Ciocolata cu greieri, bunica președintei Comisiei Europene dând mâna cu Hitler, iminența unui război nuclear sunt narative promovate intens de propagada rusă cu două săptămâni înainte de alegerile europene. Profesorul Dumitru Borțun ne explică cum funcționează mașinăria de propagandă rusă.
Cu două săptămâni înaintea alegerilor pentru Parlamentul European, propaganda rusă a intensificat valul de știri false și teorii ale conspirației care au ca scop promovarea unor partide de extremă dreapta, anti-europene, pro-ruse și anti-ucrainene.
Procurorii belgieni au deschis un dosar privind interferența Rusiei în Parlamentul European după lansarea unor acuzații că parlamentari au fost plătiți să răspândească propaganda Kremlinului, a declarat premierul belgian Alexander De Croo, citat de AFP. Oficialul belgian a precizat că serviciile de informații belgiene au confirmat existența unei rețele care acționează în mai multe state europene, inclusiv în Belgia, pentru a submina sprijinul acordat Ucrainei, relatează „Le Monde“.
Una dintre cele mai răspândite teme de dezinformare este legată de reglementările europene cu privire la consumul de insecte. Gluma cu ciocolata germană Ritter Sport care conține „greier întreg” a fost reluată sub formă de știre care a „explodat”, luna trecută, pe reţelele sociale din Ungaria. Totul a pornit de la o postare care sugera iminenţa punerii în vânzare a ciocolatei cu greieri. Imaginea distribuită înfăţişa ceea ce pare o tabletă de ciocolată produsă de compania germană Ritter Sport. Pe ambalaj apare un greier, iar dedesubt denumirea germană „Ganze Grille”, ceea ce s-ar traduce prin „greier întreg”. Compania a transmis că a fost vorba despre o simplă glumă, dar aceasta a ajuns să fie folosită de propagandă, a relatat Veridica.ro.
Un alt exemplu de ştire falsă este fotografia de arhivă care ar surprinde-o pe bunica preşedintei Comisiei Europene Ursula von der Leyen dând mâna cu Adolf Hitler.
Ce tip de propagandă prinde în România
Specialistul în comunicare Dumitru Borţun, profesor la Facultatea de Comunicare şi Relaţii Publice a SNSPA Bucureşti, susține că unele dintre narative sunt specifice pentru țările foste comuniste, iar altele sunt adresate țărilor occidentale.
„Vor să recupereze teren în țări unde știu că a existat o influență puternică a educației și propagandei de tip comunist, de tip naționalist, cum a fost cazul României cu celebrele filme istorice ale lui Sergiu Nicolaescu, în care domnitorii români vorbeau de parcă citau din programul Partidului Comunist Român. Toate lucrurile astea sunt speculate în încercarea de a întoarce popoarele spre un naționalism, spre un autohtonism, așa-zis suveranist, care nu înseamnă altceva decât îndepărtarea de UE”, a detaliat Borțun.
Scopul Moscovei este destrămarea Uniunii
Întrebat ce tip de propagandă prinde cel mai bine în România, Borțun a susținut că, în general, cea care propune îndepărtarea de valorile UE prin diabolizarea Occidentului, prin transformarea lui într-o caricatură. „Știrile legate de hrana cu greieri au acest scop de a devaloriza Occidentul. Totul se întâmplă pe fundalul unei psihologii sociale pe care autorii manipulării o cunosc foarte bine: este vorba de o identitate elementară, primitivă, conform căreia noi suntem cei mai tari din lume, suntem cei mai originali, cei mai creativi, cei mai autentici, noi păstrăm tradițiile adevărate”.
Genul acesta de propagandă naționalistă favorizează orice încercare de a diaboliza Occidentul.
„Se induce confundarea întregii ideologii a progresului cu LGBT-ul, transformarea tuturor progresiștilor în promotori ai ideologiei de gen, ai transgenderilor și ai homosexualilor. Această etichetare falsă prinde foarte bine pe fondul ignoranței, este foarte multă ignoranță care e speculată”, a explicat profesorul.
„Oamenii cred ca reacție la frică și ca nevoie de certitudine“
Profesorul susține că aceste teorii ale conspirației sunt urmașele zvonurilor. „Zvonurile sunt vechi de când lumea și au fost folosite în foarte multe momente istorice, când era vorba de schimbarea ordinii politice. Numai că la ora actuală zvonurile sunt elaborate și capătă coerența și elaborarea unei teorii, de aceea se și numesc teorii ale conspirației, care sunt de fapt zvonuri plasate tocmai pentru a veni în întâmpinarea fricilor și așteptărilor tenebroase ale populației”, explică Borțun.
Oamenii tind să le creadă deoarece acestea tind să le confirme propriile bănuieli și au senzația că sunt adevărate. „Ele nu sunt adevărate pentru că ele corespund unei realități obiective. Sunt adevărate într-un sens subiectiv, că ele corespund unei așteptări subiective a celui care le citește sau le aude”, completează el.
Întrebat cât de adânc pătrund aceste narațiuni în mentalul populației din România, Borțun susține că în general românul este sceptic și respinge afilierea la niște idei, la niște teorii pe care să le urmeze „până în pânzele albe” cum sunt alte popoare.
„Noi nu avem treaba asta. În schimb, în condiții de criză, criză economică, socială, politică, morală, oamenii se sperie, devin vulnerabili și ajung să creadă. Și cred ca reacție la frică și ca nevoie de certitudine. Incertitudinea este greu de gestionat, este greu de suportat. Deci faptul că se pătrunde în conștiința socială din România e cauzat în primul rând de criza prin care trece societatea românească și după aia felul nostru de a fi al românilor”, a explicat Borțun.
Profesorul susține că singura soluție pe termen scurt este ca instituțiile statului să dea replica și să comunice care este adevărul, să demonteze aceste teorii.
Pe termen lung, soluția o reprezintă educația și gândirea critică, care au fost ignorate. „Statul trebuie să facă o politică de protecție, pentru că statul e obligat și moral, și politic să protejeze populația dintr-o țară de toate amenințările, de toate pericolele, inclusiv pe această amenințare extraordinară care este valul de minciună și de contrafacere”, a concluzionat profesorul.