Suedia și Ucraina au semnat astăzi, la Stockholm, un acord bilateral privind cooperarea în domeniul securității, care include un sprijin suedez în valoare de peste 9 miliarde de euro între 2022 și 2026, a anunțat premierul suedez Ulf Kristersson într-un mesaj pe platforma X.
„Mesajul meu este clar: Suedia va fi alături de Ucraina atâta timp cât va fi nevoie”, a punctat șeful guvernului suedez.
.@ZelenskyyUa and I have just signed a bilateral agreement on security cooperation. This cooperation includes Swedish support amounting to more than EUR 9 billion from 2022 to 2026. My message is clear: Sweden will stand by Ukraine for as long as it takes. pic.twitter.com/jlsK0BtWRQ
— SwedishPM (@SwedishPM) May 31, 2024
Președintele ucrainean Volodimir Zelenski declarase anterior că a sosit în Suedia cu intenția de a semna trei acorduri bilaterale de securitate, relatează Reuters și AFP, preluat de Agerpres.
Liderul de la Kiev se află la Stockholm pentru a participa la cel de-al treilea summit Ucraina-Europa de Nord, printre subiectele principale de pe ordinea de zi numărându-se apărarea aeriană și producția comună de arme.
„Astăzi mă aflu la Stockholm pentru cel de-al treilea summit Ucraina – Europa de Nord. Prioritățile noastre principale sunt asigurarea mai multor sisteme de apărare antiaeriană pentru Ucraina, proiecte comune ale industriei de apărare și arme pentru luptătorii noștri, precum și eforturile globale de a forța Rusia să facă pace”, a transmis Voldomir Zelenski pe X.
Today, Ukraine will grow stronger as a result of the support of our principled and consistent allies, as well as new security agreements.
Today I am in Stockholm for the third Ukraine-Northern Europe summit. Our top priorities are to ensure more air defense systems for Ukraine,…
— Volodymyr Zelenskyy / Володимир Зеленський (@ZelenskyyUa) May 31, 2024
Pe lângă întâlnirea cu Kristersson, Zelenski se va întâlni și cu premierii Danemarcei, Norvegiei și Islandei, precum și cu președintele Finlandei – toate națiuni NATO care sunt susținătoare ferme ale Ucrainei.
Danemarca și Finlanda au semnat deja acorduri de securitate pe 10 ani cu Ucraina în februarie și, respectiv, aprilie.
La începutul acestei luni, Suedia a declarat că a fost de acord cu un sprijin militar suplimentar pentru Ucraina în valoare totală de 75 de miliarde de coroane suedeze (7,09 miliarde de dolari) pe o perioadă de trei ani, în timp ce, în ultimele săptămâni, Norvegia a purtat negocieri pentru un acord bilateral de securitate cu Kievul.
Liderii vor discuta, de asemenea, despre modul în care țările nordice își pot crește producția de muniție și pot contribui la consolidarea producției proprii de arme a Ucrainei, a precizat biroul premierului danez într-o declarație. De la începutul războiului, ţările nordice au sprijinit Ucraina cu peste 17 miliarde de euro, a indicat aceeași sursă.
La Stockholm, Zelenski va fi primit și de Majestatea Sa Regele Carl XVI Gustaf al Suediei și se va întâlni cu reprezentanți ai companiilor din domeniul apărării.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Germania promite Ucrainei un nou pachet de ajutor militar de 500 milioane de euro
Joe Biden vine în Europa în perioada alegerilor europene: Vizită de stat în Franța, marcarea a 80 de ani de la Debarcarea din Normandia și un discurs despre apărarea democrației
Published
1 min agoon
May 31, 2024By
Teodora IonSecretarul de stat american Antony Blinken a anunțat vineri că la summitul liderilor NATO care se va desfășura la Washington în luna iulie va fi aprobat un pachet de sprijin ”foarte solid” pentru Ucraina, anunță EFE, citat de Agerpres.
”Veţi vedea şi un pachet foarte solid pentru Ucraina şi acesta va fi şi un element al summitului”, a declarat Blinken în prezenţa secretarului general al NATO, Jens Stoltenberg, înainte de începerea sesiunii de lucru a reuniunii informale a miniştrilor de externe ai alianţei care se încheie vineri la Praga.
Pachetul respectiv ar urma să acorde organizației transatlantice un rol mai mare în coordonarea aprovizionării cu echipamente și instruire militară și ar urma să acopere, de asemenea, și problema finanțării.
Ambasadoarea SUA la NATO, Julianne Smith, a oferit câteva detalii de culise, spunând că există dezbateri ”dacă este sau nu necesar să se desemneze un reprezentant” care să ajute la gestionarea tuturor eforturilor depuse în Alianţă în relaţia cu Ucraina.
Conform declarațiilor secretarului general al NATO, Jens Stoltenberg, ar trebui înființat un fond de 100 de miliarde de euro pe cinci ani, care să sprijine militar Ucraina în fața invadatorilor ruși, iar alianța ar trebui să dispună de un rol direct în coordonarea furnizării de arme, muniție și echipamente.
La rândul său, Suedia a anunțat ”cel mai important” sprijin militar pentru Ucraina de până acum. Un pachet de peste 1 miliard de euro va include în special avioane radar de recunoaştere ASC890 și rachete de luptă Rb99.
Dincolo de aceste ajutoare, poate cea mai importantă veste pentru Kiev este faptul că SUA și Germania au ridicat restricțiile impuse Ucrainei de a folosi armele primite pentru a ținti teritoriul rus, alăturându-se astfel unor parteneri precum Franța sau Marea Britanie.
Published
2 hours agoon
May 31, 2024Berlinul a acordat Ucrainei permisiunea de a folosi arme germane împotriva unor obiective militare din Rusia, după o opoziție inițială din partea cancelarului german Olaf Scholz, guvernul federal schimbându-și radical poziția după ce președintele american Joe Biden, și el un împotrivit incipient al acestei acțiuni, a autorizat Ucraina să atace cu arme americane ținte militare din Rusia pentru a proteja Harkovul.
Un purtător de cuvânt al guvernului german a declarat vineri că Berlinul va urma exemplul Statelor Unite, permițând Ucrainei să își folosească armele pentru a viza obiective militare legitime din interiorul Rusiei, a relatat Deutsche Welle.
Berlinul a fost reticent în a permite ca armele sale să fie folosite pentru a lovi ținte din Rusia, invocând temeri de escaladare a războiului. Acum, însă, Berlinul spune că Kievul poate lovi ținte militare legitime din interiorul Rusiei, în conformitate cu obligațiile internaționale. În același timp, Germania a promis Ucrainei un nou pachet de ajutor militar de 500 milioane de euro.
Washingtonul a invocat joi faptul că Moscova a intensificat foarte mult atacurile asupra regiunii Harkov de la baze de lansare din interiorul Rusiei ca justificare pentru ca Kievul să folosească armele americane pentru a lovi instalații “care atacă sau sunt pe cale să atace Ucraina”.
Președintele Joe Biden a autorizat discret Kievul să lanseze arme furnizate de Statele Unite asupra unor obiective militare din interiorul Rusiei care sprijină ofensiva împotriva orașului Harkov din nord-estul Ucrainei.
Decizia marchează o schimbare de politică din partea lui Biden, care a refuzat cu fermitate să permită Ucrainei să folosească armament american pentru lovituri în interiorul Rusiei. Ea vine în timp ce miniștrii de externe din cele 32 de state membre ale NATO sunt reuniți la Praga pentru o întrunire informală premergătoare summitului aliat de la Washington și pe a cărei agendă sprijinul aliat pentru Ucraina este un subiect de top.
Hotărârea de la Washington a fost salutată prudent de secretarul general NATO, Jens Stoltenberg, care s-a arătat convins că Ucraina va acționa ”în conformitate cu dreptul internaţional” în privința dreptului său la auto-apărare.
Stoltenberg a insistat luni că ţările occidentale trebuie să permită Ucrainei să folosească armele pe care i le oferă pentru ca Kievul să poată ataca teritoriul rus pentru a se apăra de agresiunea Moscovei, deoarece, în caz contrar, ţara invadată “are mâinile legate”. De asemenea, într-un interviu acordat publicației The Economist pe 24 mai, el a cerut aliaților NATO care furnizează arme Ucrainei să pună capăt interdicției de a le folosi pentru a lovi ținte militare din Rusia.
Țări precum Lituania, Marea Britanie Polonia, Cehia, Canada și Finlanda și-au dat acordul pentru ca Ucraina să folosească armele în acest sens. Aflat săptămâna aceasta într-o vizită de stat în Germania, președintele francez Emmanuel Macron a explicat poziția Parisului, precizând că Ucraina poate folosi armele livrate, dar pentru a neutraliza bazele militare ruse de unde este atacată.
Published
2 hours agoon
May 31, 2024By
Teodora IonMinistrul francez al Apărării Sebastian Lecornu a motivat vineri ca fiind justificată, în numele ”legitimei apărări”, posibila utilizare în atacuri asupra bazelor militare de pe teritoriul Rusiei a armelor furnizate Ucrainei, deoarece de acolo vin cele mai multe atacuri, informează EFE, citat de Agerpres.
În egală măsură, secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, și-a exprimat convingerea că atacurile ucrainene asupra teritoriului rus vor fi în conformitate cu dreptul internațional și responsabile, informează aceeași sursă.
”Ucraina are dreptul să riposteze”, a subliniat Lecornu într-un interviu acordat postului de radio France Info, în care a explicat că, de la începutul invaziei asupra Ucrainei, Rusia şi-a modificat strategia militară, de exemplu cu ofensive nu doar asupra frontului, ci şi pentru a distruge infrastructura, în special cea energetică, reamintind astfel de declarațiile președintelui francez Emmanuel Macron.
Întrebat dacă Franța va acorda permisiunea ca armele pe care le-a trimis Ucrainei să fie folosite pentru a ataca obiective de pe teritoriul rus, el a repetat că acestea sunt pentru apărarea țării invadate, așadar, susține ”din punct de vedere politic” această opțiune”.
”Cu toţii sperăm că aceasta se va face în conformitate cu dreptul internaţional şi într-un mod responsabil”, a declarat, la rândul său, secretarul general al NATO înaintea unei întâlniri informale a miniștrilor de externe aliați.
Oficialul NATO a fost întrebat dacă există temeri că Rusia ar putea recurge la represalii în acest context, mai ales dacă luăm în calcul recentele declarații ale Moscovei.
Rusia este cea care a escaladat situaţia prin invadarea unei alte ţări, a explicat Stoltenberg, completând că ”presupunerea că Ucraina nu ar trebui să răspundă nu este deloc rezonabilă, deoarece Ucraina trebuie să fie capabilă să-şi apere teritoriul, vizând de exemplu artileria, rachetele care sunt lansate împotriva lor din interiorul Rusiei”.
Aliații Ucrainei au început pe rând să ridice restricțiile de a folosi armamentul livrat Kievului pe teritoriul rus, cea mai importantă decizie în acest sens venind recent din SUA, principalul furnizor de ajutor al Ucrainei.
Ele au dat astfel curs apelului lansat recent de secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, care deplângea zilele trecute că această țară invadată de Moscova ”are mâinile legate” prin restricțiile impuse de parteneri în legătură cu armamentul furnizat.
Concrete & Design Solutions
În 2021, PIB-ul UE reprezenta 15,2% din PIB-ul mondial, clasându-se pe locul al treilea
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago
- SPECIAL3 days ago
- NATO1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago