Pe data de 5 mai 2024, creștinii ortodocși din România și din întreaga lume sărbătoresc Paștele, ocazie cu care comemorează învierea lui Iisus Hristos, figura centrală a creștinismului. Deși este una dintre cele mai cunoscute și venerabile personalități din istoria omenirii, multe aspecte ale vieții lui Iisus rămân încă învăluite în mister.
Această perioadă de sărbătoare reprezintă un moment oportun pentru a reflecta nu doar la semnificațiile spirituale, ci și la cele istorice, încercând să descoperim și să înțelegem realitatea vieții sale. Detaliile despre nașterea, viața și minunile sale, precum și despre moartea și învierea sa, continuă să stârnească curiozitatea și fascinația credincioșilor și istoricilor deopotrivă.
Se acceptă pe scară largă că Iisus a fost o persoană reală. Istoricii testează veridicitatea relatărilor biblice comparându-le cu înregistrările istorice ale romanilor și evreilor, cele mai notabile fiind cele ale istoricilor Flavius Josephus și Cornelius Tacitus. Deși detaliile despre nașterea lui Isus într-un iesle sunt discutabile, se stabilise că Isus Hristos a venit pe lume între anii 2 î.Hr. și 7 î.Hr., în Nazaret, ca parte a clasei țărănești. Botezul lui Iisus de către Ioan Botezătorul este considerat un eveniment autentic, marcând începutul predicilor sale.
După experiența botezului, Iisus a promovat ideea că Pământul poate fi transformat în „Împărăția lui Dumnezeu”. Mesajul său de reformă avea rădăcini adânci în tradiția iudaică, și se crede că el nu intenționa să creeze o nouă religie, ci să reformeze cea existentă. Josephus îl descrie pe Iisus ca fiind un învățător și un om înțelept.
Diverse surse documentează crucificarea lui Iisus sub autoritatea lui Pontius Pilatus. Relatările creștine descriu cum cerul s-a întunecat pentru mai multe ore după crucificare, un fenomen interpretat de unii istorici ca un miracol, iar de alții ca un semn prevestitor al unor vremuri întunecate. Studiile astronomice au fost folosite pentru a încerca să stabilească data exactă a morții lui Cristos, unele asociind crucificarea cu eclipse de soare din anii 29 sau 33 e.n.
Autenticitatea diferitelor relicve fizice, precum cuiele de la crucificare sau coroana de spini, este mult mai puțin susținută istoric și științific. Deși multe studii indică faptul că aceste relicve au origini mult postume, Giulgiul din Torino pare să aibă un fundament mai solid. Recent, o bucată de papirus referitoare la o presupusă soție a lui Iisus a stârnit controverse, considerându-se de unii un fals, deși nu s-a ajuns la un consens.
Aceste detalii conturează un tablou mai complex al celei mai faimoase figuri istorice, continuând să fascineze și să inspire atât credincioși cât și sceptici.