La 14 mai 1643, Ludovic al XIV-lea a devenit rege al Franţei la vârsta de 4 ani. La 14 mai 1957, a murit Camil Petrescu, iar în anul 1998 a murit Frank Sinatra.
1643: Ludovic al XIV-lea a devenit rege al Franţei
Ludovic al XIV-lea (1638-1715) este cu siguranță personalitatea istorică cea mai adulată de francezi. Din șirul de 18 regi care au purtat acest nume, el a rămas drept „Cel Mare”. Dacă tatăl său, Ludovic al XIII-lea, a bătut o monedă de aur ce-i purta numele și care a circulat până și în Țările Române – adus fie de negustori, fie chiar de diplomatul român Nicolae Milescu Spătaru în timpul vizitei sale în Franța (un ludovic, doi ludovici), definiția și întruchiparea monarhiei de drept divin a fost însuși Regele-Soare.
1796: doctorul englez Edward Jenner a administrat primul vaccin contra variolei
Variola (sau vărsatul), boală contagioasă de natură virală, a fost una dintre cele mai mari catastrofe ale omenirii, o soră tot atât de malefică precum ciuma neagră, ea omorând și desfigurând un număr imens de oameni de-a lungul secolelor – numai în secolele al XIX-lea și al XX-lea au murit de variolă cu mult peste 250 de milioane de oameni.
La 9 august 1721, variolizarea a fost experimentată la Londra pe cinci condamnați la moarte, din închisoarea Newgate, cărora li s-a promis eliberarea. Toți cei cinci au părăsit închisoarea, imunizați contra variolei.
1939: fetița peruană Lina Medina, în vârstă de cinci ani, a devenit cea mai tânără mamă din istorie
Suspectă de o tumoare stomacală, Lina Medina din regiunea Huancavelica ajunge la spital, unde reiese că este însărcinată în 7 luni. Copila începuse să menstrueze când avea doar câteva luni, iar pieptul deja era dezvoltat la 4 ani. Mai mulţi specialişti vin să investigheze cazul, iar o companie americană de film chiar oferă bani pentru a prezenta povestea ca documentar, ofertă refuzată însă.
Pe 14 mai 1939, Lina naşte un copil sănătos, Gerardo, doctorii observând în timpul operaţiei de cezariană şi maturitatea organelor sexuale. Până la 10 ani Gerardo crede că Lina este sora sa, dar şi după aflarea adevărului, se comportă tot ca frate şi soră. În ceea ce priveşte circumstantele concepţiei, Lina se pare că nu a fost deloc conştientă de ele. La un moment dat tatăl ei este acuzat de abuz de minori, dar eliberat din lipsa de probe.
1948: a fost proclamat oficial statul Israel
Conflictele dintre arabi și israelieni au început încă din secolul al XIX-lea în Palestina – aflată sub dominație otomană și apoi britanică și considerată de către evreii sioniști adevăratul leagăn al poporului lui Israel. Aceste conflicte minore s-au amplificat la începutul secolului al XX-lea, atunci când evreii au început alya – emigrarea spre Palestina, proces ce s-a amplificat în timpul celui de-al doilea război mondial și în anii imediat următori. Dar lunga serie a războaielor israeliano–arabe a fost declanșată de Declarația de independență a Statului Israel – la 14 mai 1948.
1957: a murit Camil Petrescu, romancier, dramaturg, teoretician literar
Camil Petrescu este cunoscut pentru romanele ale “Ultima noapte de dragoste, întâia noapte de război”, “Patul lui Procust”, “Turnul de fildeş”, “Jocul ielelor” .
A fost un romancier, dramaturg, doctor în filozofie, nuvelist și poet. El pune capăt romanului tradițional și rămâne în literatura română, în special, ca inițiator al romanului modern. Cu vădite și temeinice aplicații spre filosofie, formația spirituală a scriitorului și-a pus amprenta asupra întregii sale creații literare.
1955: se înfiinţează alianţa defensivă a 8 state comuniste, denumită „Pactul de la Varşovia”
Pactul de la Varşovia a fost o alianţă militară creată prin semnarea la 17 mai 1955 a „Tratatului de prietenie, cooperare şi asistenţă mutuală” de către URSS, Albania, Bulgaria, Republica Democrată Germania, Cehoslovacia, Polonia, România şi Ungaria.
Membrii Pactului de la Varşovia şi-au luat angajamentul să se apere unii pe alţii, dacă unul sau mai mulţi dintre ei erau atacaţi. Tratatul prevedea că semnatarii îşi bazau relaţiile pe principiul neintervenţiei în afacerile interne şi pe respectul suveranităţii şi independenţei naţionale.
1981: primul zbor în spațiu cosmic efectuat de un român, cosmonautul Dumitru Prunariu
În seara zilei de 14 mai 1981, doi cosmonauţi se deplasau într-un autobuz special către Platforma 17 a cosmodromului Baikonur din Kazahstan. La ora 20:16 şi 38 de secunde a Bucureştiului era lansată racheta purtătoare cu nava cosmică Soyuz-40. La bord se afla echipajul mixt româno-sovietic, format din colonelul Leonid Ivanovici Popov şi locotenentul-major pilot inginer Dumitru Prunariu, al 103-lea cosmonaut al lumii şi, la acea vreme, cel mai tânăr zburător în spaţiul cosmic, după Iuri Gagarin.
La 15 mai, Soyuz-40 s-a cuplat cu succes de complexul orbital Saliut-6 – Soyuz T-4, unde se aflau deja cosmonauţii sovietici Vladimir Kovalionok şi Victor Savinîh. „În momentul cuplării, în ochii lui Kovalionok se vedeau lacrimi – lacrimi de fericire. Sunt convins că aceste lacrimi nu fuseseră înscrise undeva în documentaţia de bord. Totul era omenesc“, îşi amintea Dumitru Prunariu întâlnirea din spaţiu, într-un documentar realizat, în epocă, de studiourile Sahia Film.
Primirea a fost, de asemenea, cât se poate de omenească şi tradiţională. Nou-veniţii au fost întâmpinaţi cu pâine şi sare – desigur, respectând circumstanţele date: „Pâinea e sub formă de bucăţele mici, cât o înghiţitură, iar sarea are forma unei pilule, care pluteşte fără greutate“, continua şirul amintirilor cosmonautul român. Timp de o săptămână, cei patru cosmonauţi au lucrat la 22 de experimente ştiinţifice, au încercat să lărgească spectrul cunoştinţelor în domenii diverse: astrofizică, fizică nucleară, tehnologie cosmică, biologie, biomedicină şi medicină aeronautică.
În acest timp, complexul spaţial a înconjurat Pământul de 125 de ori, cu o viteză de 28.000 km/h. Cei patru cosmonauţi vedeau răsăritul de 16 ori în ceea ce convenţional se numeşte o zi pământeană şi tot de atâtea ori treceau prin variaţii de temperatură de la +150 de grade Celsius la -150 de grade. Într-o zi, în jurul orei 19.30-20.00, Saliut-6 se afla deasupra României. „Undeva la hotarul dintre zi şi noapte, când nava evolua deasupra Europei, căutam de fiecare dată să văd conturul natural al ţării mele. De acolo, de sus, mi-a sugerat imaginea unei pâini rumene de casă“, spunea Dumitru Prunariu. Nu există vreun român care să poată să-l contrazică.
Echipajul a revenit pe Pământ pe 22 mai. Misiunea Soyuz-40 se încheiase după 7 zile, 20 de ore şi 42 de minute. Dumitru Prunariu şi Leonid Popov au fost decoraţi cu cele mai înalte ordine ale României şi Uniunii Sovietice. Au devenit eroi ai ţărilor lor. Dumitru Prunariu a devenit atunci o carte de vizită a României în lume.
1998: a murit cântăreţul Frank Sinatra
Frank Sinatra a fost înzestrat de natură pe lângă vocea superbă cu un fizic atrăgător şi cu o carismă care nu putea trece neobservată sau neapreciată.
A avut deci combinaţia ideală pentru a le cuceri pe frumoasele vremii. Şi ele s-au perindat în viaţa lui fiind dovada vie a versurilor ”le-am avut pe cele mai bune”.
Frank Sinatra este fără îndoială un simbol al unei generaţii şi unul dintre cei mai talentaţi artişti din istorie. A avut o carieră de 60 de ani, inclusiv colaborări cu artişti precum Dean Martin, Elvis Presley, Duke Ellington, iar moştenirea sa este incredibilă.
Ziua naţională de cinstire a martirilor din temniţele comuniste
An de an, la 14 mai, este marcată Ziua naţională de cinstire a martirilor din temniţele comuniste, instituită prin Legea nr. 127/2017.