Inteligența artificială este constant pe buzele afaceriștilor, dar a intrat și în discursul guvernanților. Ministerul Finanțelor a anunțat recent că România "va avea un institut de cercetare în inteligență artificială", iar în spațiul public circulă zvonuri despre centre de date ale Microsoft și Google – doi giganți ai internetului care au intrat și în jocul inteligenței artificiale – în România.
O mare problemă a inteligenței artificiale generative este "lăcomia pentru energie", susține BBC într-o analiză publicată pe 21 mai. Inclusiv publicațiile din industrie notează faptul că prețul mare al energiei este o problemă pentru operatorii de centre de date. În această categorie tehnologică intră instrumentele online are marilor companii americane din industrie: Copilot, al Microsoft Corp, Gemini, lansat de compania-mamă a Google, Alphabet Inc, și ChatGPT, dezvoltat de OpenAI Inc. Acesta din urmă este creditat în unele analize ca dând startul freneziei inteligenței artificiale.
Aceste instrumente, accesibile publicului inclusiv sub formă de parteneri virtuali de conversație, se bazează pe modele lingvistice mari - rețele antrenate să înțeleagă limbajul uman, care au fost "hrănite" cu cantități enorme de date și text. Procesul acesta de antrenare este intensiv din punct de vedere energetic, dar și rezolvarea cererilor puse de utilizatori folosește intens electricitate. Cel mai mare consum este înregistrat la generarea de imagini - aproape trei kilowați-oră la 1.000 de solicitări.
Pentru antrenarea GPT-3, o versiune mai veche a modelului OpenAi deschis publicului, experți din domeniu arată că a fost nevoie de aproape 1.300 megawați-oră. Cifra este echivalentul consumului anual al peste 670 de gospodării din România, conform datelor din 2021. Odată cu evoluția tehnologică și cu creșterea mizelor economice, companiile au devenit mai secretoase. Acum, una dintre problemele cu care se confruntă cercetătorii care vor să calculeze exact cât consumă industria este lipsa datelor complete. Estimările variază considerabil, dar există o tendință de creștere.
Acest nou impuls tehnologic antrenează nevoia de mari centre de date - coloși de servere sunt responsabili pentru tot ceea ce presupune internetul, de la navigare, la comunicare și stocare. Agenția Internațională a Energiei (IEA) estimează că centrele de date, incluzând infrastructura dedicată inteligenței artificiale și așa-numitelor criptomonede, au consumat 460 de terawați-oră în 2022, aproximativ 2% din consumul întregului glob. Inteligența artificială și criptoactivele sunt doi factori care vor alimenta creșterea consumului de energie din sector, spune agenția într-un raport publicat în ianuarie 2024.
IEA estimează că nevoia de energie ar urma să depășească 1.000 de terawați-oră în 2026, într-un scenariu de creștere intensă, dar amintește că navigarea trendurilor este complexă. Evoluția depinde atât de cererea pentru aceste produse, cât și de avansurile în eficientizare. În Uniunea Europeană, cele centrele de date sunt responsabile pentru aproape 4% din cererea de electricitate, arată același raport. Consumul ar urma să crească cu 50%, până la aproape 150 de terawați-oră, în 2026, pe fondul cererii de noi construcții. Pe continent erau peste 1.200 de centre de date, în 2022.
În Irlanda, una dintre destinațiile preferate pentru operatorii de centre de date, o analiză de piață sublinia că aceste operațiuni pun presiuni mari pe rețeaua electrică și contribuie la numărul de alerte emise de furnizori cu privire la insuficiența energiei în rețea. Acestea au un impact important asupra creșterii cererii, care la rândul său determină o creștere a prețurilor, după logica economiei de piață, dar acesta este doar un factor care ține costurile ridicate, conform sursei citate. În 2022, gospodăriile din Irlanda au consumat mai puțină energie electrică, în timp ce apetitul pentru electricitate al centrelor de date a crescut cu aproape o treime, relata televiziunea publică în iunie 2023.
În timp ce, în general, cererea de energie electrică pentru centrele de date a crescut, începând cu 2010, și tehnologia a evoluat în eficiență, ducând la un consum relativ constant de energie în sector, spune Alex de Vries, cercetător olandez, citat de publicația The Verge. Doctorandul argumentează că sectorul inteligenței artificiale are particularitățile sale; deși este greu de spus cu certitudine ce se va întâmpla în viitor, acesta a observat un trend în industrie de a șterge compensațiile aduse de eficiența crescută, adăugând continuu facilități consumatoare.
În timp ce, în general, cererea de energie electrică pentru centrele de date a crescut, începând cu 2010, și tehnologia a evoluat în eficiență, ducând la un consum relativ constant de energie în sector, spune Alex de Vries, cercetător olandez, citat de publicația The Verge. Doctorandul argumentează că sectorul inteligenței artificiale are particularitățile sale; deși este greu de spus cu certitudine ce se va întâmpla în viitor, acesta a observat un trend în industrie de a șterge beneficiile aduse de eficiența crescută, adăugând continuu facilități consumatoare.
Cele mai multe dintre aceste depozite de servere sunt în marile centre financiare – Londra, Frankfurt, Dublin sau Paris. O analiză de piață, publicată la finalul anului trecut, arată că în România sunt 30 de centre de date. Același raport ilustrează cât de diferite sunt estimările cu privire la consumul de energie al infrastructurii: analiza spune că ”prognozele actuale indică faptul că, până în 2025, consumul de energie al centrelor de date va fi responsabil pentru 3,2% din emisiile totale de carbon ale lumii, consumând până la 20% din producția globală de energie”.
La finalul lui noiembrie 2023, Profit.ro scria că Microsoft va construi un centru de date, în contextul proiectelor de digitalizare a administrației derulate în România. În decembrie 2023, surse guvernamentale spuneau pentru HotNews că Google ar putea investi două miliarde de dolari într-un centru de date din România. În februarie anul acesta, premierul Marcel Ciolacu a spus că a avut „discuții fructuoase” cu reprezentanții gigantului american, pe tema unor viitoare investiții. În aceeași perioadă, Ziarul Financiar a descris discuții purtate la nivel înalt privind construirea a două noi centre de date în România – investiție evaluată la 500 de milioane de euro.