Cetățenii din Macedonia de Nord merg miercuri, 8 mai, la urne în cadrul alegerilor parlamentare şi prezidenţiale în care se aşteaptă ca opoziţia de dreapta să câştige teren împotriva unui partid de guvernământ social-democrat care nu a reuşit să avanseze în negocierile de aderare la UE şi să elimine corupţia, relatează Reuters.
Nu au fost publicate sondaje înaintea votului, dar o prezenţă mai puternică decât era de aşteptat din partea susţinătorilor partidului de opoziţie VMRO-DPMNE în primul tur al alegerilor prezidenţiale de luna trecută sugerează că alegătorii sunt frustraţi de social-democraţii aflaţi la putere.
Votul de miercuri include al doilea tur de scrutin pentru alegerea preşedintelui - o funcţie mai mult ceremonială - şi pentru locurile din Parlament.
Votul opune partidul naţionalist de opoziţie VMRO-DPMNE şi Partidul Social-Democrat (SDSM), aflat la putere. Semnele nu sunt bune pentru SDSM. În primul tur de scrutin de luna trecută pentru preşedinţie, considerat un test pentru scrutinul parlamentar, Stevo Pendarovski, actualul preşedinte susţinut de SDSM, a obţinut doar 20% din voturi, iar candidata VMRO-DPMNE, Gordana Siljanovska-Davkova, a obţinut 40%.
O dreaptă revigorată ar putea încetini şi mai mult negocierile de aderare la UE şi ar putea complica relaţiile cu Grecia şi Bulgaria, ţările vecine membre ale UE, sunt de părere analiştii.
Secţiile de votare s-au deschis la ora 7:00 şi se vor închide la ora 19:00. Comisia Electorală de Stat este aşteptată să înceapă să anunţe rezultatele de la 3.360 de secţii de votare chiar din cursul zilei de miercuri.
„Cred că miercuri vom avea o dublă victorie convingătoare”, a declarat presei în această săptămână liderul VMRO-DPMNE, Hristijan Mickoski.
În 2001, NATO a scos Macedonia de Nord din pragul războiului civil în timpul unei insurecţii a etnicilor albanezi şi a promis o integrare mai rapidă în UE şi NATO.
Ţara de 1,83 milioane de locuitori a aderat la NATO în 2020, dar a făcut puţine progrese cu UE, în parte din cauza opoziţiei întâmpinate din partea membrilor UE Grecia şi Bulgaria.
Un acord, în 2017, de schimbare a numelui ţării din Macedonia în Macedonia de Nord a pus capăt disputei cu Grecia, dar Bulgaria şi-a menţinut veto-ul în 2020 din cauza problemelor legate de istorie şi limbă.
Institutul Internaţional pentru Studii privind Orientul Mijlociu şi Balcanii (IFIMES), cu sediul la Ljubljana, a declarat că o victorie a VMRO-DPMNE ar putea complica continuarea negocierilor cu UE, având în vedere opoziţia lor faţă de acordul cu Grecia. „Anularea acordurilor şi obligaţiilor internaţionale deja semnate şi ratificate şi renegocierea (acestora) ar însemna pierderea a încă 20 sau 30 de ani şi renunţarea la calea euro-atlantică a ţării”, a declarat IFIMES.