Daniel Funeriu, fost ministrul al Educației, a stârnit o controversă afirmând că în acest moment, cu același efort, poți trăi mai bine în România sau Republica Moldova decât la vest de Budapesta. Fostul ministru trăiește în Franța.
Daniel Funeriu, care trăiește în Franța, a susținut că în România și Republica Moldova se poate trăi mai bine din punct de vedere economic, intelectual, cultural și medical decât în Vest.
„În acest moment este o greșeală fundamentală să părăsești România sau Republica Moldova pentru a te muta mai la Vest.
Cu același efort poți trăi mai bine în România sau Republica Moldova decât la vest de Budapesta. Economic, intelectual, cultural și, o să râdeți... medical.
Înjurați-mă, criticați-mă, dar vă veți da seama în curând că am dreptate”, a susținut Funeriu pe Facebook.
Postarea a avut aproape o sută de comentarii. Mulți dintre cei care au intervenit în discuției au cerut date de la fostul ministru.
„Facts (date-nr)? Îmi pare enunț valabil doar din punctul de vedere al super, hiper, ultra, mega, extra, ober elitelor, dar și acolo parțial. Și da, posibil valabil pt viitor ..dar sunt variabile (încă) impredictibile. În rest, enunț fals cu minuscule umbre de adevăr. Sănătatea (naștere, prevenție, informare, tratare boli grave ) ...ups, n-am văzut pe nicăieri România în față. Decât atunci când am întors foaia la topul mortalității infantile, a % de decese covid, mortalitate boli grave”..
Din punct de vedere cultural și economic, susține Marius, nu ne putem compara cu ce se întîmplă în Vest, cu anumite nuanțe, a spus el.
„Aștept contra- argumente bazate pe date”, a concluzionat el.
Funeriu: „spun lucruri pentru care încă nu există date”
Confruntat cu mai multe critici de acest gen, Funeriu a replicat:
„Când mă citiți pe mine porniți de la premisa că adesea spun lucruri pentru care ÎNCĂ nu există date. Adică "le văd" cu mult înainte.
Dacă vreți banalități -deloc neimportante- bazate pe date, citiți-i pe alții sau întrebați ChatGPT, nu vă pierdeți vremea pe aici: eu plec de la ideea că cititorii mei pot interpreta singuri datele, nu au nevoie de mine pentru asta.”
Funeriu a susținut că el se bazează pe intuiție și, de exemplu, în ceea ce privește fenomenul plagiatului din lumea academică românească a avut dreptate, chiar dacă nu a avut date în acest sens.
„Faptul că "îmi cam iese" e ilustrat, de exemplu, de faptul că am inițiat cruciada antiplagiat când existau exact zero date despre dimensiunea plagiatelor în România. Dar eu am simțit chestia”, a concluzionat el.
„Nu medical...și nu râd deloc”
Afirmația fotului ministru a stârnit discuții mai ales în ceea ce privește domeniul medical.
Marius, care lucrează în sistemul medical din România, a replicat: „Nu medical...și nu râd deloc. Aici suntem rău de tot în urmă (o spun din interiorul sistemului medical).”
Funeriu a replicat: „depinde ce anume comparați.”
Șerban a interventit: „Comparam sistemele medicale: ăla din România cu alea din Occidentul Europei! Dvs. ce comparați?”
Marius a revenit cu explicații: „există câteva "vârfuri", respectiv nuclee de performanță medicală, însă nivelul general este jalnic. Mă lovesc zilnic de lipsa de competență medicală.”
Vlad a intervenit cu un mesaj pentru Marius: „Probabil că nu știți ce catastrofă e în Berlin. Sau cu NHS-ul (Sistemul Național de Sănătate din Marea Britanie-nr)”.
„Știu care e nivelul și pe acolo. Am colegi prin toată Europa...mai umblu și eu, mai discut cu ei”, a replicat Marius.
„Din Berlin eu am fugit din două motive: agresivitatea arabilor și sistemul medical”
Vlad a făcut un inventar al diferențelor dintre sistemele de sănătate ale unor țări europene:
„din țările în care am trăit eu, sistemul din Elveția e spectaculos de bun (dar te și costa pe măsură), cel de stat din Portugalia e surprinzător de bun pentru cât de relativ săracă e țara. În Suedia și UK aștepți cu lunile programare la specialist sau un RMN, sunt pline forumurile de români din UK pe mesaje ale românilor care vin în Romania să își facă un RMN (în sistemul privat, evident, căci la cel de stat nu au acces)”.
Vlad susține că a fugit din Berlin din două motive: agresivitatea omniprezenta a arabilor și sistemul medical la pământ. „Intre cel din Berlin și cel de stat bucureștean, aș alege Bucureștiul fară a clipi; asta ca să nu mai spun că în București ai și sistemul privat la dispoziție atunci când faci parte din clasa medie și ți-l poți permite. Ce spun nu se aplica probabil unor boli rare; daca poți intra într-un studiu al spitalului Charite, de exemplu, sigur e mai bun Berlinul. Dar pentru majoritatea bolilor și tratamentelor, chiar și la boli nasoale și potențial fatale, București la stat e mult mai bine că Berlin. Din păcate am experiență cu ambele”, a completat el.
„Cum am scăpat? Am sunat în România și mi-au trimis medicamente de acolo”
Simona a avut prilejul să aibă de a face, ca pacient, cu sistemul de sănătate englezesc și cu sistemul din Spania: „Nu zic că nu au centre de performanță și aparatură și tot felul. Zic doar că poți muri cu zile pe acolo din probleme banale. De pildă, m-au expediat de la recepție deși eu aveam gripa N1H1, cu febra 40, peste care am făcut pneumonie, de abia m-am târât până la spital. Au zis că dacă am putut ajunge până acolo, nu am nevoie de control medical. Recepționistele, nu o asistentă sau macar o infirmieră. Cum am scăpat? Am sunat în România și mi-au trimis medicamente de acolo”.
Simona susține că în Romania, nu se întâmplă așa ceva: „Și de aștepți 10 ore, până la urmă tot te vede un medic și încearcă să te ajute cumva. De US și UK n-are rost să pomenim. Sistemul din UK îți garantează că de la primele simptome până la controlul unui specialist durează „doar” 16 săptămâni. Un melanom mai agresiv te cam mută în lumea umbrelor în 6 săptămâni.”
Marius a revenit cu un răspuns pentru Simona: „OK. Nu vă contrazic. Doar că eu cunosc sistemul DIN INTERIOR. Și mai cunosc și ce se întâmplă prin Europa. Este binecunoscut că emigrația română, la ora actuală, este compusă predominant din cetățeni ce fug de educația și mai ales de sănătatea din România (nu mai este o migrație economică, ci una civilizațională).”
„Și în Vest te trimite medicul să-ți cumperi singur medicamentele din afara spitalului?”
Mădălina a adus în discuție situația românilor care locuiesc la țară și n-au mașină ajung foarte greu la analize, deoarece nu mai există mijloace de transport care să facă legătura cu orașele. „Mergeți în spitalele județene să auziți cât de necivilizat uman e personalul. Mai ușor că „se trăiește la fel”. Doar câțiva trăiesc la fel, majoritatea din orașe. Formularea e profund greșită. Nu puteți spune că statutul profesorului român în societate e același cu al unuia din Finlanda sau Suedia!”, a compeltat Mădălina.
„Am rețineri la domeniul medical. În rest, cifrele vă dau dreptate”, a completat Lucian.
„Îmi pare rău dar de această dată nu pot fi de acord cu dvs.! Întrucât sunt și cetățean german, cunosc foarte bine sistemul de sănătate din GERMANIA care este indiscutabil superior celui din ROMÂNIA din toate punctele de vedere: administrare, funcționalitate, eficiență. Iar GERMANIA nu este singurul exemplu de mai bune practici, ...!”, a susținu Sabin.
„Adică și în Vest te trimite medicul să-ți cumperi singur medicamentele din afara spitalului?”, a comentat Florentina.
„Mai există și factorul siguranță”
„Economic, cultural așa o fi, dar mai exista și factorul siguranță. În Republica Moldova nu m-aș simți nici pe departe la fel de sigur precum într-o țară NATO”, susține Mihai.
Mariana crede că este un moment nepotrivit pentru a locui în apropierea războiului din Ucrain. „În acest moment în care Ucraina o ia din nou la greu din partea criminalilor este o prostie fară de margini să rămâi în apropierea unei zone de conflict intens și să dai votul tău, acasă sau în străinătate ciumii roșii/ galbene (...) Este absolut dramatic ce se întâmplă acolo și are un impact semnificativ major în România și Polonia”, susține aceasta. Ea crede că mediul politic din România nu se va schimba semnificativ în următorii 4/5 ani.
Marius crede că că pe termen lung, zona nu va fi sigură: „Doar dacă gândeșți short term și nu te gândeșți la familia ta. Trăiești tu mai bine, dar copiii tăi, nepoții tăi au toate șansele să fie rași de pe fața pământului...asta este însă ceva înțeles de cei care citesc și înțeleg istorie”.
Ștefan susține că „în Republica Moldova jumătate de populație e zombifiată și poate ieși la rebeliuni fară sens pentru un kilogram de hrișcă din partea serviciilor rusești. Dacă cele trei tancuri sovietice și jumătate din Transnistria ne atacă, parlamentul vă capitula prin SMS peste 15 minute, căci nu avem nici măcar drone, cu care ucrainenii se țin pe front în lipsa muniției americane. Nu recomand nimănui să trăiască aici, până nu avem scut NATO sau măcar pină nu vin francezii în Odesa și nu aduc un Patriot cu ei.”
El vede și pe viitor o situație complicată: „Nicio cultură și intelectualitate și nici macar economie nu ne-ar salva în Basarabia cu russkii mir (lumea rusă-nr) infiltrat în măduvă. Iar noi nici nu le avem. Suntem mai saraci ca albanezii.”
„Pentru profesiile cu studii superioare da”
Mulți dintre cei care au comentat îi dau dreptate fostului ministru.
„Perfectă dreptate! Cade obicei”, a susținut Ciprian.
„Da, așa este, am avut treabă cu doi oameni, meseriași, unul venise din Spania, după 7 ani, celălalt din Franța, după 6 ani; amândoi au confirmat că acum e mai bine aici, se câștigă mai bine, că stau și alături de familiile lor”, a intervenit Ion.
Alina îi dă parțial dreptate lui Funeriu: „Pentru profesiile cu studii superioare da, dacă ești dispus să muncești mult, categoric o duci mai bine decât în multe țări vestice, dar pentru oamenii care lucrează pentru minimul pe economie nu cred că lucrurile stau la fel. Sistemul medical în ceea ce privește medicina primară și medicina de ambulator (fie ea și privata) este 5 clase peste vest și aici vorbesc din experiență. Însă o intervenție chirurgicală complicată sau o spitalizare prelungită nu ți-o dorești în România, nici chiar în spitale de renume”.
„Dacă e vorba de avantajul relativ al României, nici măcar nu e așa ceva deosebit de simțit - trendul e clar (cu date) în toate domeniile, cu posibila exceptie a educației”, a susținut Vlad.