Procurorul șef al Curții Penale Internaționale (CPI), Karim Khan, a cerut mandate de arestare pe numele premierului israelian Benjamin Netanyahu și al liderului Hamas, Yahya Sinwar, împreună cu alți lideri israelieni și ai Hamas. Ambele părți sunt acuzate de crime de război comise începând din 7 octombrie 2023, iar decizia o va lua un complet specializat, prezidat chiar de o româncă, judecătoarea Iulia Motoc.
Mai exact, cererea procurorului CPI va fi analizată de trei judecători care reprezintă țări precum: România, Mexic, Benin (stat din Africa). Anunțul procurorului Karim Khan a stârnit deja revolta liderilor SUA, dar și a oficialilor din Israel, chiar reprezentanții opoziției, contestatari ai premierului Netanyahu. Opiniile politologilor și ale specialiștilor în Drept sunt împărțite în ceea ce privește posibilitatea ca șeful guvernului israelian să fie cu adevărat arestat.
Spre exemplu, Ioana Constantin Bercean, expert în Orientul Mijociu, s-a arătat sceptică privind o decizie de arestare pe nunele lui Benjamin Netanyahu, acuzat de crime de război. Politologul Andrei Vlăduțescu consideră că „decizia CPI ar fi mai mult zgomotoasă, nu scandaloasă”, întrucât aceste infracțiuni nu ajung, în realitate, să fie pedepsite imediat cum sunt pronunțate.
„Decizia este mai mult zgomotoasă, nu scandaloasă. Zgomotoasă pentru că ar inflama SUA, iar singurul lucru pe care ar putea să-l facă premierul Israelului ar fi să nu călătorească în statele care recunosc jurisdicția Curții Penale Internaționale. Pe de altă parte, ar da frâu liber atacurilor, întrucât pune egal între Israel și Hamas, organizație numită oficial „teroristă”. Deci, nu s-ar mai ține cont de cine a atacat primul și cât de necesară este replica. Plus, o interdicție de a călători în cele peste 100 de state care recunosc Curtea Penală Internațională înseamnă mai puține schimburi economice. Nu e ca în cazul lui Putin, când UE și SUA au impus sancțiuni economice, au fost considerați din prima agresori (n.r războiul declanșat Ucrainei)”, a precizat analistul politic, cercetător la Universitatea din Trieste.
Cristina Tomescu, avocat specializat în Drept Internațional, a explicat, pentru Ziare.com, că deciziile de arestare emise de CPI sunt relativ ușor de evitat pentru statele care nu recunosc jurisdicția acestei instanțe.
„Din punct de vedere tehnic, situația mi se pare simplă. Conform procedurii internaționale, statele membre, arondate CPI (124 la număr) au obligația să aresteze imediat persoana căutată dacă se află pe teritoriul lor. În caz contrar, dacă nu se află pe teritoriul lor, nu pot face nimic. Israelul și SUA, cel mai mare aliat al națiunii evreiești, nu sunt membre ale Curții Penale Internaționale. Prin urmare, în cazul unei posibile arestări a premierului israelian singura interdicție pentru el ar fi să nu călătorească într-un stat care recunoaște jurisprudența CPI, inclusiv în România. Din câte știu, CPI pretinde că are acoperire jurisdicțională în Gaza, Ierusalim de Est și Cisiordania, urmare a poziției neunitare a unor oficiali palestinieni. Deocamdată, decizia va fi luată în Camera Preliminară, apoi, se va decide în Camera de Primă Instanță. Se poate și suspenda cererea procurorului CPI”, a menționat avocata Cristina Tomescu, pentru Ziare.com.
Curtea Penală Internațională de la Haga este prima şi singura instanță penală internațională permanentă. Ea a fost creată prin Statutul de la Roma al CPI, adoptat în 1998 şi intrat în vigoare la 1 iulie 2002. CPI are competență asupra crimei de genocid, asupra crimelor de război şi asupra crimelor împotriva umanității.
România a semnat Statutul CPI la 7 iulie 1999 și l-a ratificat prin Legea nr. 111 din 28 martie 2002.
CPI a emis mandat de arestare împotriva lui Vladimir Putin și a unor lideri politici din Africa.