Armenia a returnat vineri Azerbaidjanului patru sate de frontieră pe care le luase în anii 1990, un nou pas spre normalizarea relațiilor dintre aceste țări rivale din Caucaz, după decenii de dispute teritoriale și războaie, potrivit AFP.
Cei doi vecini s-au confruntat de mai multe ori pentru controlul regiunii Nagorno-Karabah. Primul război, în care au murit peste 30.000 de persoane, a fost câștigat de Armenia în anii 1990.
Azerbaidjanul a recâștigat apoi controlul asupra unei părți a regiunii în toamna anului 2020, înainte de a o cuceri în întregime în urma unei ofensive fulgerătoare în septembrie 2023, alungându-i pe separatiștii armeni care au condus-o timp de trei decenii.
Armenia a criticat Rusia, aliatul său tradițional, pentru că nu a intervenit în momentul atacului azerilor, în ciuda prezenței forțelor de menținere a păcii rusești pe teren în acel moment.
Ca semn al acestor tensiuni persistente, purtătoarea de cuvânt a diplomației ruse, Maria Zaharova, a anunțat vineri că ambasadorul rus la Erevan a fost rechemat pentru „consultări”.
În același timp, Baku și Erevan au intensificat negocierile pentru a găsi o pace durabilă și au anunțat, la jumătatea lunii mai, că au ajuns la un acord privind demarcarea unei părți a frontierei lor comune.
Vineri, polițiștii de frontieră armeni „au început oficial să păzească” noua linie de demarcație, au declarat serviciile de securitate armene.
Vicepremierul azer Shahin Mustafayev a anunțat că cele patru sate din regiunea Gazakh (Tavush în armeană) - Baganis, Ashaghy (Voskepar în armeană), Kheyrimli (Kirants în armeană) și Ghizilhajili (Berkaber în armeană) - au revenit „sub controlul polițiștilor de frontieră ai Republicii Azerbaidjan”.
Punerea în aplicare a acordului din luna mai, care acoperă o secțiune de 12,7 km de frontieră, marchează un pas important către un acord de pace cuprinzător, pe care Baku și Erevan încearcă acum să îl realizeze.