Consiliul a adoptat vineri, 24 mai, concluzii privind „O industrie europeană competitivă – motor al viitorului nostru verde, digital și rezilient”. Concluziile analizează situația sectorului industrial al UE, explorează modalități de îmbunătățire a inovării, a accesului la finanțare și a mediului de afaceri pentru producători și propun principiile elementare care să stea la baza unei viitoare politici industriale a UE.
„Obiectivele ambițioase ale Uniunii privind poziția de lider în domeniul digital și neutralitatea climatică oferă oportunități importante de consolidare a poziției de lider în sectorul industrial și de creare de locuri de muncă de înaltă calitate. În perspectiva începerii următorului mandat al Comisiei Europene, acum este momentul să punem bazele unei politici industriale europene și să oferim orientări cu privire la calea de urmat către un nou pact pentru competitivitatea europeană”, a declarat Jo Brouns, ministrul flamand al economiei, inovării, muncii, economiei sociale și agriculturii.
În concluziile sale din 17 și 18 aprilie 2024, Consiliul European a subliniat hotărârea Uniunii Europene de a-și asigura competitivitatea pe termen lung, prosperitatea și poziția de lider pe scena mondială și pentru a-și consolida suveranitatea strategică. O parte importantă a acestui obiectiv ar trebui realizată prin elaborarea unei politici industriale eficace.
UE: spațiul unei industrii competitive
Concluziile Consiliului au pus bazele unei politici industriale orientate spre viitor. În contextul unor schimbări tehnologice, economice și geopolitice semnificative, Europa are nevoie de o industrie competitivă, cu o bază de producție solidă, pentru a stimula inovarea, productivitatea, crearea de locuri de muncă de calitate, durabilitatea și creșterea. Cu toate acestea, industria UE s-a confruntat cu numeroase provocări, inclusiv cu creșterea concurenței la nivel mondial și cu crize succesive (de exemplu, COVID-19, războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, tensiunile din Marea Roșie etc.), care au pus la grea încercare lanțurile de aprovizionare și au determinat creșterea prețurilor la energie. Documentul adoptat astăzi subliniază importanța Pactului Verde, care este o sursă de oportunități pentru întreprinderi și cetățeni. Concluziile recomandă să se acorde prioritate domeniilor tehnologice care sunt esențiale pentru securitatea economică a UE.
Inovare și competitivitate
Concluziile Consiliului consideră că inovarea este forța motrice a competitivității europene. În acest sens, concluziile solicită identificarea unui număr limitat de priorități strategice în cadrul politicii de cercetare și inovare industrială a UE. O sarcină esențială pentru viitoarea Comisie va fi aceea de a încerca să reducă „paradoxul inovării” (și anume, faptul că cunoștințele nu se traduc întotdeauna în produse și servicii comercializabile).
Finanțare și politică industrială
Finanțarea este considerată, de asemenea, un element esențial al politicii industriale a UE. Prin urmare, concluziile analizează modalitățile de stimulare a instrumentelor de finanțare private și publice, menținând în același timp politicile în domeniul concurenței și al ajutoarelor de stat. Pentru a îmbunătăți finanțarea, printre altele, concluziile solicită promovarea uniunii piețelor de capital și utilizarea organismelor și a instrumentelor existente, cum ar fi Banca Europeană de Investiții, politica de coeziune, proiectele importante de interes european comun (PIIEC) și programul InvestEU.
Îmbunătățirea mediului de afaceri
Concluziile Consiliului subliniază necesitatea stabilirii condițiilor adecvate pentru ca industria să aibă succes. Printre acestea se numără funcționarea corespunzătoare a pieței unice, un cadru de reglementare clar care facilitează investițiile, protejând în același timp concurența, o piață a energiei care oferă energie durabilă, sigură și la prețuri accesibile, o forță de muncă bine pregătită și cu înaltă calificare, o politică comercială deschisă și ambițioasă, standarde, protecția drepturilor de proprietate intelectuală și valorificarea cunoștințelor.
Acțiuni viitoare comune
În sfârșit, concluziile solicită o politică industrială europeană cuprinzătoare, care să fie în conformitate cu prioritățile verzi și digitale ale Uniunii pentru 2030. Viitorul cadru de politică industrială al Europei ar trebui să se întemeieze pe instrumente bazate pe dovezi, pe indicatori, pe principii bazate pe piață și pe previziuni și constatări economice de bază. De asemenea, acesta ar trebui să integreze cele mai recente rezultate economice într-o analiză a politicii industriale și să includă factorii de mediu, de durabilitate, de reziliență și sociali în modelele sale de referință, pentru a identifica potențiale piețe strategice de creștere viitoare. Viitoarea politică industrială a UE ar trebui să se bazeze pe actuala Strategie industrială a UE din 2020, pe actualizarea sa din 2021, pe Planul industrial al Pactului verde și pe programul de politică privind deceniul digital și ar trebui, de asemenea, să țină seama de legislația recentă, cum ar fi Actul privind cipurile, Actul privind materiile prime critice și Regulamentul privind industria „zero net”.
Concluziile Consiliului adoptate astăzi invită următoarea Comisie să facă din politica industrială un element-cheie al agendei sale pentru următorul mandat legislativ. Concluziile prezintă elementele pe care statele membre ar dori să le vadă incluse într-un viitor cadru de politică industrială europeană care să fie cuprinzător, orientat spre viitor și proactiv.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Țările UE solicită Comisiei Europene o nouă strategie cuprinzătoare pentru piața unică până în iunie 2025: Piața unică este încă fragmentată, iar marii actori își impun propriile reguli
UE pregătește modificarea taxelor vamale pentru coletele de sub 150 de euro pentru a contracara volumele uriașe de colete Shein și Temu, acuzate că nu respectă legislația europeană
Soluțiile lui Scholz la “imperialismul brutal” al Rusiei: O putere militară europeană mai puternică în NATO și forța de descurajare nucleară franceză
Eurobarometru: Peste 65% dintre români afirmă un atașament puternic față de UE și consideră că reprezintă o zonă de stabilitate într-o lume turbulentă
ICI București, prezent la cea de-a 10-a ediție a Romanian Business Services Forum & Awards, dedicată rolului esențial al inovării tehnologice, cu o atenție sporită acordată inteligenței artificiale
Coridoarele de solidaritate sunt și vor rămâne o opțiune sigură pentru comerțul Ucrainei și R. Moldova cu restul lumii, ancorând aceste două țări în piața unică, subliniază comisarul european pentru Transport
Procedura de infringement: Comisia Europeană cere României să își îndeplinească obligația de a coopera cu alte state în privința transparenței fiscale a veniturilor realizate prin intermediul platformelor digitale
Comisia Europeană a decis să inițieze o procedură de infringement împotriva Germaniei, Ungariei, Poloniei și României pentru că nu au făcut schimb de informații în timp util cu privire la veniturile obținute de persoane fizice și juridice prin utilizarea platformelor online.
Potrivit unui comunicat al executivului european, Directiva din 22 martie 2021 de modificare a Directivei 2011/16/UE privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (DAC7) a introdus, începând cu 1 ianuarie 2023, noi norme de transparență fiscală pentru tranzacțiile pe platformele digitale. Obiectivul este de a identifica mai bine situațiile în care ar trebui să se plătească impozit. Raportarea ar trebui să aibă loc în două etape.
În primul rând, platformele online au fost obligate să colecteze informațiile privind veniturile obținute de persoanele fizice și juridice pe tot parcursul anului 2023 și să le raporteze statului membru al platformei.
Apoi, statul membru respectiv trebuia să facă schimb de informații până la 29 februarie 2024. Raportarea și schimbul în timp util sunt esențiale pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile în Uniune și pentru buna funcționare a CAD7 în toate statele membre.
Germania, Ungaria, Polonia și România nu și-au îndeplinit obligația de a face schimb de informații necesare cu autoritățile fiscale din alte state membre, ceea ce le împiedică să aplice legislația fiscală locală.
Prin urmare, Comisia trimite o scrisoare de punere în întârziere Germaniei, Ungariei, Poloniei și României, care au acum la dispoziție două luni pentru a răspunde și a remedia deficiențele semnalate de Comisie.
În absența unui răspuns satisfăcător din partea statelor membre, Comisia poate decide să emită un aviz motivat.
De asemenea, România se numără printre cele 18 țări împotriva cărora a fost deschisă o procedură de infringement pentru că nu au desemnat autoritățile responsabile pentru punerea în aplicare a Legii privind guvernanța datelor sau care nu au reușit să demonstreze că acestea din urmă sunt împuternicite să îndeplinească sarcinile prevăzute de lege.
Legea privind guvernanța datelor facilitează schimbul de date între sectoare și țările UE în beneficiul cetățenilor și al întreprinderilor. Ea va spori încrederea în schimbul de date prin stabilirea unor norme de neutralitate a intermediarilor de date care fac legătura între persoane și întreprinderi și utilizatorii de date.
Activitățile de intermediere a datelor trebuie să fie strict independente de orice alte servicii pe care le furnizează, să fie înregistrate și să poată fi identificate printr-un logo comun al UE.
Legea va facilita, de asemenea, reutilizarea anumitor date deținute de sectorul public și va stimula schimbul voluntar de date. Altruismul datelor permite cetățenilor să își dea consimțământul pentru a pune la dispoziție datele pe care le generează pentru binele comun, de exemplu pentru proiecte de cercetare medicală.
Organizațiile de promovare a altruismului în materie de date pot decide să fie incluse într-un registru public și să utilizeze logo-ul comun al UE.
Acestea trebuie să aibă un caracter non-profit și să îndeplinească cerințele de transparență, precum și să ofere garanții specifice pentru a proteja drepturile și interesele cetățenilor și ale întreprinderilor care decid să le partajeze datele. Aplicabile începând cu 24 septembrie 2023, autoritățile responsabile sunt însărcinate cu înregistrarea organizațiilor de altruism de date și cu monitorizarea conformității furnizorilor de servicii de intermediere a datelor. Prin urmare, Comisia trimite o scrisoare de punere în întârziere către 18 țări, printre care și România, care au acum la dispoziție două luni pentru a răspunde și a remedia deficiențele semnalate de Comisie. În absența unui răspuns satisfăcător, Comisia poate decide să emită un aviz motivat.
O altă procedură de infringement deschisă de Comisia Europeană împotriva României, Bulgariei, Greciei, Lituania, Maltei, Portugaliei și Sloveniei se referă la obligațiile pe care le au în ceea ce privește clădirile eficiente din punct de vedere energetic.
Statele membre trebuie să stabilească cerințe minime de performanță energetică a clădirilor pentru a obține cea mai bună combinație între investiții și economii, cunoscute și sub denumirea de ”niveluri optime din punctul de vedere al costurilor”.
Calcularea nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor este esențială pentru ca statele membre să exploateze pe deplin potențialul de eficiență energetică și de energie regenerabilă al parcului național de clădiri și să evite ca oamenii și întreprinderile să cheltuiască mai mulți bani decât este necesar pentru îmbunătățirea eficienței locuințelor și birourilor lor.
Prin urmare, Comisia trimite scrisori de punere în întârziere țărilor în cauză, care au acum la dispoziție două luni pentru a răspunde și a remedia deficiențele semnalate de Comisie.
În absența unui răspuns satisfăcător, Comisia poate decide să emită un aviz motivat.
Cetățenii UE recomandă Comisiei Europene să înființeze un oficiu în fiecare stat membru care să fie responsabil de combaterea urii sub toate formele sale și de promovarea respectului reciproc
În cadrul sesiunii finale a Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni pe tema „Combaterea urii din societate”, care a avut loc în perioada 17-19 mai la Bruxelles, un număr de 150 de cetățeni europeni au adresat Comisiei Europene și autorităților naționale 21 de recomandări menite să combată ura sub toate formele sale și să promoveze respectul reciproc, informează Reprezentanța Comisiei Europene în România printr-un comunicat.
Toate formele de ură și de intoleranță sunt incompatibile cu valorile demnității umane, libertății, democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului, consacrate în Tratatul privind Uniunea Europeană.
În ultimele luni și în ultimii ani s-a înregistrat o creștere semnificativă a discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în întreaga UE, atât în mediul online, cât și în afara acestuia.
La 6 decembrie 2023, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant au adoptat o comunicare intitulată ”Ura nu își are locul aici – O Europă unită împotriva urii” care stimulează intensificarea eforturilor de combatere a urii, prin consolidarea acțiunilor la nivelul unei game variate de politici, inclusiv securitatea, mediul digital, educația, cultura și sportul.
Comunicarea lansează un apel la crearea unui spațiu de dialog paneuropean, care să reunească cetățeni din întreaga UE pentru a găsi răspunsuri la întrebarea „Cum am putea trece de la ură și dezbinare la egalitate și la respectarea drepturilor omului și a demnității umane, valori europene atât de importante?”. Comisia a răspuns imediat acestui apel, prin intermediul Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni pe tema „Combaterea urii din societate”.
Începând din aprilie 2024, cetățenii s-au reunit pentru a discuta despre cauzele profunde și despre factorii determinanți ai urii, precum și despre modalitățile de abordare a acestora, atât în persoană, cât și online.
Contribuțiile colectate atât de la grupul de dezbatere, cât și de pe Platforma de implicare civică vor fi luate în considerare de colegiul comisarilor și vor sprijini activitatea viitoare a Comisiei Europene în ceea ce privește combaterea discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură.
La o dată ulterioară va avea loc un eveniment de feedback, ocazie cu care factorii de decizie politică din cadrul Comisiei vor prezenta grupului de dezbatere un raport cu privire la modul în care au fost luate în considerare recomandările cetățenilor.
Recomandările finale încurajează Comisia să se concentreze în special pe următoarele aspecte:
- Creșterea gradului de conștientizare cu privire la ură și la măsurile și căile de atac existente pentru a o combate, printr-o campanie publică
- Crearea unei platforme la nivelul UE care să combine informații, resurse, măsuri și sisteme de sprijin în ceea ce privește ura
- Cardul UE de navigare în siguranță
- Pregătire pentru toleranță (T4T)
- Consolidarea competențelor sociale și emoționale ale copiilor și ale tinerilor pentru a preveni ura
- Educație pentru fiecare generație și pentru fiecare nație în ceea ce privește comunicarea nonviolentă
- Anunțuri publicitare – Ajutor împotriva urii
- Fiabilitate, fapte și transparență: verificarea și clarificarea finanțării informațiilor
- Europa îți vine în întâmpinare: mijloace media participative pentru cetățeni
- Soluționarea problemei anonimatului online pentru a combate ura
- O singură Europă, o singură definiție: incriminarea discursului de incitare la ură
- Moderarea IA: protejarea platformelor de comunicare socială împotriva discursurilor de incitare la ură
- Sparge bula: promovarea unor perspective diverse pe platformele de comunicare socială
- Ajutor pentru revenirea la sensul vieții
- Instituirea unui comitet de încredere independent
- Având grijă de oameni: combaterea inegalității sociale pentru a combate ura în UE
- Oficiu național pentru combaterea urii în statele membre
- Protocol european de răspuns eficace pentru notificările de infracțiuni motivate de ură
- Răspândirea unei culturi a dezbaterii în școli, inspirată de grupurile de dezbatere ale cetățenilor
- Crearea unor grupuri de dezbatere ale cetățenilor pentru tineri (16-25 de ani) în vederea combaterii urii
- Dezvoltarea de servicii civice voluntare pentru adulți în comunitățile locale
Participanții la grupurile de dezbatere ale cetățenilor europeni sunt recrutați cu ajutorul unor instrumente care generează în mod aleatoriu numere de telefon mobil valabile. Pentru a se asigura că grupurile de dezbatere reflectă componența sociodemografică a Europei, în cadrul procesului se garantează faptul că recrutarea este reprezentativă pentru diversitatea UE.
Se aplică un sistem de cote, pentru a alcătui un grup echilibrat din punctul de vedere al genului și se specifică faptul că tinerii cu vârste cuprinse între 16 și 25 de ani trebuie să reprezinte o treime din grup. Alte caracteristici sociodemografice luate în calcul sunt nivelul de educație, localizarea geografică și ocupația.
Cetățenii lucrează împreună în grupuri mici de 10-15 persoane și în sesiuni plenare. O echipă de facilitare le oferă sprijin, alături de un comitet de experți care oferă contribuții suplimentare.
Pe baza discuțiilor, cetățenii formulează recomandări pe care Comisia Europeană să le ia în considerare în definirea politicilor și a inițiativelor.
Platforma de implicare civică este o componentă esențială a noului ecosistem de implicare civică, concretizând un angajament asumat în comunicarea ulterioară Conferinței privind viitorul Europei.
Premierul Greciei îi cere președintei Comisiei Europene ”să adoptate măsuri curajoase pentru a garanta că piaţa unică funcţionează cu mai multă concurenţă şi transparenţă, în beneficiul consumatorilor”
Published
4 days agoon
May 20, 2024Prim-ministrul Greciei, Kyriakos Mitsotakis, a solicitat într-o scrisoare adresată președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, ”mai multă transparență” cu privire la piața unică în fața creșterii prețurilor”, calificând această temă ca fiind ”una dintre prioritățile” grecilor pentru alegerile europene, informează AFP, citat de Agerpres.
În viziunea sa, măsurile de protejare a consumatorilor în fața ”prețurilor crescute” arăta că UE ”este capabilă să stabilească priorităţile corecte”.
”Trebuie adoptate măsuri curajoase pentru a garanta că piaţa unică funcţionează cu mai multă concurenţă şi transparenţă, în beneficiul consumatorilor”, subliniază Mitsotakis într-o scrisoare adresată Ursulei von der Leyen, datată cu data de sâmbătă, dar dată publicității luni, cu trei săptămâni înainte de alegerile europene.
Premierul grec a atras atenția că recenta ”criză inflaţionistă a dus la o reducere importantă a puterii de cumpărare a cetăţenilor europeni şi a scos în evidenţă puterea asimetrică a multinaţionalelor în termeni de politici tarifare diferenţiate”.
El propune măsuri pentru ”a împiedica politica unor multinaţionale de a comercializa produse de consum identice sau similare sub mărci diferite în diferite ţări membre, ceea ce le permite o tarifare diferită” şi ”interzicerea practicilor comerciale neloiale”.
Reuniți într-un Consiliu European special care a avut loc la mijlocul lunii aprilie, șefii de stat sau de guvern au solicitat ”un nou pact european pentru competitivitate”, ”ancorat” într-o piață unică puternică și integrată în cea mai competitivă, inovatoare, avansată din punct de vedere tehnologic și al tranziției verzi și digitale și prin care Uniunea piețelor de capital devine un motor de investiții.
Citiți și: Raport revoluționar privind viitorul pieței unice: Enrico Letta le propune liderilor UE să integreze telecomunicațiile, energia și finanțele și propune cea de-a 5-a libertate a pieței unice, consacrată inovării
Apelul lor venea după ce președintele Consiliului European, Charles Michel, și fostul premier italian Enrico Letta au prezentat raportul privind viitorul pieței unice a Uniunii Europene, un document de 147 de pagini care se află pe masa celor 27 de lideri europeni pentru a-i inspira în pregătirea viitoarei agende strategice a UE 2024-2029 și care propune, între altele, reguli pentru unificarea și integrarea industriilor telecomunicațiilor, a energiei și a piețelor financiare, un nou cod european pentru întreprinderi, cu o foaie de parcurs pentru realizarea de progrese în fiecare sector până în 2029.
Concrete & Design Solutions
Consiliul UE stabilește fundamentele unei viitoare politici industriale europene și invită următoarea Comisie să facă din aceasta un element-cheie al agendei sale
Ministrul Sănătății: Centrul pentru mari arși de la Spitalul Județean de Urgență Timișoara va fi finalizat până la sfârșitul anului
Marcel Ciolacu, prezent la UCM Reșita: Acest Guvern şi-a asumat că va reindustrializa România, astfel încât să producem mai mult la noi acasă
Directorul general al ICI București, prezent la BSDA: IA și quantum computing schimbă paradigma pentru atacatori și apărare
Șeful diplomației SUA merge săptămâna viitoare la Chișinău pentru a reafirma sprijinul pentru aderarea R. Moldova la UE
SUA anunță un nou pachet de asistență militară pentru Ucraina în valoare de 275 milioane de dolari
Țările UE solicită Comisiei Europene o nouă strategie cuprinzătoare pentru piața unică până în iunie 2025: Piața unică este încă fragmentată, iar marii actori își impun propriile reguli
Summitul NATO din 2025 va avea loc în Olanda, la Haga, anunță secretarul general Jens Stoltenberg
UE pregătește modificarea taxelor vamale pentru coletele de sub 150 de euro pentru a contracara volumele uriașe de colete Shein și Temu, acuzate că nu respectă legislația europeană
România și R. Moldova își reactualizează cooperarea militară, miniștrii apărării celor două țări semnând un protocol de amendare a acordului bilateral din 2012
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de “o clică incompetentă de escroci foşti comunişti”
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Îmi doresc o Europă puternică, prosperă, care protejează, răspunzând așteptărilor tinerei generații, subliniază Ursula von der Leyen în dezbaterea Eurovision
Candidatul Socialiștilor Europeni la șefia CE, Nicolas Schmit: Ceea ce mă interesează pe mine cel mai mult este să îmbunătățesc condițiile de viață ale tuturor cetățenilor europeni
R. Moldova are ca obiective principale obiective asigurarea păcii pe termen lung în regiune şi salvarea vieţilor prietenilor şi vecinilor ucraineni, subliniază premierul Dorin Recean
România își propune să fie unul dintre cei mai importanți actori ai procesului de reconstrucție a Ucrainei, având resursele și hotărârea pentru a ajuta această țară să renască, a subliniază premierul Marcel Ciolacu
România și Turcia au înființat, la Ankara, Consiliul Cooperării Strategice la Nivel Înalt pentru a apropia cele două state “strategic, economic, militar, energetic și social”
Gaza: Procurorul-șef al Curții Penale Internaționale solicită mandate de arestare împotriva lui Netanyahu și a ministrului israelian al apărării pentru crime de război și crime împotriva umanității
Biden sprijină „protestele pașnice și non-violente” ale studenților față de criza umanitară din Gaza: „Știu că vă frânge inima. O frânge și pe a mea”
Ministerul Economiei și ROMCHIMICA își unesc forțele pentru tranziția energetică a industriei chimice. Ștefan-Radu Oprea: Menținerea competitivității economice este esențială în acest proces
Mai mulți copii palestinieni răniți vor fi tratați în spitalele din România, anunță ministrul Sănătății, Alexandru Rafila
Președinta Georgiei consideră că noua lege privind ”influența străină” întoarce țara ”în trecut” și își arată intenția de a o respinge
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ3 days ago
Google a lansat o campanie pentru a preveni dezinformarea online. În calitate de partener Google, CaleaEuropeană.ro se alătură inițiativei de educare a publicului
- NATO1 week ago
Marcel Ciolacu: O decizie a României de a trimite sistemul Patriot în Ucraina deranjează Moscova. Rusia nu-și permite să atace România
- ROMÂNIA3 days ago
BSDA 2024: În premieră, un avion de ultimă generație F-35 participă la cea mai mare expoziție de apărare din zona Mării Negre. Este considerat “cea mai avansată soluție de securitate pentru secolul al XXI-lea”
- NATO2 days ago
Nicolae Ciucă: Va trebui să trăim ani de zile cu o Rusie agresivă în proximitate. Trebuie să investim în apărare și să întărim democrația românească
- U.E.1 week ago
Comisarul european Nicolas Schmit și ministrul Muncii, vizită la Uzina Dacia: Susținerea industriei auto europeană, un obiectiv fundamental pentru Comisia Europeană