În contextul vizitei comisarului european pentru agricultură, Janusz Wojciechowski, în România, situația agriculturii românești arată complet diferit față de discursurile protocolare dintre autorități. Deși România a progresat ca exportator agroalimentar, importurile crescute de alimente și materii prime agricole continuă să fie o problemă majoră, acestea din urmă ajungând la un cuantum de 3 miliarde de euro doar în primele trei luni ale anului 2024.
În plus, subvențiile agricole deseori nu ajung la fermierii activi, ci sunt risipite sau implicate în scandaluri de fraudă. În acest context larg, prognoza pentru recolta de cereale și rapiță din 2024 este asemenea pesimistă, producția fiind așteptată să fie la jumătate față de anul trecut.
Comisarul european pentru agricultură Janusz Wojciechowski se află în România pentru o vizită de două zile, timp în care se va întâlni cu prim-ministrul Marcel Ciolacu şi cu ministrul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, Florin Barbu, după care va avea un dialog cu asociaţiile fermierilor şi cu reprezentanţi ai Universităţii de Ştiinţe Agronomice şi Medicină Veterinară din Bucureşti. Marţi, comisarul Wojciechowski va vizita Portul Constanţa şi îşi va încheia deplasarea în România vizitând Crama Rasova şi proiecte finanţate de UE, arată un comunicat al Comisiei Europene.
Comisarul european a declarat că are în plan să discute cele mai recente evoluţii care au un impact asupra agriculturii atât în România, cât şi în UE, precum şi punerea în aplicare a planului strategic PAC al României, care direcţionează fonduri UE în valoare de aproximativ 15 miliarde euro către fermierii şi comunităţile rurale din România. „România a devenit un producător agroalimentar important în ultimul deceniu, exporturile atingând un excedent net de 2,7 miliarde euro în 2023. Prin urmare, este esenţial să se asigure faptul că fermierii din România pot continua să producă în cantităţi mari şi cu cele mai sustenabile metode, în beneficiul pe termen lung al economiilor regionale, al pieţei UE şi al securităţii alimentare mondiale”, a afirmat Janusz Wojciechowski, înaintea vizitei. El a vorbit şi despre vizita sa la portul Constanţa şi a spus că e „o ocazie excelentă de a evalua situaţia actuală în ceea ce priveşte transportul cerealelor şi al altor produse agricole din Ucraina”.
Comisia a aprobat recent o schemă de ajutor de stat a României în valoare de 126 de milioane euro, pentru a sprijini investiţiile necesare în porturile care se confruntă cu fluxuri comerciale sporite. Potrivit comisarului european, România poate beneficia, de asemenea, de finanţare în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei – componenta Transporturi, pentru a sprijini investiţiile în infrastructuri noi şi modernizate. Acesta a subliniat şi că va avea ocazia să se întâlnească personal cu fermierii românii şi să le mulţumească pentru „activitatea lor vitală”.
România importă o cantitate îngrijorătoare de materii prime agricole
Potrivit unor date procesate de Institutului Național de Statistică, România a importat alimente în cuantum de aproape 3 miliarde de euro, doar în primele trei luni ale acestui an. Producția locală a rămas în urmă, spun specialiștii, iar industria nu este suficient de dezvoltată pentru a transforma materiile prime în produse finite. În primul trimestru din 2024, valoarea totală a importurilor a fost mai mare cu 66 de miliarde de euro decât cea a exporturilor. Deficitul balanței comerciale a fost însă mai mic cu 1,5% față de aceeași perioadă a anului trecut, potrivit INS. Una dintre explicații pentru acest decalaj enorm rezidă și în faptul că țara noastră nu are destulă capacitate industrială pentru a transforma materia primă în produse finite, cu o valoare adăugată mare, fenomenul exacerbând problema prețurilor ridicate de la raft.
România importă ceapă, cartofi, făină de grâu, carne de porc din mai multe țări europene, deși există producții locale care ar putea să suplinească importurile, însă există cazuri în care producția internă nu face față cererii. Potrivit sursei citate, cele mai mari deficite sunt mai ales în ceea ce special la carnea de porc, pentru că suntem încă afectați de pesta porcină. Estimarea specialiștilor este că peste 80% din carnea de porc consumată de români este importată.
Gabriel Razi, analist piață agricolă, a declarat că „nici măcar la floarea-soarelui, nu reușim să transformăm semințe de floarea-soarelui în ulei și suntem nevoiți să alimentăm astăzi industria bulgărească. Exportăm cereale, semințe și boabe oleaginoase și animale vii, exact în aceeași structură de export ca acum un secol. Este o rușine pentru agricultura românească, că în atâția ani de prezență în UE nu am reușit să majorăm țesătura industrială”, conform unui material difuzat vineri, 10 mai, de Pro TV.
Importurile de alimente au crescut mult în ultimii 5 ani: produsele agricole cu peste 50%, peștele cu 64% și produsele industriei alimentare cu 65%. „Aducem fructe și legume din Olanda, Germania sau chiar de la vecinii unguri, pește din Grecia, Suedia și Bulgaria și alimente procesate cele mai multe din Germania și Polonia. A crescut mult cererea în ultimii ani, iar producția în România nu ține pasul”, spun specialiștii, potrivit sursei citate.
Realitatea subvențiilor agricole românești: APIA și problemele fondurilor pentru agricultură
În contextul vizitei oficiale a comisarului european Janusz Wojciechowski, care laudă România pentru aportul său la eforturile de stabilizare a pieței agricole europene, mai mult de jumătate dintre agricultorii din România se confruntă cu pierderi ce depășesc veniturile obținute. Clubul Fermierilor Români (CFRO) a avertizat în februarie că situația fermierilor se va deteriora în semestrul al doilea al anului, când mulți vor descoperi că producțiile nu sunt suficiente pentru a compensa costurile investițiilor realizate. Același material realizat de Ziare.com arăta atunci că Programul Creditul Fermierului nu dispune încă de reguli precise pentru implementare, iar în stadiul actual, nu oferă asistența necesară fermierilor profund afectați, pe lângă faptul că cei mai mulți au încetat demult să se mai bazeze pe subvențiile APIA.
O problemă care a fost reclamată de agricultori în timpul mitingurilor de la începutul anului, care nu a fost adresată de autorități între timp este legată de faptul că subvențiile APIA sunt risipite pe proprietarii de terenuri care nu lucrează, de fapt, pământul, sugerându-se că situația este arhicunoscută și la nivelul autorităților de mai mulți ani, fără să fie luată o măsură concretă pentru rectificarea situației create de cadrul legal care permite proprietarilor de terenuri să încaseze fonduri fără să le reinvestească efectiv în recolte sau în creșterea animalelor. Mai mult, fondurile APIA tind să se afle deseori în mijlocul unor scandaluri de fraudă.
Cel mai recent, la începutul lunii mai, conducerea unei cooperative agricole din Botoșani a fost vizată de către DNA pentru o fraudă cu subvenții APIA de aproximativ un milion de lei, conform unei publicații regionale, a relatat AGRO TV. Mai exact, conducerea Cooperativei Agricole Cozancea Farm, formată din Benone și Gabriela Melinte, a primit recent acuzații referitoare la obținerea de subvenții APIA prin falsificarea documentelor. Fapta a provocat daune financiare grave pentru Agenția de Plăți și Intervenții în Agricultură (APIA), în valoare de 988.883 lei. Rechizitoriul realizat de către procurorii anticorupție arată că în campaniile agricole din 2011, 2012, 2014 și 2015, cele două persoane acuzate, soț și soție, ar fi depus acte false pentru a obține subvenții APIA necuvenite. Suma de 988.883 lei era pentru terenurile cu destinația pășune, poziționate în comuna Blândești. În urma anchetei, Benone și Gabriela Melinte au fost trimiși în judecată de către procurorii DNA.
Cum arată prognoza pieței cerealiere românești în 2024
Potrivit lui Cezar Gheorghe, expert în piețele de mărfuri agricole citat de Agro TV, prețul porumbului la poarta fermei zilele acestea este undeva între 140-150 euro/tonă, în funcție de costurile legate de transportul până în Portul Constanța. Piața porumbului pare blocată din cauza diferenței semnificative între prețul care se cere pe marfă și sumele pe care sunt dispuși să le ofere importatorii, în acest context volumul de tranzacții în Portul Constanța, în ultimele săptămâni, fiind extrem de scăzut.
„La porumb avem o situație de «mexican standoff», fiecare să cu ochii ațintiți spre adversar și așteaptă să clipească, pentru că diferența dintre cât se cere pe marfă și cât se oferă este foarte ridicată, de 7-8 dolari/tonă în bazinul Mării Negre. Aceeași situație este și în Constanța, unde avem indicația de preț FOB Constanța rămasă pe loc, la 200 de dolari/tonă, de câteva zile. Translatat pe euro, sunt 181-182 euro/tonă în FOB. Dacă scădem costurile de fobbing și acel shrink care știm cu toții că există, ajungem la un nivel de preț de 173-174 euro/tonă pentru marfa livrată în Portul Constanța”, a precizat Cezar Gheorghe pentru AGRO TV, săptămâna trecută.
Totodată, specialistul a recomandat recent prudență și răbdare din partea fermierilor, pentru că pot apărea creșteri de preț pe perioada verii, pe fondul factorilor meteorologici.
Un alt indicator relevant pentru piața cerealieră românească este rapița. Dacă anul trecut a adus o producție record la nivelul țării pentru cultura de rapiță, anul acesta situația s-ar putea să fie diametral opusă, spun specialiștii. Problemele create de factorii meteorologici au distrus culturile în multe zone ale țării, astfel că producția totală prognozată pentru anul acesta va fi la jumătate față de anul trecut.
„Anul acesta o să avem în România un maxim de 1,2 milioane de tone de rapiță, față de sezonul precedent, când am avut 2,2 milioane de tone. A venit valul de căldură, apoi valul de frig peste ea, și asta creează probleme. Dacă ne uităm un pic mai la nord, vedem că în Polonia a înghețat rapița la minus 7 grade, a devenit casantă, o rupi cu mâna”, a precizat Cezar Gheorghe, expert în piețele de mărfuri agricole, la AGRO TV.
În cazul rapiței, totodată, deși o astfel de scădere a producției ar putea conduce către o scumpire, prețul rapiței este strâns legat de cel al petrolului, al boabelor de soia sau al uleiului de palmier, explică specialiștii.
...citeste mai departe despre "Problemele grave ale agriculturii românești în 2024. De ce producția de cereale este așteptată să fie la jumătate față de anul trecut" pe Ziare.com