România riscă să piardă 150 de milioane de euro, bani europeni oferiți prin PNRR pentru a cumpăra trenuri cu hidrogen
România riscă să piardă 150 de milioane de euro, bani europeni oferiți prin PNRR pentru 12 trenuri cu hidrogen. Autoritățile responsabile au anulat pentru a treia oară licitația, din lipsă de oferte.
Oficialii spun că producătorii s-au plâns de termenele foarte scurte, impuse la nivel european.
Pe de altă parte, asociațiile de profil susțin că au existat probleme in legatura cu documentanția tehnică, întocmită de autoritățile române.
Organizată pentru a treia oară, licitația pentru cumpărarea celor 12 trenuri cu hidrogen a avut termenul limită marti 28 martie 2024, însă niciun producător nu a fost dispus să oferteze Ministerul Transporturilor.
În lipsa unor oferte clare și rămași pentru moment fără soluții, responsabilii susțin că producătorii nu au vrut sa se angajeze să respecte termenele stranse impuse prin PNRR.
Ștefan Roșanu, președintele Autorității pentru Reformă Feroviară: ”Mesajele spun că în continuare termenele la care suntem constrânși de implementarea PNRR sunt foarte scurte, tipurile de vehicule disponibile sunt extrem de limitate.”
Spre deosebire de proiectele rutiere finanțate din PNRR, care presupun împrumuturi pentru o perioadă lunga și cu dobândă redusă, cele feroviare sunt granturi, adică bani oferiți gratuit pentru modernizarea infrastructurii de pe calea ferată.
Fiecare tren cu hidrogen este estimat la 12 milioane de euro, iar Comisia Europeană ne-a pus la dispoziție peste 150 de milioane de euro.
Ionuț Ciurea, Asociația PRO Infrastructură: ”La licitația anterioară nu s-a prezentat decat un producator care a dat ceva neconform, iar la aceasta licitatie nu s-a prezentat nimeni pentru că documentația tehnică nu poate să fie respectată de niciun producător, e clar că este o problemă la documentația ta tehnică.”
Considerată o alternativă verde pentru trenurile Diesel, tehnologia folosită pentru aceste rame cu hidrogen este încă la început, iar în țara noastră este imposibil de implementat pentru moment. Specialiștii vorbesc de o întreagă infrastructură: de la producerea și transportul combustibilului, până la alimentarea trenurilor.
În străinătate, doar câteva țări printre care Germania, Olanda sau Austria au testat și au în plan să introducă astfel de garnituri. Noi mai avem de așteptat.
Ștefan Roșanu, președintele Autorității pentru Reformă Feroviară: ”Din păcate, până nu vin aceste trenuri si nu găsim o soluție, nu stiu să luam cu inchirie cu lesing, suntem constransi cu aceleasi trenuri. ”
Pentru a nu pierde banii europeni, autoritățile mai au la dispoziție jumătate de an să convingă oficialii de la Comisia Europeană să folosească banii în alte scopuri, însă șansele de reusită sunt mici.
În România, în ultimii 20 de ani a fost cumpărat un singur tren electric, care, într-un scenariu optimist, ar putea fi pus în circulație abia la finalul anului - și asta pentru că producătorul nu a terminat nici acum testele necesare pentru siguranța călătorilor.
Trenul a ajuns în țara în decembrie și urma să fie folosit pentru ruta București-Constanța, atât de aglomerată în perioada verii.