„Deni Pobedî” sau „Ziua Europei”? Achitarea lui Vlad Filat în dosarul de spălare de bani, interviul președintei Sandu pentru Dudi și necalificarea R. Moldova la Eurovision 2024 | Săptămâna de Gardă
Ziua de 9 mai a fost, și în acest an, împărțită între „Deni Pobedî” și „Ziua Europei”. Nu fără incidente. Vorbim imediat și despre interviul oferit de Maia Sandu jurnalistului rus Iuri Dudi, dar și despre cum a scăpat basma curată fostul premier Vlad Filat din dosarul de spălare de bani în care era vizat.
Joi, 9 mai, la Chișinău și în alte localități din R. Moldova a fost marcată Ziua Europei. Numeroși cetățeni care susțin integrarea europeană a Republicii Moldova au venit în „Orășelul European” din centrul capitalei. Președinta Maia Sandu și comisarul european pentru buget și administrație, Johannes Hahn, au inaugurat Orășelul European amenajat în Piața Marii Adunări Naționale.
Maia Sandu, președinta Republicii Moldova: „În octombrie, moldovenii vor decide prin vot asupra viitorului țării la referendumul privind aderarea Moldovei la UE. Veniți la referendum – cât mai mulți, cei din satele și orașele noastre și cei din diasporă. Să ne construim împreună viitorul, să nu lăsăm pe alții să ne decidă soarta în locul nostru și să arătăm lumii întregi cât de puternici suntem împreună. Iar până atunci să muncim, cot la cot, pentru a construi acasă Moldova Europeană, țara în care toți cetățenii săi au loc”.
Johannes Hahn, comisarul european pentru buget și administrație: „Înțelegem ceea ce faceți cu atât de mare generozitate și curaj pentru a sprijini Ucraina și Europa în aceste timpuri foarte dificile și suntem aici să întoarcem acest sprijin”.
Marcarea Zilei Europei s-a încheiat cu un concert în cadrul căruia a evoluat trupa ucraineană Kalush Orchestra, câștigătoarea concursului Eurovision 2022, Satoshi, dar și alți artiști autohtoni.
Dimineața zilei de 9 mai a început însă cu un marș dedicat „Zilei Victoriei”, la care au participat atât simpatizanți ai Partidului Socialiștilor, cât și adepții partidelor afiliate lui Șor. Ca și anul trecut, mai mulți politicieni și participanți la marș au sfidat legea și au purtat panglica negru-oranj. Polițiștii au fixat peste 150 de astfel de cazuri. Printre cei care au purtat panglica bicoloră s-au numărat liderul socialiștilor, Igor Dodon, deputatul tranfug Alexandr Nesterovschi și deputatul fostului partid Șor, Denis Ulanov.
Cu puțin timp înainte de începutul marșului Memoriei din capitală, s-au iscat neînțelegeri între socialiști și Alexei Lungu, liderul partidului Șansă, afiliat lui Ilan Șor, care s-a arătat nemulțumit de faptul că nu i s-a permis să meargă în fața coloanei de manifestanți de pe bulevardul Ștefan cel Mare și Sfânt, alături de Igor Dodon. În timp ce Alexei Lungu nu putea împărți centrul capitalei cu socialiștii, șeful său, oligarhul fugar Ilan Șor, împreună cu deputata Marina Tauber și bașcana Autonomiei Găgăuze, Evghenia Guțul, participau la parada Victoriei de la Moscova. Toți trei au purtat panglica negru-oranj și au ascultat discursul lui Vladimir Putin.
Președinta Maia Sandu a oferit un interviu pentru Iuri Dudi, unul dintre cei mai cunoscuți jurnaliști și bloggeri din Rusia. Cei doi au discutat despre războiul din Ucraina, corupția din R. Moldova, dar și despre viitoarele alegeri și referendumul privind aderarea Republicii Moldova la Uniunea Europeană. Șefa statului a fost întrebată ce ar face în cazul în care Rusia ar invada R. Moldova.
Maia Sandu, președinta Republicii Moldova: „O să facem totul ca acest lucru să nu se întâmple, inclusiv planul nostru de integrare europeană. În primul rând, el este un plan de securitate, deoarece Uniunea Europeană este un proiect de pace. Totuși, după constituție, noi trebuie să facem totul ca să păstrăm pacea și ca să oferim siguranță cetățenilor noștri. Din acest motiv noi avem armată, avem sectorul de apărare. Din acest motiv noi facem investiții. Noi foarte tare sperăm ca acest război curând să se încheie”.
În cadrul aceluiași interviu, Maia Sandu a vorbit și despre motivele pentru care nu s-a întâlnit niciodată cu Vladimir Putin.
Maia Sandu, președinta Republicii Moldova: „Pentru că nu era nimic de discutat. Și înainte de război la fel. Am discutat diverse lucruri despre problemele noastre, dar nu am ajuns niciodată să vorbim despre întâlniri. Eu personal nu am discutat nimic cu el. Au fost probleme care au fost discutate la nivel de guverne”.
Membrii Consiliului Superior al Magistraturii au acceptat, marți, cererile de demisie a 20 de judecători de la Curtea de Apel Chișinău și a unui magistrat de la Curtea de Apel Cahul. Majoritatea judecătorilor și-au motivat dorința de a pleca din sistem „din motive personale”, în timp ce alții s-au retras în legătură cu atingerea plafonului de vârstă de 65 de ani. Demisiile celor 21 de magistrați au loc la aproape o lună după ce Comisia Vetting a anunțat despre începerea evaluării judecătorilor curților de apel. Mai multe detalii la acest subiect aflați dintr-un articol publicat pe zdg.md.
Fostul premier Vlad Filat a fost achitat în dosarul în care era învinuit de spălare de bani în proporţii deosebit de mari. Sentința a fost pronunțată, marți, de un complet de magistrați ai Judecătoriei Chișinău, sediul Buiucani. Procurorul de caz ceruse aplicarea unei pedepse cu închisoare pe un termen de 7 ani și cu amendă în valoare de 12,8 milioane de lei, ceea ce reprezintă contravaloarea banilor ce au constituit obiectul spălării banilor. Solicitarea însă a fost respinsă în totalitate de judecători. Prezent la ședința de judecată, Vlad Filat a declarat că dosarul este „lipsit de probatoriu” și că procurorul ar fi trebuit să renunțe la învinuire. Cauza penală a fost pornită în august 2015, de către Centrul Național Anticorupție, în baza unei autosesizări. Procurorii anticorupție spun că vor ataca sentința la Curtea de Apel Chișinău.
ZdG a aflat că Djeta Chistol, una dintre magistratele care l-a achitat pe ex-premierul Vlad Filat, a depus cerere de demisie cu doar câteva zile înainte de pronunțare. Aceasta solicită să-i fie acceptă „demisia onorabilă” începând cu 1 iunie curent. Djeta Chistol activează în sistemul judecătoresc din 1996.
Ofițerii Centrului Național Anticorupție au reținut, miercuri, un bărbat din Hîncești, bănuit de trafic de influență. Potrivit materialelor cauzei, bărbatul ar fi pretins de la două persoane câte 1200 de euro, susținând că poate să le perfecteze permise de conducere pentru tractor. Bărbatul a fost prins în flagrant în timp ce primea banii. Potrivit autorităților, bărbatul nu este la prima abatere de la lege, fiind anterior cercetat penal și condamnat pentru comiterea altor infracțiuni.
Norvegia va oferi 30 de milioane de euro pentru susținerea obiectivelor de tranziție energetică a Republicii Moldova, consolidarea sectorului educațional și promovarea bunei guvernări. Contribuția financiară a fost anunțată de prim-ministrul Norvegiei în timpul vizitei la Oslo a președintei Maia Sandu și a miniștrilor Mihai Popșoi, Victor Parlicov și Anatolie Nosatîi. Conform premierului norvegian, Republica Moldova a devenit al șaptelea cel mai mare beneficiar al ajutorului acordat de Norvegia, în contextul în care țara noastră a fost afectată semnificativ de războiul provocat de Rusia în Ucraina.
Deputații Adunării Populare a Găgăuziei, susținuți de bașcana Evghenia Guțul, l-au demis, marți, pe vicepreședintele Adunării Populare a Găgăuziei, Alexandru Tarnavski. Se întâmplă după ce Tarnavski a declarat, în cadrul unei emisiuni, că ex-deputatul fugar Ilan Șor folosește conducerea autonomiei pentru a răsturna Guvernul de la Chișinău.
Interpretul rus MC Doni, care este și cetățean al Uzbekistanului, a primit interdicție de intrare în R. Moldova. Acesta urma să cânte la Taraclia, la un concert dedicat aniversării a 211 ani de la înființarea localității. Potrivit unor surse media din autonomia găgăuză, MC Doni ar fi prezentat pașaportul uzbec la Aeroportul Internațional Chișinău. Contactați de ZdG, reprezentanții Poliției de Frontieră ne-au spus că au fost motive privind neîntrunirea condițiilor de intrare în R. Moldova.
R. Moldova nu a reușit să se califice în marea finală Eurovision Song Contest 2024. Reprezentanta noastră, Natalia Barbu, a sugerat rezultatele concursului ar fi fost influențat de factori politici. Finala Eurovision Song Contest 2024 are loc sâmbătă, 11 mai, la Malmö, Suedia. Scrieți-ne în comentarii ce țară ar merita sau credeți că va câștiga concursul în acest an.
În ultimele zile, armata rusă a continuat atacurile cu rachete asupra regiunilor ucrainene, fiind vizate în mod special Odesa și Harkiv. Mai multe persoane civile au fost rănite. Între timp, purtătorul de cuvânt al Departamentului de Stat al SUA, Matthew Miller, susține că Statele Unite lucrează la pachete suplimentare de ajutor pentru Ucraina. Pe 9 mai, de Ziua Europei, președinta Parlamentului European, Roberta Metsola, și ministrul german al Dezvoltării, Svenja Schulze, au efectuat o vizită neanunțată la Kiev, exprimându-și sprijinul pentru Ucraina.
Pe 9 mai, cu ocazia „Zilei Victoriei”, partidele pro-ruse din R. Moldova și-au chemat susținătorii la marșul „Regimentul Nemuritor”. Participanții au mers în coloană, ținând în mâini flori, portrete și steaguri cu simbolică sovietică. Cu ajutorul unei profesoare de istorie, am pus afirmațiile participanților la marș față-n față cu faptele istorice. Materialul integral e de găsit pe canalul YouTube al Ziarului de Gardă.