Dezbaterea electorală dintre candidați, atât la alegerile locale, cât și la cele prezidențiale, pare să fi dispărut în ultimii ani. În 2019 nu a existat o dezbatere între Viorica Dăncilă și Klaus Iohannis, deși președintele României participase la una cu 5 ani în urmă, împotriva lui Victor Ponta, iar anul acesta, la Primăria Capitalei, candidații par să fugă de o confruntare directă, televizată, cu reguli.
Jurnaliștii și analiștii politici au vorbit de-a lungul istoriei post-decembriste a României despre confruntările televizate care ar fi schimbat soarta alegerilor, cel puțin când vine vorba despre cele prezidențiale.
Consultantul politic Adrian Zăbavă spune că, de regulă, există cel puțin un candidat important care nu își dorește să participe la dezbateri, iar tocmai din acest motiv acestea nu mai au loc. El spune, însă, că dezbaterile în contextul alegerilor locale nu sunt tocmai atractive și nu stârnesc o atenție foarte mare din partea alegătorilor.
„Ele au dispărut, și asta este principala problemă a societății politice românești, de la alegerile prezidențiale și acolo avem o problemă însemnată. Cred că e o consecință nu doar a strategiilor electorale, pentru că este clar că decizia unuia sau altuia dintre candidați cu privire la participarea într-o dezbatere electorală ține doar de strategie electorală, dar ține și de modul în care se duce politica de zi cu zi în România. Politicienii nu mai sunt puși față în față nici în afara perioadelor electorale. E doar un dialog al surzilor de la distanță, care, de cele mai multe ori, se petrece pe Facebook sau pe holurile Parlamentului pentru a forța show-ul și atenția jurnaliștilor și a camerelor. În consecință, nu ne putem aștepta ca campania electorală să se întâmple altfel decât se întâmplă în perioadele neelectorale”, a declarat Adrian Zăbavă pentru Ziare.com.
În ceea ce privește interesul votanților pentru campanie și actul de a vota, Zăbavă precizează că dezbaterea electorală crește prezența la vot și interesul pentru campanie, cel puțin la nivel teoretic.
„E clar că, cu cât e mai multă tensiune în campanie, cu atât este mai multă atenție din partea alegătorului, cu cât mai mare miza, cu atât mai mare prezența, cel puțin la nivel teoretic. Dezbaterea electorală este un punct culminant într-o campanie electorală, pentru că, teoretic, atrage atenția și are o notorietate importantă, dar asta nu echivalează cu faptul că avem candidați non-combativi. Din contră, aș spune că avem candidați din ce în ce mai combativi, dar doar pe Facebook și doar la depărtare de candidații săi, nicidecum într-un dialog cu niște reguli care să ducă și la ceva important pe fond, nu numai pe formă”, mai spune acesta.
Consultantul spune că dezbaterea politică nu este încurajată nici în afara perioadelor electorale.
Acesta a mai completat că un alt motiv pentru lipsa de interes față de alegeri este și comasarea localelor cu europarlamentarele, cele din urmă fiind mai puțin interesante pentru alegători, lucru care temperează și interesul pentru alegerile locale.
„Alegerile locale au mize punctuale, dar fără să se unească și să se transforme într-o miză mare la nivel național. Trecerea în planul secund a alegerilor europarlamentare a dus și la lipsa mizei. Nu este o campanie extrem de interesantă, consecință a comasării dintre cele două alegeri”, spune Zăbavă.
Mai mult, Adrian Zăbavă punctează faptul că cele două mari partide, PSD și PNL, formează o coaliție de guvernare, iar conflictul dintre cele două formațiuni în campanie nu este atât de pronunțat ca în alți ani.
„M-aș feri să spun că s-au înțeles, dar cred că există locuri în care din această cauză este evident că nu a mai fost o luptă feroce, așa cum poate a fost în 2020. În 2020, PSD și PNL, teoretic și practic, în majoritatea locurilor s-au bătut pe capete fie pentru municipiile reședință de județ, fie pentru președințiile consiliilor județene. Până la cel mai mic nivel, PSD și PNL s-au bătut de-adevăratelea. De data aceasta sunt puțin locurile în care mai există o miză și cele două se mai bat. Bătăliile importante sunt în general acolo unde există primari care nu sunt ai PSD și PNL: București, Timișoara, Brașov, Bacău. Bătăliile între cele două sunt puține și cu două săptămâni înainte de momentul votului cred că știm rezultatele în bună parte dintre competiții”, spune el.
Adrian Zăbavă a vorbit și despre dezbaterile din alți ani electorali, despre care se spune că au influențat soarta alegerilor.
„S-a speculat mult pe ceea ce s-a întâmplat la dezbaterile care au avut loc cu mult timp în urmă, ca dovadă că nu am avut dezbateri așa importante, ultimele au fost în 2014. Cercetări ulterioare din mediul academic românesc pe baza datelor au arătat, de exemplu, că în 2009, nu dezbaterea a schimbat rezultatul votului ci ceva ce se întâmplase anterior. Practic, trendul de creștere al lui Traian Băsescu, care l-a făcut să ajungă în punctul de a câștiga, a fost, conform sondajelor de la vremea aceea, momentul celebrului filmuleț în care Traian Băsescu ar fi lovit un copil, și nu ceea ce s-a întâmplat în dezbatere”, spune acesta.
Consultantul spune că o dezbatere electorală este punctul culminant al unei campanii prezidențiale, în principal, pentru că este momentul care atrage cei mai mulți ochi.
„Toată lumea se uită concomitent la același lucru care se întâmplă live. Practic, există presiunea greșelii, presiunea hazardului, și toate acestea se întâmplă în fața a milioane de ochi. În funcție de momentul în care se întâmplă aceste dezbateri, ele au consecințe mai mici sau mai mari. În general, dezbaterile pentru alegerile prezidențiale sunt privite în majoritate care intră acolo cu un favorit. Dezbaterile sunt privite de către alegători cu o percepție deja formată și, în general, dacă nu se întâmplă ceva grav sau ieșit din comun la acele dezbateri, percepția rămâne cam la fel”, spune Adrian Zăbavă.
Acesta spune că, deși staff-urile de campanie încearcă să valorifice cât se poate dezbaterea, în general ea nu schimbă foarte multe. Chiar și așa, spune Adrian Zăbavă, se adresează celor indeciși până pe finalul campaniei, dar care nu sunt foarte mulți, dar în cazul alegerilor strânse, cum au fost cele din 2009 între Geoană și Băsescu, acestea se pot dovedi decisive.
„După părerea mea, dacă nu se întâmplă ceva ieșit din comun în acea campanie, dacă un candidat nu greșește grav, în general influența acestora (n.r. dezbateri) nu este mare. Desigur, dacă vorbim despre o competiție extrem de strânsă, exemplul Traian Băsescu - Mircea Geoană, normal, orice lucru contează, cu atât mai mult de o dezbatere. Dacă vorbim despre câteva zeci de mii de voturi diferență sau de 100.000 de voturi diferență atunci e clar că este o competiție foarte strânsă și orice chestiune poate influența decisiv rezultatul”, a încheiat consultantul politic.
Când vine vorba despre istoria alegerilor prezidențiale din România, primele dezbateri despre care se spune că au schimbat soarta alegerilor au fost cele din anul 1992, când Emil Constantinescu nu i-a putut face față lui Ion Iliescu.
În 1996, la următoarele alegeri, în timpul dezbaterii electorale televizate, Emil Constantinescu, candidatul CDR, l-a întrebat pe Ion Iliescu dacă crede în Dumnezeu.
În 2000, Ion Iliescu a refuzat dezbaterea, atât în primul tur, cât și în turul al doilea, în fața lui Corneliu Vadim Tudor, dar a câștigat.
Anul 2004 aduce o nouă dezbatere crucială într-o competiție foarte strânsă, între Adrian Năstase și Traian Băsescu. Atunci, Adrian Năstase părea incapabil să îl combată de Traian Băsescu, iar acest lucru s-a reflectat la vot, unde Traian Băsescu a câștigat la diferență de sub 3 procente alegerile.
În 2009 a fost o situație similară. Traian Băsescu și Mircea Geoană erau aproape la egalitate în urma confruntării, însă votul din Diaspora și răspunsul slab al lui Mircea Geoană, întrebat ce căuta la Ovidiu Vântu acasă, patronul postului Realitatea TV, care de altfel și găzduia dezbaterea, au făcut ca Geoană să piardă peste noapte.
Și în 2014 au fost dezbateri, între Klaus Iohannis și Victor Ponta, însă tradiția pare să se fi rupt în 2019. Klaus Iohannis și Viorica Dăncilă nu s-au confruntat într-o dezbatere electorală, în contextul în care președintele în exercițiu nu avea cu adevărat un adversar care să-i pună probleme, iar rezultatul votului a arătat același lucru.
Cu două săptămâni înaintea alegerilor locale de pe 9 iunie, pare că nu vom avea vreo dezbatere nici pentru Primăria Capitalei, deși unii candidați s-au arătat doritori.
Alegerile locale de anul acesta se desfășoară pe 9 iunie, odată cu alegerile europarlamentare.