Comisia Europeană a publicat astăzi, 22 mai, un bilanț al activității sale în sectorul sănătății din ultimii patru ani, perioadă plină de provocări în contextul pandemiei de COVID-19, care a resetat „jocul” decizional al Uniunii Europene în materie de sănătate, având în vedere implicarea limitată a acesteia impusă de tratatele UE. Astfel, în urmă cu patru ani, a luat naștere, în premieră, viziunea pentru o Uniune Europeană a Sănătății, un obiectiv asumat de Comisia von der Leyen și transpus în programe și instrumente de sănătate pentru a contribui la bunăstarea sutelor de milioane de cetățeni ai Europei.
„Viziunea pentru o Uniune Europeană a Sănătății, prezentată în noiembrie 2020, are ca obiectiv să se asigure că statele membre sunt mai bine pregătite să răspundă împreună la viitoarele crize sanitare, sprijinind în același timp politici de sănătate moderne și inovatoare pentru toți cetățenii din UE. Susținute de o finanțare substanțială din partea programului EU4Health, obiectivele Uniunii Europene a Sănătății s-au transformat rapid în rezultate tangibile”, transmite Executivul European în comunicatul oficial.
Cu mai multe acțiuni în curs de desfășurare, Uniunea Europeană a Sănătății a dat rezultate până în prezent:
- Măsuri mai puternice de securitate sanitară, pentru a răspunde mai bine la crize viitoare
Astăzi, UE este mai bine echipată pentru a anticipa, a se pregăti și a răspunde la orice amenințare majoră la adresa sănătății. Acest lucru se datorează unui cadru juridic mai puternic pentru cooperarea în materie de securitate sanitară, agențiilor de sănătate ale UE consolidate și creării Autorității pentru situații de urgență, pregătire și reacție în domeniul sănătății (HERA).
- Acces egal și în timp util la medicamente la prețuri accesibile pentru toți cetățenii
Reforma farmaceutică propusă de UE va oferi unui număr suplimentar de 70 de milioane de cetățeni ai UE acces la medicamente noi, menținând în același timp un sector farmaceutic competitiv în Europa. Reforma se axează pe nevoile cetățenilor UE pentru a se asigura că fiecare are acces la medicamentele de care are nevoie, atunci când are nevoie, indiferent de locul în care locuiește și de boala de care suferă. Această reformă va îmbunătăți, de asemenea, disponibilitatea medicamentelor esențiale prin stabilirea unei serii de măsuri pentru a aborda problema penuriei.
- Un plan de luptă împotriva cancerului, lider mondial
Planul european de învingere a cancerului a lansat o serie de acțiuni semnificative pentru a aborda boala în fiecare etapă – de la prevenire, la diagnosticare și tratament, până la îngrijirea post-cancer. Sprijinit de o finanțare de 4 miliarde EUR din partea UE, planul face deja o diferență în viețile pacienților cu cancer din întreaga Europă.
- Inițiative revoluționare de digitalizare a asistenței medicale
Cetățenii vor avea acces la o asistență medicală mai bună oriunde în UE, grație spațiului european de date medicale (EHDS), un proiect inovator. Respectând pe deplin normele UE în materie de protecție a datelor, EHDS valorifică întregul potențial al tranziției digitale și va permite, de asemenea, o mai bună utilizare a datelor pentru cercetarea și dezvoltarea de medicamente care schimbă vieți.
- Acțiune cuprinzătoare pentru o mai bună sănătate mintală
Abordarea cuprinzătoare a UE privind sănătatea mintală recunoaște că sănătatea noastră mintală este la fel de importantă ca și sănătatea noastră fizică și afectează persoane din toate mediile. Aceasta constă în acțiuni de amploare, susținute de peste 1,2 miliarde EUR, pentru a promova bunăstarea mintală, a îmbunătăți serviciile de prevenire și de sprijin și a elimina stigmatizarea în acest domeniu important.
- Norme pentru a spori siguranța pacienților și pentru a asigura aprovizionarea cu medicamente
Donatorii și destinatarii de substanțe de origine umană, cum ar fi sângele și celulele, vor beneficia de o protecție sporită în temeiul normelor UE revizuite. Măsurile de prevenire a oricărei întreruperi a aprovizionării cu medicamente și dispozitive medicale esențiale înseamnă că cetățenii pot continua să se bazeze pe produse medicale, tratamente și terapii sigure și eficiente.
- O abordare „O singură sănătate” pentru a aborda riscurile majore pentru sănătate
Prin recunoașterea legăturii dintre sănătatea umană, animală și cea a mediului, Europa este mai bine poziționată pentru a dezvolta politici mai puternice în vederea abordării provocărilor majore în materie de sănătate, cum ar fi rezistența antimicrobiană și impactul schimbărilor climatice asupra sănătății.
Politica de sănătate a UE și rolul Comisiei Europene
Uniunea ca entitate nu are competențe în materie de sănătate. Conform tratatelor UE, acest domeniu ține de prerogativele și responsabilitatea statelor membre, de unde caracterul preponderent național al reacțiilor inițiale la declanșarea pandemiei de COVID-19.
Cu toate acestea s-a putut remarca faptul că, pe măsură ce în rândul statelor membre s-a conștientizat mai bine nevoia unei coordonări la nivel european a eforturilor de gestionare a crizei sanitare, rolul și implicarea instituțiilor europene, în special cel al Comisiei Europene, au căpătat o valoare considerabilă.
Responsabilitatea principală pentru sănătatea publică și, în special, pentru sistemele de sănătate revine statelor membre. Cu toate acestea, UE joacă un rol important în îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea și gestionarea bolilor, atenuarea surselor de pericol pentru sănătate și armonizarea strategiilor în materie de sănătate între statele membre.
Un lucru este cert: sănătatea a fost prioritară pe agenda Comisiei von der Leyen. În primul său discurs anual, rostit în plenul Parlamentului European, președinta Ursula von der Leyen a militat pentru o Uniune Europeană a Sănătății.
„Pentru mine, este foarte clar – trebuie să construim o Uniune Europeană a Sănătății mai puternică. Iar pentru a începe să transformăm acest lucru în realitate, trebuie să tragem acum primele învățăminte din criza din domeniul sănătății. Este mai clar ca niciodată că trebuie să discutăm problema competențelor în domeniul sănătății. Și cred că aceasta este o sarcină nobilă și urgentă pentru Conferința privind Viitorul Europei.”
-Ursula von der Leyen (2020)
You may like
Șefa BCE: Sunt foarte încrezătoare că avem inflația sub control
R. Moldova a devenit prima țară care a semnat un parteneriat de securitate și apărare cu UE. Documentul, parafat la Bruxelles de Josep Borrell și Dorin Recean
Decizie majoră a țărilor UE: Veniturile din activele înghețate ale Rusiei vor fi direcționate către apărarea militară și reconstrucția Ucrainei
Țările UE au dat undă verde finală primei legislații din lume privind inteligența artificială pentru a stimula investițiile și inovarea și a întări piața unică
Belgia intenționează să deschidă negocierile de aderare la UE cu Ucraina și Republica Moldova în iunie
Alexandru Rafila: Accesul pacienților oncologici la cele mai moderne resurse terapeutice rămâne o prioritate pentru MS
Published
2 weeks agoon
May 9, 2024By
REDACTIAMinisterul Sănătății lansează consultarea de piață pentru proiectarea, construcția și dotarea „Centrului de Excelență pentru Diagnosticare și Tratament cu Protonoterapie”, informează un comunicat, remis CaleaEuropeana.ro.
La doar 10 zile de la semnarea Ordinului de Ministru prin care se înființează Grupul tehnic de lucru pentru construirea Centrului Naţional de Protonoterapie în valoare de 70 de milioane de euro, Ministerul Sănătății lansează etapa de consultare de piață pentru serviciile integrate: proiectare, execuție și dotare, necesare dezvoltării proiectului.
„Accesul pacienților oncologici la cele mai moderne resurse terapeutice rămâne o prioritate pentru MS. Va fi construit singurul centru de protonoterapie din sud-estul Europei. Ministerul Sănătății se implică direct pentru ca această metodă avansată de tratament a pacienților oncologici să fie realizată în cel mai scurt timp. După realizarea celor 7 centre noi de radioterapie, asigurarea accesului la radioterapia stereotactică, continuăm cu cea mai mare investiție în echipamente medicale destinate pacienților oncologici”, a declarat Prof. Univ. Dr. Alexandru Rafila, ministrul Sănătății.
„Nu doar scriem proiecte. Le dezvoltam și le finalizăm. Pentru prima oară, protonoterapia va putea fi făcută în România”, a continuat ministrul Sănătății.
Prin lansarea consultării de piață, Ministerul Sănătății urmărește crearea unui cadru coerent și corect în care se va înregistra documentația de atribuire. În consecință, întreaga procedură se va înregistra într-un cadru transparent, corect și competitiv, în conformitate cu legislația în vigoare.
„La doar 10 zile de la înființarea grupului tehnic de lucru demarăm consultarea de piață, care se va finaliza la 31 mai. Ritmul de astăzi îmi dă încredere că putem demara licitația în luna august. Vom avea primul Centru Național de Protonoterapie din regiune și mă bucur că reușim să îl construim aici, în România”, a declarat Alexandru Rogobete, secretar de stat.
Investiția totală în noul Centru de Excelență pentru Diagnosticare și Tratament cu Protonoterapie este estimată la 70 de milioane de euro și susținută din fonduri structurale europene.
România are șansa să construiască primul centru de tratament inovator pentru pacienții cu afecțiuni oncologice din regiune, subliniază Alexandru Rafila, care speră că va demara licitația cel târziu în august
Published
3 weeks agoon
April 30, 2024By
Teodora IonRomânia are șansa clară să construiască primul centru de tratament inovator pentru pacienții cu afecțiuni oncologice din regiune, subliniază ministrul Sănătății, Alexandru Rafila.
Acesta a semnat marți Ordinul de ministru prin care înființăm Grupul tehnic de lucru cu misiunea de a elabora documentațiile necesare construirii ”Centrului de excelență în protonoterapie”.
”70 de milioane de euro fonduri structurale europene vor fi absorbite în planul nostru integrat de a aborda în mod profesionist afecțiunile oncologice”, a subliniat Rafila într-un mesaj publicat pe Facebook.
El și-a exprimat speranța că cel târziu în august se vor demara licitațiile efective și la scurt timp după proiectarea și execuția.
”Lucrurile se schimbă în sistemul de sănătate, fundamental și vizibil”, a evidențiat ministrul Sănătății.
Mai mult, cancerul reprezintă a doua cauză principală de deces din țara noastră, după bolile cardiovasculare, reprezentând 19 % din totalul deceselor. În anul 2019, 50 324 de persoane au murit prin cancer în România, arată documentul.
Rata de mortalitate prin cancer standardizată în funcție de vârstă a fost cu 7 % mai mare decât media UE în anul 2019 și a avut un progres foarte modest față de anul 2011 comparativ cu media UE.
România dispune de un Plan Național de prevenire și combatere a cancerului, legea fiind promulgată de președintele Klaus Iohannis la finalul lunii noiembrie a anului trecut, după ce a primit undă verde din partea Camerei Deputaților, cameră decizională, la 19 octombrie.
Parlamentul European a aprobat crearea unui Spațiu european al datelor privind sănătatea care va permite pacienților să aibă acces la datele lor medicale oriunde s-ar afla în UE
Published
4 weeks agoon
April 24, 2024By
Teodora IonEurodeputații au adoptat crearea unui Spațiu european al datelor privind sănătatea îmbunătățind accesul cetățenilor la datele lor personale de sănătate și stimulând schimbul securizat de date în interes public.
Eurodeputații au votat miercuri, cu 445 de voturi pentru și 142 împotrivă (39 de abțineri), aprobarea acordului interinstituțional privind crearea unui Spațiu european al datelor privind sănătatea.
Potrivit unui comunicat al legislativului european, acesta va permite pacienților să aibă acces la datele lor de sănătate în format electronic, inclusiv dintr-un stat membru diferit de cel în care locuiesc, și va permite profesioniștilor din domeniul sănătății să consulte dosarele pacienților cu acordul acestora (așa-numita utilizare primară), inclusiv din alte țări ale UE. Aceste dosare electronice de sănătate (EHR) ar include fișele rezumative ale pacienților, rețete electronice, imagistica medicală și rezultatele de laborator.
Legislația va face posibil transferul în condiții de siguranță a datelor de sănătate către profesioniștii din domeniul sănătății din alte țări ale UE (pe baza infrastructurii MyHealth@EU), de exemplu atunci când cetățenii se mută în alt stat. Dosarul de sănătate va putea fi descărcat gratuit.
Schimbul de date pentru binele comun, cu garanții
În plus, Spațiul de date privind sănătatea ar putea elibera potențialul de cercetare al datelor privind sănătatea într-un format anonimizat sau pseudonimizat.
Datele, inclusiv dosarele medicale, studiile clinice, agenții patogeni, cererile de rambursare și rambursările de servicii medicale, datele genetice, informațiile din registrele de sănătate publică, datele privind starea de bine și informațiile privind resursele, cheltuielile și finanțarea asistenței medicale, ar putea fi prelucrate în scopuri de interes public, inclusiv pentru cercetare, statistici și elaborarea de politici (așa-numita utilizare secundară).
De exemplu, datele ar putea fi utilizate pentru a găsi tratamente pentru bolile rare, în cazul cărora seturile mici de date și fragmentarea împiedică în prezent progresele în materie de tratamente.
Utilizarea secundară nu va fi permisă în scopuri comerciale, inclusiv pentru publicitate, evaluarea cererilor de asigurare sau a condițiilor de creditare sau luarea de decizii pe piața muncii. Deciziile privind accesul vor fi luate de organismele naționale de acces la date.
Garanții solide de confidențialitate
Legislația garantează că oamenii vor avea un cuvânt de spus în ceea ce privește modul în care sunt utilizate și accesate datele lor. Pacienții vor putea refuza ca datele lor medicale să fie accesate de către practicieni (cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane) sau să fie prelucrate în scopuri de cercetare, cu excepția anumitor scopuri de interes public, de elaborare a politicilor sau statistice. De asemenea, pacienții vor trebui să fie informați de fiecare dată când datele lor sunt accesate și vor avea dreptul de a solicita corectarea datelor incorecte.
Acordul provizoriu trebuie să fie aprobat în mod oficial de către Consiliu. Odată publicat în Jurnalul Oficial al UE, acesta va intra în vigoare douăzeci de zile mai târziu. Acesta va fi aplicat doi ani mai târziu, cu anumite excepții, inclusiv utilizarea primară și secundară a categoriilor de date, care se vor aplica între patru și șase ani mai târziu, în funcție de categorie.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA1 week ago
- COMISIA EUROPEANA1 week ago
- NATO1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago