Înalta Curte a decis, recent, că judecătorii și procurorii nu pot cere retroactiv indemnizația egală cu șapte salarii de bază, aferentă pensionării din perioada 2011-2023. De fapt, indemnizația a fost suspendată prin modificarea Legii salarizării unitare și prin mai multe Ordonanțe de Urgență.
De asemenea, statutul magistraților a fost modificat în 2022, iar mai mulți magistrați pensionari au cerut în instanță să fie puși în situația de dinaintea schimbărilor legislative și să primească în mod retroactiv indemnizația egală cu șapte salarii brute.
Învestită de mai multe instanțe să „dezlege” juridic această situație, luni, 20 mai, Înalta Curte de Casație și Justiție (ÎCCJ) a decis că acest drept pretins de magistrați nu se poate aplica retroactiv.
Conform informațiilor ziare.com, unii dintre magistrații pensionari ar dori să atace la Curtea Constituțională decizia pronunțată de Înalta Curte.
Purtătoarea de cuvânt a Consiliului Superior al Magistraturii (CSM), judecător Stăncioi Daniela, a menționat pentru Ziare.com, că nu este împuternicită să „comenteze” efectele deciziei instanței supreme, doar în măsura în care instituția pe care o reprezintă va emite un punct de vedere public cu privire la această hotărâre.
Fostul ministru al Justiției, Robert Cazanciuc, senator PSD, susține că este dreptul magistraților să se adreseze instanței, dacă apreciază că le sunt încălcate drepturile, însă consideră că pensia actuală a magistraților din România este suficientă pentru un trai decent.
„Dacă Înalta Curte a dezlegat această chestiune de drept înseamnă că legea nu poate opera retroactiv, cu asta se ocupă Înalta Curte. În ceea ce privește indemnizația magistraților, pensiile acestora, raportat la salariile din România, consider că procurorii și judecătorii sunt suficient de protejați pentru rolul pe care ei îl au în societate. Desigur, este dreptul lor să se adreseze instanței, dacă apreciază că le sunt încălcate drepturile”, a precizat, Robert Cazanciuc, fost ministru al Justiției, pentru ziare.com.
Potrivit ultimului raport al Ministerului Finanțelor, consultat de ziare.com, în ultimii patru ani, suma totală plătită magistraților ca urmare a unor sentințe judecătorești este de 16,1 miliarde lei, echivalentul a peste trei miliarde de euro.
Pe de altă parte, din petițiile magistraților pensionari, cele care au declanșat procesele pentru plata indemnizației echivalentă cu șapte salarii de bază susțin în plângerea adresată Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) că „neacordarea indemnizației de pensionare încalcă dreptul de proprietate, drepturile salariale ale judecătorilor și procurorilor neputând fi diminuate sau suspendate decât în cazurile prevăzute de lege, în raport cu independența judecătorilor.”
Conform informațiilor ziare.com, agentul guvernamental al României a precizat la CJUE că nu poate fi vorba de o încălcare a drepturilor de proprietate sau de afectare a imparțialității magistraților, întrucât nu sunt „drepturi de bază, ci suplimentare, asupra cărora doar legiuitorul poate dispune”.
În cazul în care indemnizația suplimentară, echivalentă cu șapte salarii brute, s-ar acorda din nou magistraților pensionari, venitul lor lunar ar putea ajunge și la 25.000 de euro, iar bugetul României ar trebui să fie suplimentat din Fondul de Rezervă pentru plata acestora.
La sfârșitul anului 2023, Guvernul României a aprobat 1,15 miliarde de lei din Fondul de Rezervă pentru plata salariilor restante din Justiție.