Ministerul Afacerilor Interne (MAI) propune modificarea legislației pentru a permite monitorizarea cu brățări electronice a persoanelor aflate sub control judiciar și arest la domiciliu. Astfel, conducerea MAI a anunțat marți că a inițiat modificarea și completarea, prin Ordonanță de urgență a Guvernului, a Legii nr.146 din anul 2021 privind monitorizarea electronică în cadrul unor proceduri judiciare și execuțional penale.
De asemenea, în același scop, conducerea MAI a dispus elaborarea unui proiect de Hotărâre a Guvernului pentru modificarea Hotărârii Guvernului nr.1025 din anul 2022 pentru stabilirea aspectelor tehnice și organizatorice privind funcționarea în sistem-pilot, precum și a celor privind operaționalizarea Sistemului informatic de monitorizare electronică.
„Modificările legislative au ca obiectiv creșterea gradului de siguranță publică și eficientizarea modului de supraveghere a executării măsurilor dispuse de organele judiciare, un deziderat asumat de conducerea Ministerului Afacerilor Interne”, se arată într-un comunicat al ministerului.
MAI propune devansarea datei de extindere la nivel național a proiectului de monitorizare electronică pentru ordinele de protecție și ordinele de protecție provizorii
„În plus, va fi devansată aplicarea sistemului de monitorizare electronică pentru persoanele față de care a fost dispusă măsura controlului judiciar sau a arestului la domiciliu de la 1 ianuarie 2026 la 1 octombrie 2024. De asemenea, începând cu intrarea în vigoare a ordonanței de urgență și până la data de 1 octombrie 2024, va fi testată folosirea sistemului de monitorizare electronică pentru persoanele față de care a fost dispusă măsura controlului judiciar sau a arestului la domiciliu în mun. București și în județele în care este implementat deja SIME. Testarea se va face folosind infrastructura și dispozitivele deja existente”, arată MAI.
Conform comunicatului, Sistemul Informatic de Monitorizare Electronică acoperă la acest moment situațiile de violență domestică în care a fost dispusă emiterea unui ordin de protecție sau a unui ordin de protecție provizoriu față de agresor și a fost conceput pentru a fi implementat în trei etape:
a) prima etapă - în perioada 2022 - 2023 - la nivelul municipiului București și a județelor Iași, Mureș și Vrancea;
b) a doua etapă - în anul 2024 - la nivelul unităților administrativ-teritoriale prevăzute la lit. a) și la nivelul județelor Bacău, Brașov, Caraș-Severin, Călărași, Cluj, Constanța, Covasna, Galați, Giurgiu, Harghita, Ilfov, Mehedinți, Neamț, Prahova, Sibiu, Satu Mare, Sălaj, Teleorman, Vaslui și Vâlcea;
c) a treia etapă - la nivelul unităților administrativ-teritoriale prevăzute la lit. a) și b) și la nivelul județelor Alba, Arad, Argeș, Bihor, Bistrița-Năsăud, Botoșani, Brăila, Buzău, Dâmbovița, Dolj, Gorj, Hunedoara, Ialomița, Maramureș, Olt, Suceava, Timiș și Tulcea, cu termen inițial anul 2025.