Din 2007, de când a devenit ţară membră a Uniunii Europene, România a avut reprezentanţi în legislativul european. Cei mai longevivi eurodeputaţi români sunt, astfel, Corina Creţu, Cristian Buşoi, Marian-Jean Marinescu, Iuliu Winkler şi Rovana Plumb. De asemenea, 23 dintre cei 33 de deputaţi români în PE din actuala legislatură au fost în 2019 la primul mandat de eurodeputat, conform https://www.europarl.europa.eu/meps/en/search/advanced?name=&euPoliticalGroupBodyRefNum=&countryCode=RO&bodyType=ALL.
Europarlamentarii cu cele mai multe mandate au fost: Cristian Buşoi - 4 mandate: 2007-2009 (PNL), 2009-2014 (PNL), 2014-2019 (PNL) şi 2019-2024 (PNL), Corina Creţu - 4 mandate: 2007-2009 (PSD); 2009-2014 (PSD); 2014-2019 (PSD); 2019-2024 (Pro România); Marian-Jean Marinescu - 4 mandate: 2007-2009 (PD), 2009-2014 (PDL), 2014-2019 (PDL/PNL), 2019-2024 (PNL); Iuliu Winkler - 4 mandate (UDMR/PPE), Rovana Plumb - 3 mandate: 2007-2009 (PSD), 2009-2014 (PSD); 2019-2024 (PSD).
23 dintre cei 33 de europarlamentari români s-au aflat, în legislatura 2019-2024, la primul mandat: Carmen Avram (PSD//S&D), Traian Băsescu (PMP//PPE), Dragoş Benea (PSD//S&D), Vasile Blaga (PNL//PPE), Rareş Bogdan (PNL//PPE), Vlad-Marius Botoş (USR//Renew), Dacian Cioloş (Reper//Renew), Tudor Ciuhodaru (PSD//S&D - neafiliat), Gheorghe Falcă (PNL//PPE), Vlad Gheorghe (USR - Independent//Renew), Mircea Hava (PNL//PPE), Claudiu Manda (PSD//S&D), Alin Mituţa (Partidul Libertate, Unitate şi Solidaritate/USR/ Reper//Renew), Dan Motreanu (PNL//PPE), Vlad Nistor (PNL//PPE), Dragoş Pîslaru (Partidul Libertate, Unitate şi Solidaritate/USR/Reper//Renew), Nicolae Ştefănuţă (USR/Independent/Grupul Verzilor//Renew), Ramona Strugariu (Partidul Libertate, Unitate şi Solidaritate/USR/Reper//Renew), Cristian Terheş (PSD/PNŢCD/Independent/PNCR// ECRG), Eugen Tomac (PMP//PPE), Dragoş Tudorache (Partidul Libertate, Unitate şi Solidaritate/USR/Reper//Renew), Mihai Tudose (Pro România/PSD//S&D),
Lóránt Wincze (UDMR/PPE).
Activitatea în PE a celor cinci cei mai longevivi europarlamentari români
Corina Creţu a participat, în legislatura 2019-2024, la 4 propuneri de rezoluţie şi a adresat Comisiei 4 întrebări orale şi 10 întrebări scrise pe temele: reducerea inegalităţilor sociale din UE, alocarea a minimum 10% pentru educaţie în planurile naţionale de redresare şi rezilienţă, stadiul proiectului Autostrada Sibiu - Piteşti, planuri de a reduce bugetul POSEI etc., se mai arată la sursa citată.
La rândul său, Rovana Plumb (PSD) a adresat Comisiei 23 de întrebări scrise şi 3 întrebări orale pe tema Schengen, a permiselor de conducere, transportului rutier, turismului, îmbătrânirii populaţiei şi în 9 propuneri de rezoluţie având ca teme războiul din Ucraina, cutremurele din Croaţia, protecţia europeană a lucrătorilor în pandemie.
Cristian Buşoi (PNL) s-a axat, de-a lungul celor patru mandate, pe tema sănătate. A adresat Comisiei 18 întrebări orale şi 20 de întrebări scrise pe temele: noua agendă europeană de inovare, aderarea României şi Bulgariei la Schengen, impactul substanţelor farmaceutice asupra mediului, îmbunătăţirea calităţii vieţii persoanelor din Europa afectate de HIV/SIDA, strategia europeană în domeniul farmaceutic şi necesitatea instituirii unui for la nivel înalt în acest domeniu, măsuri privind accesul la îngrijire şi tratament medical pentru copiii diagnosticaţi cu cancer, întărirea cercetărilor în domeniul pediatric, pompele de căldură. S-a implicat în mai multe propuneri de rezoluţie pe subiecte precum sprijinul pentru Ucraina, ajustarea criteriilor de mărime pentru microîntreprinderi, tineri cercetători, aderarea Republicii Moldova la UE, înfiinţarea unui tribunal pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei, aderarea României şi Bulgariei la Schengen, aderarea Ucrainei la UE, accesul la teste COVID la preţuri rezonabile etc.
Marie-Jean Marinescu (PNL) a adresat Comisiei 7 întrebări orale şi 64 de întrebări scrise pe subiecte precum: programul Copernicus, subreprezentarea femeilor în cercetarea neurologică - creşterea participării femeilor, Influenţe străine asupra finanţării ONG-urilor, aderarea Bulgariei şi a României la spaţiul Schengen, integrarea Republicii Moldova în spaţiul european de servicii de roaming, Energia din surse regenerabile - 2030, monitorizarea sărăciei energetice la nivelul UE, ajutoare de stat pentru aeroporturile regionale, autostrada Sibiu-Piteşti etc. În privinţa propunerilor de rezoluţie, eurodeputatul s-a concentrat pe protecţia europeană a lucrătorilor în contextul COVID-19, agresiunea Rusiei în Ucraina, cooperarea UE-Republica Moldova, aderarea Ucrainei şi Georgiei la UE etc.
Nu în ultimul rând, Iuliu Winkler (UDMR) a iniţiat 3 întrebări orale şi 23 de întrebări scrise cu accent pe discriminarea minorităţii maghiare din România, protecţia diversităţii culturale şi a conţinutului european în sectorul audiovizual, bursele Erasmus, aderarea României la Schengen etc.
Propunerile de rezoluţie în care s-a implicat au vizat aderarea Republicii Moldova, Georgiei şi Ucrainei la UE.