Mai multe grupuri de mediu și victime ale cazurilor de vreme extremă au depus o plângere penală la Paris, prin care vor să îi tragă la răspundere pe gigantul francez TotalEnergies SE și pe acționarii săi pentru contribuțiile lor la schimbările climatice. Printre acuzațiile enumerate se numără inclusiv omorul din culpă. O astfel de incriminare ar reprezenta un nou mod de a trage la răspunde marii poluatori, conform experților.
Trei organizații care militează pentru protejarea mediului și opt persoane, printre care victime ale evenimentelor climatice dezastruoase și urmași ale persoanelor care au murit din cauza vremii extreme, au înaintat o plângere penală magistraților parizieni, conform unui comunicat emis marți, 21 mai. Acțiunile în instanță împotriva companiilor care poluează prin arderea combustibililor fosili nu sunt noi; chiar TotalEnergies este numită în cel puțin opt dosare, dintre care trei penale. Ce diferențiază această plângere este încercarea de a face un mare poluator direct responsabil pentru dezastre climatice, spun organizațiile.
Unul dintre cei care au formulat plângerea este William, fiul unei femei care a murit în 2020 din cauza Furtunii Alex. Ciclonul devastator format în septembrie 2020 a cauzat cele mai mari precipitații din departamentul Gard de la 1900 încoace și a cauzat moartea mai multor persoane, conform AFP.
Acuzațiile care i se aduc companiei sunt uciderea din culpă, punerea în pericol de vieți omenești, neglijarea obligației de a preveni dezastre și deteriorarea biodiversității. Acest pas nu se traduce automat într-o anchetă penală; procurorul trebuie să decidă dacă demarează sau nu o investigație și, în cazul în care începe urmărirea penală, cine vor fi persoanele și entitățile vizate.
Procurorul are trei luni să ia o decizie. În cazul în care plângerea este respinsă, autorii plângerii pot merge direct la un judecător de instrucție. În sistemul francez, acest magistrat este responsabil pentru a aduna dovezi și pentru a decide dacă trimite inculpații în instanță.
Plângerea numește în mod specific firma – una dintre cele mai mari companii din industrie -, acționarii principali ai TotalEnergies și membrii consiliului de administrație, inclusiv pe directorul general Patrick Pouyanne, se arată în document. Unul dintre acționarii principali ai Total este colosul american BlackRock Inc, cel mai mare administrator de active din lume, care deține 6,5% din acțiunile companiei petroliere. Un alt acționar este o unitate a băncii centrale din Norvegia, responsabilă pentru administrarea fondului de pensii din țara nordică. Norges Bank Investment Management gestionează active în valoare de peste 1.600 de miliarde de dolari – de șase ori mai puțin decât BlackRock.
Organizațiile care semnează plângerea sunt BLOOM, Sante Planetaire (ambele din Franța) și Nuestro Futuro (Mexic). Companiile menționate nu au răspuns încercărilor Financial Times de a le contacta.
Acțiunea în instanță se bazează întrucâtva pe știința atribuirii, o nouă ramură în meteorologie și studiul climei, al cărei scop este să determine în ce măsură încălzirea globală și alte asemenea fenomene duc la evenimente meteo extreme. Cu alte cuvinte, oamenii de știință încearcă să își dea seama ce dezastre sunt naturale și care se întâmplă din cauza acțiunilor umane. Spre exemplu, o echipă internațională formată din peste 30 de oameni de știință a studiat precipitațiile extreme din iulie 2021, care au afectat Belgia, Germania și Luxemburg. Ploile au dus la inundații severe și pierderea a peste 200 de vieți omenești.
Prin comparație cu epoca pre-industrială, când temperatura globală medie era cu 1,2 grade Celsius mai joasă, probabilitatea unor precipitații extreme azi este semnificativ mai mare. În lucrarea lor, cercetătorii admit că atribuirea unor evenimente la scară mică prezintă în continuare provocări, dar arată că riscul ca astfel de evenimente să se întâmple în zilele noastre este de până la nouă ori mai mare decât înainte de secolul XX.
„Oprobriul și expunerea abaterilor care vin odată cu urmărirea penală au o influență semnificativ mai mare asupra acționarilor, directorilor și companiilor în general decât acțiunile civile”, a declarat Donald Braman, conferențiar universitar la Facultatea de Drept a Universității George Washington, SUA, pentru Financial Times.
Braman este co-autorul unei lucrări publicate anul trecut despre folosirea instrumentelor penale în dosarele care țin de schimbări climatice. În fiecare an, opt milioane de persoane mor din cauza poluării cauzate de combustibili fosili, arată o cercetare condusă de Universitatea Harvard din SUA. Plecând de la numărul de decese care ar fi putut fi prevenite, Braman susține că actele comise de corporațiile din industria combustibililor fosili îndeplinesc elementele necesare în condamnări pentru omucidere: companiile ignoră riscuri serioase, care le-au fost aduse la cunoștință, și întreprind acțiuni care accelerează sau contribuie la moartea uneia sau a mai multor persoane.
Urmărirea penală sau simpla amenințare credibilă a unei urmăriri penale pot fi modalități prin care companiile să își schimbe în mod real scopurile, astfel încât acestea „să se alinieze cu binele comun”, argumentează autorii. Din acest punct de vedere, dosarele penale pentru omor ar putea fi mecanisme în plus prin care magistrații pot proteja publicul, iar conduita marilor companii din industrie întrunește criteriile necesare pentru a fi considerată omucidere în mai multe jurisdicții din Statele Unite, conform experților.
„Dacă vrem ca aceste companii din industria combustibililor fosili să ia în serios pagubele climatice pe care le cauzează, atunci ele trebuie să fie cel puțin puse în fața posibilității de a suporta consecințe juridice pe măsura gravității acestor daune. Dintr-o lectură simplă a legii din jurisdicții ale Statelor Unite, companiile comit omucidere în masă. Procurorii ar trebui să acționeze în consecință”, concluzionează specialiștii în drept.