Miniștrii de finanțe din G7 au susținut ideea unui împrumut pentru Ucraina, garantat cu veniturile din activele rusești înghețate, pentru a asigura finanțarea Kievului după 2024.
Discuția miniștrilor s-a bazat pe o propunere americană, distribuită în ajunul reuniunii de la Stresa, Italia, privind un împrumut de aproximativ 50 de miliarde de dolari pentru Ucraina, care să fie rambursat cu veniturile provenite din activele băncii centrale rusești în valoare de aproximativ 190 de miliarde de euro.
Miniștrii au declarat că au "făcut progrese" în elaborarea unor opțiuni pentru "retragerea" profiturilor, potrivit proiectului de comunicat, citat de scrie Financial Times. Ei au adăugat că liderilor G7 le vor fi prezentate opțiuni privind modul de aliniere a împrumutului înainte de summitul din iunie.
De asemenea, aceștia s-au angajat să continue să preseze China să reducă subvențiile industriale care, în opinia lor, îi scot din afaceri pe concurenții occidentali și au declarat că punerea în aplicare a celui mai important acord fiscal global din mai bine de un secol este o "prioritate absolută".
G7, un grup de economii avansate care include toți marii aliați occidentali ai Ucrainei, dorește să asigure finanțarea Kievului dincolo de acest an, când vor avea loc alegeri cruciale pe ambele maluri ale Atlanticului.
Potrivit unor persoane familiarizate cu discuțiile, mai multe detalii ale împrumutului nu au fost încă convenite, inclusiv suma, cine îl va plăti și cum va fi garantat în cazul în care Ucraina nu își îndeplinește obligațiile sau dacă veniturile nu se materializează.
Un oficial a declarat că europenii sunt deosebit de preocupați de "împărțirea echitabilă a riscurilor", temându-se că Europa va suporta cea mai mare parte a riscurilor financiare și juridice și a represaliilor din partea Rusiei, deoarece majoritatea activelor se află pe continent.
Săptămâna aceasta, UE a aprobat în mod oficial un plan de utilizare a dobânzilor provenite din activele rusești înghețate, care, potrivit estimărilor sale, ar putea aduce Ucrainei până la trei miliarde de euro pe an.
În februarie, Statele Unite au susținut că țările G7 ar trebui să confiște integral activele înghețate, dar ulterior au renunțat la această idee din cauza îngrijorărilor aliaților că aceasta ar putea deveni un precedent juridic periculos și că Rusia ar putea riposta.
Anterior, ministrul de externe Dmitro Kuleba a declarat că Ucraina a insistat ca toate activele Federației Ruse înghețate în Occident să fie confiscate și să îi fie predate.
Purtătoarea de cuvânt a Ministerului rus de Externe, Maria Zaharova, a avertizat joi, 23 mai, că Moscova dispune de „un amplu arsenal de măsuri politice şi economice” pentru a răspunde unor decizii de acest tip.
„Nu vă îndoiţi nicio clipă că veţi simţi pe deplin eficienţa răspunsului nostru”, a afirmat Zaharova, ameninţând că Rusia „va lua toate măsurile necesare pentru a-şi proteja interesele naţionale, inclusiv prin acţiuni juridice”.
Preşedintele rus Vladimir Putin a semnat joi, 23 mai, un decret privind mecanismele speciale de compensare a pagubelor provocate Rusiei de sancţiunile SUA, care prevede confiscarea activelor americane.
Potrivit Reuters, Rusia va identifica proprietăţile americane, inclusiv titlurile de valoare, care ar putea fi folosite ca despăgubiri pentru pierderile suferite ca urmare a unei eventuale confiscări a activelor ruseşti îngheţate în SUA.
Măsura vizează acţiunile, participarea la capitalul unor persoane juridice în Rusia şi drepturile de proprietate, potrivit documentului, publicat joi pe portalul de informaţii juridice al guvernului rus.
Decretul, care intră în vigoare din momentul publicării sale, reprezintă un răspuns la eforturile Occidentului de a transfera Ucrainei veniturile generate de activele ruseşti îngheţate de la începutul războiului în Ucraina.
Decretul de joi prevedea că o entitate rusă poate solicita unei instanţe ruse să stabilească dacă proprietatea sa a fost confiscată în mod nejustificat şi să ceară despăgubiri.
Instanţa va ordona apoi ca despăgubirea să fie transferată sub formă de active americane sau de proprietăţi în Rusia de pe o listă care va fi întocmită de comisia guvernamentală rusă pentru vânzarea de active străine.
Decretul enumeră titlurile de valoare, participaţiile la companii ruseşti, bunurile imobiliare, bunurile mobile şi drepturile de proprietate printre activele deţinute de SUA care ar putea fi confiscate.
Fostul preşedinte rus Dmitri Medvedev a recunoscut luna trecută că Rusia deţine o cantitate nesemnificativă de proprietăţi de stat americane şi că orice răspuns al Rusiei va fi asimetric, concentrându-se pe activele persoanelor private, notează Reuters.
Activele multor investitori străini, printre care se numără atât persoane fizice, cât şi importante fonduri de investiţii americane, sunt deţinute în conturi speciale de „tip C” pe care Rusia le-a introdus la scurt timp după ce şi-a trimis armata în Ucraina şi a fost afectată de o serie de sancţiuni occidentale în februarie 2022.
Banii din aceste conturi nu pot fi transferaţi în afara Rusiei fără permisiunea autorităţilor de la Moscova.
Washingtonul a adoptat o lege care permite administraţiei preşedintelui Joe Biden să confişte activele ruseşti deţinute în băncile din SUA şi să le transfere Ucrainei, lucru pe care Rusia l-a catalogat drept ilegal.