szőlőcukorszirupot használt fel.
Az első pontban említett nyilatkozat pontosságát az érintett tagállam illetékes hatóságai ellenőrzik.
(4) Amennyiben az export-visszatérítés nem elegendő ahhoz, hogy az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt termékeket exportálni lehessen, ezekre a termékekre a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szabályozott rendelkezések helyett a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott rendelkezések lesznek mérvadóak.
(5) Az export-visszatérítést azokra az árukra kell megadni, amelyek:
a) a Közösség területéről származnak;
b) harmadik országból származnak, és a 12. cikkben említett importvámokat megfizették rájuk, feltéve hogy az exportőr bizonyítja, hogy:
- a kivinni szándékozott áru és a korábban behozott termék egy és ugyanaz, valamint
- az importvámot behozatalkor beszedték.
A b) pont által érintett esetekben az egyes termékekre vonatkozó export-visszatérítés egyenlő a behozatalkor megfizetett vámmal akkor, ha ez utóbbi alacsonyabb, mint a vonatkozó export-visszatérítés; amennyiben a behozatalkor beszedett vámtétel összege nagyobb, mint az export-visszatérítés, ez utóbbit kell alkalmazni.
(6) Az export-visszatérítést annak bizonyítását követően lehet kifizetni, hogy:
- a termékek az (5) bekezdésben foglalt két feltétel valamelyikét kielégítik,
- a termékeket kivitték a Közösség területéről, és
- differenciált export-visszatérítés esetén a termékek ténylegesen elérték a kiviteli engedélyen szereplő rendeltetési helyüket vagy olyan másik rendeltetési helyet, amelyre az export-visszatérítést megállapították, a 16. cikk (5) bekezdésének b) pontjának sérelme nélkül. Mindazonáltal kivételek tehetők ez alól a szabály alól a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően akkor, ha olyan feltételeket szabnak, amelyek ezzel egyenértékű garanciát jelentenek.
(7) E rendelet alkalmazásának részletes szabályait a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
19. cikk
(1) Olyan mértékben, amennyire erre a gabonafélék, a cukor és a zöldség-gyümölcs közös piacszervezésének megfelelő működéséhez szükség van, a Tanács, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében rendelkezett szavazási eljárásnak megfelelően eljárva, a Bizottságtól érkező javaslat alapján, bizonyos esetekben teljes egészében vagy részben megtilthatja az aktív feldolgozás alkalmazását:
- a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett termékekkel kapcsolatban, és
- az 1. cikk (2) bekezdésben felsorolt termékek gyártására szánt gyümölcs és zöldség tekintetében.
(2) Mindazonáltal az (1) bekezdéstől való eltérésként, amennyiben az (1) bekezdésben említett helyzet rendkívüli sürgősséggel áll elő és a Közösség piacán zavar keletkezik, illetve fennáll a lehetősége, hogy zavar keletkezzen az aktív feldolgozás eredményeként, a Bizottság a tagállamok kérésére vagy saját kezdeményezésére meghozza a szükséges lépéseket, és a Tanácsot valamint a tagállamokat ezekről a lépésekről, amelyek hat hónapnál hosszabb ideig nem lehetnek érvényben és azonnal alkalmazandók, értesíti. Amennyiben a Bizottság valamely tagállamtól kérést kap, ezzel kapcsolatos döntését a kérés kézhezvételét követő három héten belül meghozza.
(3) A Bizottság döntését az értesítéstől számított egy héten belül bármely tagállam a Tanács elé utalhatja. A Tanács minősített többségi szavazással megerősítheti, módosíthatja, vagy hatályon kívül helyezheti a Bizottság döntését. Amennyiben a Tanács három hónapon belül nem hoz döntést, a Bizottság döntését hatályon kívül helyezettnek kell tekintetni.
20. cikk
(1) Abban az esetben, ha az 1785/81/EGK rendelet 20. cikke értelmében a fehércukor kivitelére kirótt díj meghaladja a 100 kilogrammonként 5 ECU-t, az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt, és legalább 35 % hozzáadott cukrot tartalmazó termékek kivitelére is kiszabható hasonló díj a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően.
(2) A kiviteli díj összegét a következők figyelembevételével kell megállapítani:
- a gyümölcsből és zöldségből készült, hozzáadott cukrot tartalmazó termék jellege,
- a kérdéses termék hozzáadott cukortartalma,
- a fehércukor árai a Közösségen belül és a világpiacon,
- a fehércukorra kiszabható exportlefölözés,
- a fent említett díj alkalmazásának gazdasági vonatkozásai.
(3) Ezen rendelet alkalmazásának részletes szabályait a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
21. cikk
(1) Az ennek a rendeletnek a hatálya alá tartozó termékek vámtarifa besorolására a kombinált nómenklatúra, valamint az ennek alkalmazására kiadott speciális szabályok vonatkoznak; az e rendelet alkalmazásából eredő vámtarifa nómenklatúrát be kell építeni a közös vámtarifába.
(2) Amennyiben ez a rendelet, illetve az ennek értelmében elfogadott egyéb előírások másképpen nem rendelkeznek, a következők tiltottak a harmadik országokkal való kereskedésben:
- bármilyen olyan illeték kirovása, amelynek vámtétellel egyenértékű hatása van,
- bármilyen mennyiségi jellegű korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés alkalmazása.
22. cikk
(1) Ha a behozatal vagy kivitel a Közösségben az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt egy vagy több termék piacán komoly zavart okoz vagy azzal fenyeget, amely a Szerződés 39. cikkében kitűzött célok elérését kockázatnak teszik ki, megfelelő intézkedéseket lehet hozni a harmadik országokkal való kereskedésre, amíg az ilyen zavar vagy a zavar veszélye meg nem szűnik.
A Tanács, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésben rendelkezett szavazási eljárásnak megfelelően eljárva, a Bizottságtól érkező javaslat alapján ennek a rendeletnek az alkalmazását meghatározó általános szabályozást fogad el, és meghatározza azokat a korlátokat, amelyeken belül a tagállamok védintézkedéseket tehetnek.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett helyzet áll elő, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére eldöntheti, hogy milyen intézkedésekre van szükség; a tagállamokat ezekről az intézkedésekről, amelyek azonnal alkalmazandóak, értesíti. Amennyiben a Bizottság valamely tagállamtól kérést kap, ezzel kapcsolatos döntését a kérés kézhezvételét követő három munkanapon belül meghozza.
(3) A Bizottság intézkedését az értesítéstől számított három munkanapon belül bármely tagállam a Tanács elé utalhatja. A Tanács haladéktalanul összeül. Minősített többségi szavazással megerősítheti, módosíthatja vagy törölheti a szóban forgó intézkedést.
(4) Ezt a cikket a Szerződés 228. cikke (2) bekezdésének értelmében megkötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségek figyelembevételével kell alkalmazni.
III. CÍM
Általános rendelkezések
23. cikk
Az 1. cikk (2) bekezdésben említett termékek előállítására és a velük való kereskedelemre a Szerződés 92., 93. és 94. cikke alkalmazandó.
24. cikk
A 2200/96/EK rendelet VI. címe (Nemzeti és közösségi ellenőrzések) alkalmazandó a Közösségben a feldolgozott zöldség-gyümölcs termékek piacára vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzésére.
25. cikk
A pénzbeli és egyéb adminisztratív szankciókat a 29. cikkben megállapított eljárásrenddel összhangban, az ágazat különleges igényeinek megfelelően, szükség szerint kell elfogadni.
26. cikk
Amennyiben intézkedésekre van szükség a régi előírásoktól az ebben a rendeletben létrehozott előírásokra való áttérés megkönnyítésére, azokat a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
27. cikk
(1) A tagállamok és a Bizottság közlik egymással az összes olyan információt, amelyek ennek a rendeletnek az alkalmazásához szükségesek. A közlendő adatokat a 29. cikkben megállapított eljárásrendnek megfelelően kell meghatározni. Az ilyen információk közlésére és terjesztésére vonatkozó részletes szabályokat szintén ugyanezen eljárásrendnek megfelelően kell elfogadni.
(2) A tagállamok által elfogadott, ennek a rendeletnek az alkalmazását szolgáló törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések bevezetését, beleértve azok bármilyen módosítását is, az elfogadásukat követő egy hónapon belül a Bizottsággal közölni kell.
(3) A tagállamok megteszik az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy szankcionálják az ebben a rendeletben foglalt előírások megsértését és megelőzzenek, illetőleg megszüntessenek minden csalást.
28. cikk
Létre kell hozni a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottságot (a továbbiakban: "a bizottság"), amely a Bizottság képviselőjének vezetésével a tagállamok képviselőiből áll.
29. cikk
(1) Amikor az ebben a cikkben megállapított eljárásrendre történik hivatkozás, az elnök az ügyet akár saját kezdeményezésére, akár valamely tagállam képviselőjének kérésére terjeszti a bizottság elé.
(2) A Bizottság képviselője a tervezett intézkedésekre vonatkozóan tervezetet nyújt be a bizottsághoz. A bizottság a tervezetről, a bizottság elnöke által az ügy sürgőssége alapján megállapított határidőn belül foglal állást. Az állásfoglalást a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésben meghatározott többséggel kell meghozni olyan esetekben, amikor a Bizottság javaslatára a Tanács által elfogadásra szánt határozatról van szó. A tagállamok képviselőinek szavazatát a bizottságon belül az abban a cikkben megállapított módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
(3) a) A Bizottság foganatosítja az intézkedéseket, amelyek azonnali hatállyal alkalmazandóak.
b) Olyan esetekben azonban, amikor az előirányzott intézkedések nem állnak összhangban a bizottság állásfoglalásával, a Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja ezekről a Tanácsot. Ebben az esetben a Bizottság az előirányzott intézkedések alkalmazását a tájékoztatástól számított legfeljebb egy hónap időtartamra elhalaszthatja.
A Tanács minősített többséggel egy hónapon belül más döntést is hozhat.
30. cikk
A bizottság bármely más kérdést is napirendre tűzhet, amelyet az elnök akár saját kezdeményezésére, akár valamely tagállam képviselőjének kérésére a bizottság elé terjeszt.
31. cikk
A 2. és 7. cikk, a 9. cikk (4) és (5) bekezdése, valamint a 10. cikk (3) bekezdése alapján felmerült költségeket a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1970. április 21-i 729/70/EGK tanácsi rendelet [10] 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a mezőgazdasági piac stabilizálását szolgáló intervenciós költségnek kell tekinteni.
32. cikk
Ezt a rendeletet úgy kell alkalmazni, hogy egyidejűleg figyelembe kell venni a Szerződés 39. és 110. cikkében foglalt célkitűzéseket is.
33. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 1997. január 1-jétől kell alkalmazni. Mindazonáltal az I. címet az érintett termékekre csak az 1997/1998-as gazdasági évtől kezdve kell alkalmazni.
(2) A következő rendeletek hatályukat vesztik attól a naptól kezdődően, amikor ennek a rendeletnek a megfelelő előírásai hatályossá válnak:
- A Tanács 1986. február 24-i 426/86/EGK rendelete a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről [11],
- a Tanács 1988. július 19-i 2245/88/EGK rendelete a szirupban és természetes gyümölcslében tartósított őszibarackra és körtére vonatkozó garanciaküszöb-rendszer bevezetéséről [12],
- a Tanács 1990. május 7-i 1206/90/EGK rendelete a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek termelési támogatási rendszerére vonatkozó általános szabályok megállapításáról [13],
- a Tanács 1993. március 17-i 668/93/EGK rendelete a feldolgozott paradicsomtermékekre adható termelési támogatás korlátozásának bevezetéséről [14].
A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mint az erre a rendeletre vonatkozó hivatkozásokat, és azokat az ennek a rendeletnek a IV. mellékletében található korrelációs táblázat szerint kell használni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 1996. október 28-án.