Există câteva tradiții și obiceiuri în a doua zi de Paște. Se știe deja că noaptea de Înviere este momentul în care oamenii merg la biserică să ia Lumina Sfântă și să o aducă acasă. În această noapte se ciocnesc ouăle roșii de Paște și se rostește „Hristos a Înviat”, răspunzând cu „Adevărat a Înviat”. De altfel, din Duminica Paștelui oamenii se salută cu aceste fraze până Înălțare.
De Paște, creștinii sărbătoresc Învierea lui Iisus. Acesta a fost răstignit și a murit pe cruce, urmând ca după trei zile să învie.
Se țin 40 de zile de post și este considerat cel mai aspru de peste an, iar oamenii îl țin pentru a comemora jertfa făcută de Fiul Domnului pentru păcătoși.
Paștele nu are loc la aceeași dată în fiecare an, ci este calculat pe baza echinocțiului de primăvară și mișcarea de rotație a Lunii în jurul Pământului.
Sărbătoarea pică în prima duminică după prima lună plină de după echinocțiul de primăvară. Asta înseamnă că Paștele poate avea loc în orice duminică între 22 martie și 25 aprilie pentru calendarul iulian și între 3 aprilie și 10 mai pentru calendarul georgian.
Credincioșii ortodocși încep pregătirile pentru Paște cu postul care ține 40 de zile. În Joia Mare din Săptămâna Sfântă, gospodinele încep pregătirea mâncărurilor tradiționale: roșesc ouăle, fac cozonaci, drob și alte preparate specifice.
Se face curățenia de primăvară și își pregătesc haine noi pentru noaptea de Înviere.
Ouăle roșii simbolizează sângele pe care Iisus l-a vărsat pe cruce. Se spune că Maria a adus un coș de ouă pe care l-a așezat la picioarele lui Iisus pe Cruce. Sângele care picura din rănile Sale a curs pe ouă și le-a dat culoarea roșie. Astăzi, ouăle roșii simbolizează Învierea și sacrificiul făcut de acesta pentru creștini.
În Duminica de Paște se ia masa în familie. O mulțime de bucate tradiționale sunt așezate cu grijă pe masă: drob de miel, pască, ciorbă de miel, friptură de miel, cozonaci, ouă roșii, stufat de miel și legume specifice primăverii.
În Lunea de Paște există mai multe tradiții și obiceiuri. De regulă, în această zi, finii merg la nași cu colaci, pască și ouă roșii, în timp ce copiii merg la părinți.
Conform tradiției, în a doua zi de Paște se ciocnesc unul cu partea ascuțită iar altul cu partea rotundă (de la baza oului).
Un alt obicei popular în a doua zi de Paște este tradiția de a stropi cu apă fetele nemăritate de la sat. Apoi, marțea, fetele erau cele care stropeau băieții.
La țară, tradiția spune că fetele nemăritate trebuie udate cu apă de izvor. Acestea așteptau băieții cu ouă roșii, palincă și prăjituri.
Obiceiul stropitului este păstrat și astăzi în unele zone, însă se folosește parfum.
Fetele din Transilvania își iau revanșa în a treia zi de Paște. Cei care udă aleg cu grijă fetele pe care le stropesc. Se spune că aleg fetele cu care ar vrea să se însoare.
Obiceiul este păstrat și în zilele noastre și se încheie cu multă voie bună și dans.