A condus Egiptul antic în perioada sa de maximă putere, a fost venerat ca un zeu viu și a fost bunicul lui Tutankhamon. Și acum adevărata față a lui Amenhotep III a fost dezvăluită.
Faraonul, descris de un arheolog drept „unul dintre cei mai bogați oameni care au trăit vreodată”, a condus Egiptul într-o perioadă de prosperitate fără precedent și putere internațională. Este considerat unul dintre cei mai mari faraoni și are mai multe statui supraviețuitoare decât oricare altul, totuși o reconstrucție științifică a feței sale nu fusese niciodată realizată.
Acum, folosind date de la craniul mumiei sale, o echipă multinațională a dezvăluit adevărata sa înfățișare pentru prima dată în aproape 3.400 de ani. Michael Habicht, un arheolog de la Universitatea Flinders din Australia, a spus că arăta destul de diferit față de faraonul văzut pe statui.
„Este o față placidă pentru un om care a promovat pacea și a trăit într-o perioadă de cea mai mare prosperitate economică. Ar fi putut fi unul dintre cei mai bogați oameni care au trăit vreodată, cel puțin în epoca sa”, a spus Habicht. De asemenea, el a adăugat că este dificil de cunoscut cauza morții analizând rămășițele disponibile. Cercetările efectuate în anii 1970 l-au descris pe Amenhotep III ca fiind un om obez, bolnav și sedentar, aproape chel și care suferea de probleme dentare în ultimii ani de viață.
Expertul brazilian în grafică Cicero Moraes, care a readus la viață fața faraonului, a spus că reconstrucția a început prin recrearea digitală a craniului faraonului, folosind imagini și date de la mumia sa. Mumia lui Amenhotep III este acum păstrată la Muzeul Național de Civilizație Egipteană din Cairo. Date suplimentare de la donatori vii au fost folosite pentru a stabili dimensiunile și poziția probabilă a nasului, urechilor, ochilor și buzelor regelui.
Moraes a spus: „Pe baza cunoștințelor istorice, Amenhotep III avea o apariție robustă, motiv pentru care am folosit date de la indivizi cu un indice de masă corporală ridicat”. El a adăugat: „Dacă nu greșim, aceasta este prima aproximare facială a lui Amenhotep III. Comparativ cu alte aproximări ale faraonilor la care am participat, aceasta a fost cea mai completă, deoarece am modelat hainele și accesoriile. Am fost uimiți de rezultatul final; să vedem un bust complet cu aceste culori și serenitatea facială este foarte satisfăcător. Este cadoul nostru pentru toți cei care apreciază istoria.”
Amenhotep III este unul dintre cei mai importanți regi ai Dinastiei a XVIII-a. A construit sau reconstruit multe temple în țară (Luxor, Memphis, Elkab, Armant). La Teba, a construit un templu vast dedicat propriului cult pe malul de vest; statuile colosale (cunoscute sub numele de Colosii din Memnon, situate la intrare) sunt cele mai monumentale elemente încă în picioare. De asemenea, a construit la Teba un complex de palate (Malqata), care a fost relativ bine conservat până în anii 1900. Regele a emis o serie de scarabe cu inscripții mai lungi care descriu evenimentele domniei sale. Principala sa soție a fost Tiye, care pare să fi jucat un rol important în domnie. Ea apare pe monumente mai des și mai proeminent decât aproape orice regină dinaintea ei.
Deși a fost unul dintre adevărații mari regi ai Egiptului, înălțimea corpului său este de aproximativ 156 cm, ceea ce îl face unul dintre cei mai mici regi cunoscuți din mumiile lor păstrate. Această înălțime mică nu este reflectată în artă – în operele de artă este faimos pentru statuile sale gigantice. Reconstrucția facială a folosit date de la donatori vii pentru a stabili dimensiunile și poziția probabilă a nasului, urechilor, ochilor și buzelor regelui. Cicero Moraes a spus că reconstrucția a început prin recrearea digitală a craniului faraonului folosind imagini și date de la mumia sa. Date suplimentare de la donatori vii au fost folosite pentru a stabili dimensiunile și poziția probabilă a trăsăturilor faciale ale regelui.
Faraonul a fost venerat ca divin în timpul vieții sale, iar el a pretins că zeul Amun era adevăratul său tată – numele Amenhotep însemnând „Amun este mulțumit”. Se crede că a murit între 40 și 50 de ani, lăsând succesorului său un regat la apogeul puterii și bogăției. Michael Habicht a spus: „Scrisorile diplomatice ale potentaților străini îl rugau să le trimită niște aur ca dar, ‘așa cum aurul este abundent în Egipt ca nisipul’. Este obișnuita exagerare pentru o astfel de scrisoare, dar sugerează totuși bogăția extremă.” Arheologul a adăugat că există speculații că mumia lui Amenhotep III ar fi fost acoperită în întregime cu foiță de aur, astfel încât ar fi arătat ca o statuie a unui zeu.
Pe lângă bogățiile sale, faraonul a avut și un interes pronunțat pentru femei; a importat sute de femei pentru haremul său, colecționându-le așa cum alții colecționează timbre. La moartea sa, Amenhotep III a fost succedat de fiul său, Amenhotep IV. Noul faraon ar fi rebelat împotriva preoțimii puternice a lui Amun, instalând zeul soarelui Aten ca principală divinitate egipteană. El și-a schimbat numele în Akhenaten – care înseamnă „benefic pentru Aten” – și chiar a mutat capitala de la Teba – „orașul lui Amun” – într-un nou oraș în onoarea zeului soarelui, Akhetaten. Dar fiul său, Tutankhaten, avea să restabilească cultul lui Amun în prim-plan, schimbându-și numele în Tutankhamun – care înseamnă „imaginea vie a lui Amun”.
Tutankhamon avea să devină unul dintre cei mai faimoși faraoni din istorie datorită descoperirii mormântului său în 1922, care era în mare parte intact și conținea multe dintre artefactele sale originale. Complexele familiale ale lui Tutankhamon au fost unul dintre marile mistere care înconjoară tânărul rege. În timp ce tatăl său era cunoscut ca fiind faraonul Akhenaten, identitatea mamei sale a fost mult mai eluzivă. Testele ADN au arătat că Regina Tiye, a cărei mumie este prezentată mai sus, era bunica regelui băiat egiptean Tutankhamun. În 2010, testele ADN au confirmat că o mumie găsită în mormântul lui Amenhotep II era Regina Tiye, soția principală a lui Amenhotep III, mama faraonului Akhenaten și bunica lui Tutankhamon.
O a treia mumie, despre care se crede că este una dintre soțiile faraonului Akhenaten, a fost considerată un candidat probabil ca mama lui Tutankhamon, dar probele ADN au arătat că era sora lui Akhenaten. Analize ulterioare, din 2013, au sugerat că Nefertiti, soția principală a lui Akhenaten, ar fi fost mama lui Tutankhamon. Cu toate acestea, lucrările arheologului francez Marc Gabolde au sugerat că Nefertiti era și verișoara lui Akhenaten. Această filiație incestuoasă ar putea explica unele dintre malformațiile descoperite de oamenii de știință care l-au afectat pe Tutankhamon. El a suferit de un picior deformat, un palat ușor despicat și o curbură ușoară a coloanei vertebrale.
Totuși, afirmațiile sale au fost contestate de alți egiptologi, inclusiv Zahi Hawass, șeful Consiliului Suprem al Antichităților din Egipt. Echipa sa de cercetare sugerează că mama lui Tut era, la fel ca Akhenaten, fiica lui Amenhotep III și a Reginei Tiye. Hawass a adăugat că nu există „nicio dovadă” în arheologie sau filologie care să indice că Nefertiti era fiica lui Amenhotep III.