Consiliul UE a adoptat joi, 30 mai, un regulament prin care se majorează semnificativ tarifele la importurile în UE ale anumitor produse din Rusia și Belarus. Această decizie vine în urma propunerii Comisiei Europene din 22 martie, cu scopul de a limita importurile în UE de cereale, semințe oleaginoase și produse derivate, precum și de pelete din pulpă de sfeclă și mazăre uscată, fără a afecta exporturile către țările terțe și menținând securitatea alimentară globală.
Tarifele majorate se aplică și în cazul Belarusului, având în vedere legăturile politice și economice strânse ale acestei țări cu Rusia.
„Prin impunerea unor tarife majorate, luăm măsuri decisive pentru a împiedica destabilizarea sectorului nostru agricol de către importurile rusești, protejând în același timp exporturile ucrainene de etichetarea eronată ca fiind rusești. Vom menține acest sprijin atâta timp cât va fi necesar. Angajamentul nostru față de securitatea alimentară globală rămâne, de asemenea, neclintit, asigurându-ne că țările în curs de dezvoltare nu sunt afectate în mod negativ de aceste măsuri”, a declarat Valdis Dombrovskis, vicepreședinte executiv și comisar pentru comerț.
Noile tarife sunt menite să prevină destabilizarea pieței în cadrul UE și să protejeze comunitatea agricolă din UE, să combată exporturile ilegale de cereale ucrainene etichetate în mod eronat ca fiind rusești și să elimine fluxurile de venituri care ar putea finanța războiul de agresiune pe care Rusia îl poartă în prezent împotriva Ucrainei. Regulamentul vine ca răspuns la rolul Rusiei ca exportator global de cereale și la utilizarea exporturilor de alimente ca instrument geopolitic. UE este ferm alături de Ucraina și de poporul ucrainean și va continua să sprijine ferm economia Ucrainei, precum și societatea, forțele armate și viitoarea reconstrucție a acesteia.
În urma adoptării de astăzi de către Consiliu, regulamentul de punere în aplicare a tarifelor va intra în vigoare la 1 iulie.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Canada și Finlanda și-au dat acordul ca Ucraina să atace ținte militare din Rusia cu armele pe care le-au furnizat
Ministrul Sănătății anunță crearea unui Grup de lucru interinstituțional pentru asigurarea accesului la medicamente esențiale
Germania: Pistorius laudă instruirea soldaților ucraineni pe sistemele de apărare antiaeriană Patriot
Ucraina poate folosi armele furnizate de Polonia pentru a lovi teritoriul rus, anunță ministrul adjunct al Apărării: ”Are dreptul să lupte şi să se apere cum consideră de cuviinţă”
Marcel Ciolacu anunță o nouă ședință comună de guvern România-Ucraina, dorind includerea Poloniei și R. Moldova într-un format mai larg
Pentru prima dată, poziția de secretar general NATO face parte, neoficial, din pachetul de negocieri pentru funcțiile de top din UE (Politico). Ce înseamnă asta pentru Klaus Iohannis și România
Finlanda respinge apelurile ca UE să impună sancțiuni economice împotriva Israelului ca urmare a situației umanitare din Gaza
Published
7 mins agoon
May 30, 2024Finlanda dorește ca UE să continue să facă comerț cu Israelul, în pofida apelurilor tot mai numeroase la sancțiuni economice, având în vedere înrăutățirea situației umanitare provocată de operațiunile militare israeliene din Gaza, a declarat joi ministrul finlandez al comerțului.
”Personal, cred că ar trebui să continuăm comerțul cu Israelul”, a declarat Ville Tavio, ministrul finlandez pentru comerț exterior și dezvoltare, înaintea unei reuniuni a miniștrilor comerțului, răspunzând unei întrebări din partea POLITICO.
”Avem motive să facem acest lucru. Este o țară cu o tehnologie înaltă care are industrii cu care UE ar trebui să poată lucra. Și avem, de asemenea, unele schimburi comerciale în domeniul apărării cu Israelul”, a spus el, adăugând că se îndoiește că sancțiunile comerciale ar avea rezultatele dorite.
Comentariile vin după ce miniștrii de externe ai UE au discutat luni despre posibile măsuri împotriva Israelului în cazul în care acesta nu se conformează unei hotărâri a Curții Internaționale de Justiție (CIJ) care îl obligă să înceteze imediat ofensiva actuală din Rafah, în sudul Fâșiei Gaza.
Miniștrii au decis să convoace un Consiliu de asociere cu Israelul pentru a discuta despre respectarea de către această țară a obligațiilor sale în materie de drepturile omului în cadrul acordului comercial încheiat de UE cu această țară, care face parte din Acordul de asociere UE-Israel.
Într-o mișcare de ultim moment, problema a fost adăugată și pe agenda reuniunii de joi a miniștrilor comerțului, deși nu se așteaptă să se ia o decizie oficială.
Armata israeliană a declarat miercuri că a preluat controlul asupra unei zone tampon de-a lungul frontierei dintre Gaza și Egipt, ceea ce îi conferă autoritate efectivă asupra întregii frontiere terestre a teritoriului palestinian. De asemenea, a continuat raidurile mortale asupra Rafah, care s-au amplificat în weekend, când un atac aerian asupra corturilor de refugiați a provocat moartea a cel puțin 45 de palestinieni, inclusiv copii.
În timp ce o serie de țări, printre care Germania și Austria, vor adopta probabil un ton similar cu cel al Finlandei, alte țări, precum Irlanda, Belgia și Spania, au fost în fruntea eforturilor de a exercita presiuni asupra Israelului prin sancțiuni comerciale.
Peter Burke, ministrul irlandez al comerțului, a cărui țară a recunoscut recent statul Palestina, a reiterat apelul țării sale de a redeschide acordul UE cu Israelul.
”Am fost foarte clar ca țară că dorim să examinăm acordul de asociere Israel-UE”, a spus el ca răspuns la o întrebare din partea POLITICO.
”Există clauze semnificative conținute în acesta în legătură cu încălcarea drepturilor omului, în legătură cu obligațiile noastre în temeiul dreptului internațional și cu respectarea acestuia. Și am văzut scenele excepțional de dureroase din Rafah, în ciuda dispozițiilor (Curții Penale Internaționale). Și este esențial să examinăm acest acord și relația noastră cu Israelul, deoarece acesta este un moment foarte definitoriu pentru Europa”, a adăugat el.
Citiți și: Spania recunoaște statul Palestina cu Ierusalimul de Est drept capitală, anunță premierul Pedro Sanchez. Norvegia și Irlanda calcă pe urmele Madridului, ignorând reacția furibundă a Israelului
De la începutul războiului, după atacurile Hamas din 7 octombrie, țările au analizat mai multe opțiuni pentru a pune Israelul sub presiune prin mijloace comerciale. Pe fondul relatărilor tot mai numeroase privind violențele coloniștilor israelieni împotriva palestinienilor din teritoriile ocupate de Israel, Belgia a făcut presiuni la începutul acestei luni pentru a interzice importurile de produse din aceste teritorii. De asemenea, ministrul cooperării pentru dezvoltare din această țară a cerut un embargo european asupra trimiterii de arme către Israel.
Europa este cel mai mare partener comercial al Israelului, reprezentând 28,8% din schimburile sale comerciale de bunuri în 2022.
Biserica Săsească din Alma Vii și Biserica Sfântul Mihail din Cluj-Napoca, printre câștigătorii Premiilor Europene pentru Patrimoniu 2024
Published
55 mins agoon
May 30, 2024Comisia Europeană și Europa Nostra au anunțat, astăzi, câștigătorii Premiilor Europene pentru Patrimoniu / Premiilor Europa Nostra 2024, co-finanțate prin programul Uniunii Europene, Europa Creativă.
Potrivit unui comunicat al Reprezentanței Comisiei Europene în România, anul acesta, cele mai prestigioase premii europene pentru patrimoniu sunt acordate celor 26 de câștigători remarcabili din 18 țări de pe întregul continent.
Printre câștigătorii din acest an, se numără două proiecte de patrimoniu remarcabile din România:
Proiectul a presupus restaurarea unui reper cultural, care simbolizează secole de istorie și meșteșug în pitorescul sat Alma Vii din Transilvania. Prin lucrările de restaurare complexe, n-a fost păstrată doar integritatea arhitecturală și istorică a bisericii dar a fost responsabilizată de asemenea comunitatea locală și, astfel, a putut fi încurajată dezvoltarea durabilă a turismului.
Amplasată în centrul vibrant al orașului, Biserica Sfântul Mihail este o bijuterie a arhitecturii gotice europene. Biserica s-a aflat într-un amplu proces de restaurare între 2016 și 2022. Dincolo de consolidări structurale exhaustive și restaurări ale fațadei, proiectul a inclus, de asemenea, reamenajarea interioarelor și lucrări de modernizare.
Câștigătorii au fost selectați de , compus din 12 experți în patrimoniu din întreaga Europă, în urma evaluării cererilor de către . În total, 206 candidaturi eligibile au fost depuse pentru premiile din acest an, de către organizații și persoane fizice din 38 de țări europene.
Câștigătorii vor fi sărbătoriți în cadrul Ceremoniei de decernare a Premiilor pentru Patrimoniul European 2024, pe 7 octombrie, la Ateneul Român, cea mai prestigioasă sală de concerte din București, România, care a primit, recent, Marca Patrimoniului European în semn de recunoaștere a semnificației sale europene.
Acest eveniment de rang înalt va fi găzduit de comisarul european, Iliana Ivanova, și de președintele executiv al Europa Nostra, Hermann Parzinger.
În cadrul ceremoniei, vor fi anunțați laureații Marelui Premiu și câștigătorul Premiului Publicului, ales dintre câștigătorii din acest an ai Premiilor Europene pentru Patrimoniu / Premiile Europa Nostra. Fiecare câștigător va primi suma de 10.000 de euro.
Ceremonia face parte din evenimentele importante ale care va avea loc între 6-8 octombrie, la București. Summit-ul, co-finanțat de Uniunea Europeană, este organizat de Europa Nostra, în strânsă colaborare cu organizații și parteneri din domeniul patrimoniului, atât publici, cât și privați, din România.
Susținători și entuziaști ai patrimoniului sunt încurajați să descopere câștigătorii și pentru a decide cine va câștiga Premiul Publicului 2024, care pune la bătaie un premiu în valoare de 10.000 de euro. Votul se încheie pe data de 22 septembrie.
Reducerea birocrației în agricultură: Comisia Europeană clarifică sprijinul pentru agricultori în caz de fenomene meteorologice excepționale
Published
2 hours agoon
May 30, 2024Comisia Europeană a adoptat o comunicare care clarifică utilizarea forței majore și a circumstanțelor excepționale pentru sectorul agricol al UE în cazul unor fenomene meteorologice neprevăzute și extreme.
Prin clarificarea interpretării juridice a acestui concept, Comisia urmărește să ofere siguranță agricultorilor afectați în ceea ce privește plățile aferente politicii agricole comune (PAC), asigurând, în același timp, o aplicare uniformă în întreaga Uniune de către administrațiile naționale. Această comunicare face parte din pachetul de măsuri de reducere a sarcinii administrative pentru agricultorii din UE.
Potrivit unui comunicat al instituției, conceptul de forță majoră le permite fermierilor care nu au reușit să îndeplinească toate cerințele PAC din cauza unor evenimente excepționale și imprevizibile, independente de voința lor (cum ar fi seceta pedologică sau inundațiile), să nu piardă sprijinul PAC. Aplicarea acestui concept este decisă de statele membre pe baza dovezilor relevante și în lumina legislației agricole a Uniunii.
Deoarece constituie o excepție de la respectarea strictă a obligațiilor legate de plățile PAC (cum ar fi condiționalitățile sau măsurile din cadrul eco-schemelor), această decizie se aplică în mod normal într-un mod restrictiv, în general de la caz la caz sau de la fermă la fermă.
”Am lucrat din greu pentru a răspunde preocupărilor fermierilor pentru mai puțină birocrație și mai multă flexibilitate. Agricultura este una dintre cele mai expuse profesii la schimbările climatice și la consecințele acestora. În cazul unor fenomene climatice extreme neprevăzute, agricultorii riscă să piardă tot ceea ce au muncit. Clarificările pe care le aducem astăzi le oferă certitudinea că ei ar putea primi în continuare plățile PAC, chiar dacă nu sunt în măsură să își îndeplinească toate obligațiile obișnuite. Nu este nevoie de griji suplimentare atunci când avem de-a face cu dezastre naturale dramatice”, a subliniat comisarul european pentru agricultură, Janusz Wojciechowski.
Comunicarea de astăzi clarifică faptul că forța majoră se poate aplica tuturor fermierilor care lucrează într-o zonă delimitată care este afectată de dezastre naturale sau de fenomene meteorologice grave și imprevizibile. Aceasta înseamnă că agricultorii aflați în zona afectată nu vor trebui să completeze cereri individuale sau să furnizeze dovezi pentru îndeplinirea condițiilor de forță majoră.
Acest domeniu de aplicare extins va reduce sarcina administrativă pentru agricultori și autoritățile naționale, facilitând astfel un răspuns rapid din partea statelor membre.
În comunicare sunt prevăzute condiții pentru a permite prezumția că toți agricultorii aflați într-o zonă sunt acoperiți de forța majoră.
Statele membre vor trebui să confirme apariția unei catastrofe naturale grave sau a unui eveniment meteorologic grav și să delimiteze zona geografică care a fost grav afectată de eveniment și ale cărei consecințe nu au putut fi prevenite în mod corespunzător.
Pentru această delimitare, statele membre se pot baza, de exemplu, pe datele satelitare ale zonei în cauză, fără a fi nevoie de date satelitare specifice la nivelul exploatațiilor individuale.
Pentru anumite tipuri de evenimente, administrațiile naționale vor lua în considerare, de asemenea, factori suplimentari, cum ar fi panta pantei, tipul de sol sau tipul de culturi cultivate, pentru a defini populația afectată, fără a fi necesară o verificare individuală.
Acesta ar putea fi cazul, de exemplu, al înghețului, care poate să nu afecteze toate culturile în același mod, sau al ploilor continue, care pot avea efecte diferite în zonele cu pantă sau pe solurile cu capacități diferite de reținere a apei.
Având în vedere că toate condițiile sunt îndeplinite, clarificarea de astăzi scutește autoritățile de necesitatea unei evaluări de la caz la caz.
Comisia rămâne în contact cu statele membre pentru a oferi îndrumări juridice ori de câte ori este necesar.
Concrete & Design Solutions
UE impune tarife majorate la produse cerealiere din Rusia și Belarus pentru a menține stabilitatea sectorului agricol intern
Finlanda respinge apelurile ca UE să impună sancțiuni economice împotriva Israelului ca urmare a situației umanitare din Gaza
Biserica Săsească din Alma Vii și Biserica Sfântul Mihail din Cluj-Napoca, printre câștigătorii Premiilor Europene pentru Patrimoniu 2024
Reducerea birocrației în agricultură: Comisia Europeană clarifică sprijinul pentru agricultori în caz de fenomene meteorologice excepționale
Canada și Finlanda și-au dat acordul ca Ucraina să atace ținte militare din Rusia cu armele pe care le-au furnizat
ICI București participă la primul workshop regional privind energia regenerabilă offshore în domeniul apărării, organizat de Agenția Europeană de Apărare la București
Principala prioritate a lui Viktor Orban, “să scape de actuala conducere” a Comisiei Europene. Liderul maghiar sugerează extremei-drepte să coopereze în viitorul Parlament European
Consiliul UE: Se va înființa o nouă Autoritate europeană de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului (AMLA)
Mark Rutte se declară “optimist” privind preluarea șefiei NATO, dar admite că acest lucru “nu este încă decis” la nivelul Alianței
UE ar putea anunța taxele vamale pentru vehiculele electrice din China după alegerile europene, înainte de summitul G7
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de “o clică incompetentă de escroci foşti comunişti”
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Ministrul Sănătății anunță crearea unui Grup de lucru interinstituțional pentru asigurarea accesului la medicamente esențiale
Spania recunoaște statul Palestina cu Ierusalimul de Est drept capitală, anunță premierul Pedro Sanchez. Norvegia și Irlanda calcă pe urmele Madridului, ignorând reacția furibundă a Israelului
Din estul Germaniei, Macron îi atenționează pe europeni: Ce fel de pace și securitate vor fi în Germania, Franța, Polonia și România dacă în Ucraina va prevala legea celui mai puternic?
Zelenski face apel la Biden și la Xi să sprijine prin prezența lor summit-ul mondial pentru pace din Elveția
Îmi doresc o Europă puternică, prosperă, care protejează, răspunzând așteptărilor tinerei generații, subliniază Ursula von der Leyen în dezbaterea Eurovision
Candidatul Socialiștilor Europeni la șefia CE, Nicolas Schmit: Ceea ce mă interesează pe mine cel mai mult este să îmbunătățesc condițiile de viață ale tuturor cetățenilor europeni
R. Moldova are ca obiective principale obiective asigurarea păcii pe termen lung în regiune şi salvarea vieţilor prietenilor şi vecinilor ucraineni, subliniază premierul Dorin Recean
România își propune să fie unul dintre cei mai importanți actori ai procesului de reconstrucție a Ucrainei, având resursele și hotărârea pentru a ajuta această țară să renască, a subliniază premierul Marcel Ciolacu
România și Turcia au înființat, la Ankara, Consiliul Cooperării Strategice la Nivel Înalt pentru a apropia cele două state “strategic, economic, militar, energetic și social”
Gaza: Procurorul-șef al Curții Penale Internaționale solicită mandate de arestare împotriva lui Netanyahu și a ministrului israelian al apărării pentru crime de război și crime împotriva umanității
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ1 week ago
Google a lansat o campanie pentru a preveni dezinformarea online. În calitate de partener Google, CaleaEuropeană.ro se alătură inițiativei de educare a publicului
- ROMÂNIA1 week ago
BSDA 2024: În premieră, un avion de ultimă generație F-35 participă la cea mai mare expoziție de apărare din zona Mării Negre. Este considerat “cea mai avansată soluție de securitate pentru secolul al XXI-lea”
- NATO1 week ago
Nicolae Ciucă: Va trebui să trăim ani de zile cu o Rusie agresivă în proximitate. Trebuie să investim în apărare și să întărim democrația românească
- SPECIAL2 days ago
VIDEO “Găsirea unui țap ispășitor”: Cum recunoaștem și combatem manipularea online (Campanie Google susținută de CaleaEuropeană.ro pentru protejarea integrității la alegerile din UE)
- ROMÂNIA1 week ago
Nicolae Ciucă și generalul David Petraeus, ex-director CIA, au discutat de provocările de securitate regionale și globale