Cuprins:
Notă: Informațiile din acest articol nu înlocuiesc sfaturile unui medic specialist. Vă recomandăm, înainte de a încerca orice tratament sau dietă, să consultați medicul și să urmați indicațiile acestuia.
Ce este gastrita
Acest articol este despre simptomele gastritei, cauzele potențiale ale gastritei și modul în care afecțiunea este diagnosticată și tratată cu medicamente pentru gastrită și alte intervenții.
Gastrita este o afecțiune care implică inflamarea mucoasei stomacului care poate fi cauzată de diverși factori, precum infecții bacteriene, utilizarea excesivă a medicamentelor antiinflamatoare non-steroidiene (AINS), consumul excesiv de alcool, stresul, fumatul sau alte afecțiuni medicale.
Simptomele gastritei pot include senzația de arsură în stomac, dureri abdominale, greață, vărsături, balonare și pierdere în greutate.
Tratamentul gastritei poate implica medicamente pentru a reduce aciditatea stomacului, evitarea anumitor alimente și băuturi iritante, reducerea stresului și a altor factori care pot agrava simptomele.
Dieta este un factor important în sănătatea digestivă și generală. Urmând o dietă prietenoasă cu gastrita, vă poate ajuta să vă ameliorați simptomele și să vă simțiți mai bine.
Este important să consulți un medic pentru diagnostic și tratament adecvat în cazul în care experimentezi simptomele gastritei.
De multe ori este nevoie de teste care să ne confirme suspiciunile și să ne orienteze către cauza exactă a gastritei, iar atunci apelăm fie la teste de identificare a bacteriei H.Pylori (test respirator, test ce dozează anticorpi în sânge, teste din materii fecale), fie la endoscopie digestivă superioară, prin care obținem un diagnostic cert.
Ce sa mănânci dacă ai gastrită- alimente permise
Dieta în sine nu provoacă, în general, gastrită cronică, dar unii oameni consideră că următoarele alimente și băuturi pot ajuta la reducerea șanselor de a dezvolta gastrită:
- alimente bogate în fibre, cum ar fi cerealele integrale, fructele, legumele și fasolea
- alimente cu conținut scăzut de grăsimi, cum ar fi peștele, carnea slabă și legumele
- alimente cu aciditate scăzută, inclusiv legume și fasole
- băuturi necarbogazoase
- băuturi fără cofeină
Alimente permise când ai deja gastrită:
Atunci când ai gastrită, o dietă echilibrată implică evitarea alimentelor picante, acide, prăjite, grase și procesate, inclusiv alimentele de tip fast-food, lactatele bogate în grăsimi, roșiile și citricele. Alcoolul, băuturile dulci și cofeina se află, de asemenea, pe lista alimentelor de evitat.
Alimente permise în gastrită sunt cele blânde, care nu sunt acide și sărace în zahăr. Acestea includ cereale integrale, legume rădăcinoase, pește, carne de păsări de curte fără piele și fructe de pădure. Se crede că ceaiul de mentă, ghimbir și turmeric ajută la ameliorarea simptomelor.
- Fasole și leguminoase
- Ouă fierte sau omletă
- Pește fiert la abur sau la grătar
- Ceai de mentă, ghimbir sau turmeric
- Dovleac și legume rădăcinoase
- Fulgi de ovăz și terci
- Lactate cu conținut scăzut de grăsimi
- Orez brun, quinoa și orz
- Carne de pasăre, fără piele
- Pâine și paste integrale
- Conopidă si varză fierte la abur
- Ciorbe și supe limpezi
- Fructe de pădure proaspete
- Pepeni
- Banane
Alimente probiotice permise și recomandate în gastrită
Conform anumitor studii, probioticele ar putea ajuta la complicațiile stomacale cauzate de bacteriile numite Helicobacter pylori, cunoscută și ca H. pylori. Aceste bacterii provoacă o infecție în sistemul digestiv, care poate duce la gastrită sau ulcere gastrice. De fapt, H. pylori este cea mai frecventă cauză a gastritei.
Din acest motiv, este o idee bună să discutați cu un medic pentru a vedea dacă ați putea beneficia de suplimente cu probiotice.
În plus, consumul de alimente probiotice poate aduce beneficii persoanelor care suferă de gastrită prin îmbunătățirea sănătății intestinale generale.
Alimentele care conțin bacterii probiotice benefice includ:
- iaurt natural
- varză murată
- miso
- chefir
- tempeh
- kimchi
- pâine cu maia
În plus, un studiu din 2015 a descoperit că kimchi a ajutat la încetinirea răspândirii infecției cu H.pylori la șoareci.
De asemenea, unele tipuri de gastrită pot face mai dificilă absorbția corpului de fier sau vitamina B12, ceea ce duce la deficiențe. Discutați cu medicul dumneavoastră despre luarea de suplimente pentru a preveni deficiențele.
Alimente de evitat dacă ai gastrită
Pentru unii oameni, alergiile alimentare pot declanșa gastrită. În aceste cazuri, identificarea și evitarea acestor alimente poate trata și preveni afecțiunea.
Alimentele bogate în grăsimi pot agrava inflamația în mucoasa stomacului.
De asemenea, unele forme de gastrită sunt cauzate de consumul de alcool prea des sau de consumul prea mult într-o perioadă scurtă.
Alimentele care pot irita stomacul și agravează gastrita includ:
- alimente acide, cum ar fi roșiile și unele fructe, citrice
- alcool
- băuturi carbogazoase
- Cafea, ceai sau ciocolată
- alimente grase
- mâncare prăjită
- sucuri de fructe
- alimente murate
- mâncăruri picante
- Fast-food, inclusiv pizza
- carne roșie
- Unt de arahide și unt de nuci
- Chips-uri și gustări ambalate
- Carne procesată sau afumată
- Ceapă, usturoi și ardei
Condimente de evitat
- Piper negru
- Ardei iute
- Praf de usturoi
- Ardei iuti
- Muştar
- Nucşoară
- Pudră de ceapă
- pudra de curry
Dacă observați că un anumit aliment sau grup de alimente vă agravează simptomele, evitarea acestui aliment poate preveni simptomele. Acest lucru este valabil mai ales când vine vorba de alergii alimentare.
Când să mănânci dacă ai gastrită
Când aveți gastrită, cantitatea de alimente pe care o consumați și cât timp lăsați să treacă între mese pot contribui la riscul de apariție a simptomelor.
Dacă vă confruntați cu simptome, încercați să mâncați mese mai reduse cantitativ și mai des pe parcursul zilei, decât să mâncați mult și rar.
Cercetările sugerează că cel mai bine este să mănânci ceva la fiecare două ore în timpul unei crize acute, chiar dacă este o gustare mică.
Postul intermitent ajută la gastrită?
Unii oameni presupun că postul poate ajuta la ameliorarea simptomelor gastritei. Totuși, studiile au arătat că postul poate ridica nivelul acidului din stomac până acolo unde poate provoca ulcere.
Nivelurile ridicate de inflamație a stomacului afectează funcția celulelor producătoare de mucus numite celule caliciforme. Pierderea mucusului face mucoasa mai vulnerabilă la acizii stomacului și ulcerele.
Supa de oase în gastrită
Supa de oase este ușor de digerat și poate ajuta la prevenirea inflamației legate de tractul digestiv. Experimentele pe animalele cu colită au sugerat că gelatina poate proteja și vindeca mucoasa tractului digestiv. Cu toate acestea, sunt necesare mai multe cercetări pentru a confirma acest lucru. Gelatina conține un aminoacid numit acid glutamic.
Acesta se transformă în glutamina în organism și ajută la menținerea funcției peretelui intestinal. Poate ajuta la prevenirea și vindecarea unei afecțiuni cunoscute sub numele de „intestin permeabil”, un simptom al mai multor boli gastrointestinale cronice. Un intestin permeabil este atunci când apar leziuni între bariera dintre intestin și fluxul sanguin, permițând substanțelor să se scurgă din intestin în fluxul sanguin. Acest lucru poate duce la inflamații și alte probleme.
Un studiu din 2021 a concluzionat, de asemenea, că aminoacizii din bulionul de oase au proprietăți antiinflamatorii care pot reduce afectarea intestinului din cauza colitei ulcerative. Din toate aceste motive, consumul de bulion de oase poate fi benefic pentru persoanele cu o serie de afecțiuni gastro-intestinale.
Află mai multe despre ce beneficii are bulionul de oase.
Cum faci supă de oase
- 4 litri de apă
- 2 linguri (30 ml) otet de mere
- 1–2 kg de oase de pasăre
- Sare după gust
Mod de preparare
Pune toate ingredientele într-o oală mare sau într-o oală lentă. Se aduce la fierbere. Reduceți focul și gătiți timp de 12 ore. Cu cât se gătește mai mult, cu atât va avea un gust mai bun și va fi mai hrănitor. Lăsați bulionul să se răcească. Se strecoară într-un recipient mare și se aruncă oasele.
Adăugarea de oțet este importantă deoarece ajută la extragerea tuturor nutrienților valoroși din oase. De asemenea, puteți adăuga legume, ierburi sau mirodenii în bulion pentru a îmbunătăți aroma. Ingredientele comune includ țelina, morcovul, pătrunjelul și cimbru. Le puteți adăuga la pasul unu.
Sursă foto – Shutterstock.com