Președintele francez Emmanuel Macron îl va găzdui pe președintele american Joe Biden pentru o vizită de stat la Paris, după comemorarea a 80 de ani de la Debarcarea din Normandia, care a schimbat soarta celui de-al Doilea Război Mondial în Europa, au anunțat joi Palatul Elysee și Casa Albă.
Prezența la Paris pe 8 iunie va fi prima vizită de stat a lui Biden în Franța și vine înaintea unei serii de summituri, inclusiv a liderilor G7 și NATO, unde sprijinul pentru Ucraina va domina probabil discuțiile.
Biden l-a găzduit pe Macron într-o vizită de stat la Washington în 2022, liderul francez fiind primit într-o vizită similară și de Donald Trump în 2018. “Este rândul meu să îți urez bun venit. Ne vedem pe 8 iunie, prietene”, a scris președintele francez, pe Twitter.
It’s my turn to welcome you.
See you on June 8, my friend. pic.twitter.com/YqXEQof1gc— Emmanuel Macron (@EmmanuelMacron) May 30, 2024
Pe 6 iunie, liderii mondiali se vor reuni pe plajele din Normandia pentru a marca cea de-a 80-a aniversare a debarcărilor din Ziua Z. Printre participanți se numără regele Charles al III-lea al Marii Britanii, cancelarul german Olaf Scholz și, posibil, președintele ucrainean Volodimir Zelenski.
Potrivit Casei Albe, Joe Biden va rosti un discurs cu această ocazie pentru a comemora debarcările aliate din din Normandia, care au deschis calea pentru eliberarea Franței și a Europei.
“73.000 de americani curajoși au debarcat pe plajele Utah și Omaha din Normandia la 6 iunie 1944, iar președintele va saluta veteranii americani și membrii familiilor acestora în timp ce se află în Franța pentru a le onora sacrificiul”, a subliniat administrația americană.
Pe data de 7 iunie, președintele american va rosti un discurs la Pointe du Hoc, Franța, despre importanța apărării libertății și democrației, discursul urmând să aibă loc în intervalul în care cetățenii europeni sunt așteptați la urne pentru a alege viitorul Parlament European.
Președinții francez și american vor discuta despre ajutorul pe termen lung acordat Ucrainei, a precizat Elysée într-un comunicat citat de Politico Europe.
“Coordonarea noastră strânsă privind crizele internaționale va servi la pregătirea următoarelor evenimente internaționale, inclusiv summitul G7 din iunie de la Bari și summitul NATO din iulie de la Washington”, se arată în declarație.
Se așteaptă ca Biden și Macron să discute, de asemenea, despre subiecte economice, spațiale și nucleare, precum și despre schimbările climatice.
Se spune că cei doi lideri se bucură de o relație caldă și prietenoasă, în ciuda dezacordurilor politice. Președintele francez, de exemplu, a criticat public Legea americană de reducere a inflației pentru că a avut un impact asupra investițiilor în Europa.
Vizita are loc înainte de alegerile europene de la sfârșitul săptămânii viitoare, care se așteaptă să producă câștiguri importante pentru extrema dreaptă franceză.
După vizita din Franța în perioada 5-9 iunie, Biden se va afla în Europa și la finalul săptămânii ulterioare pentru a participa la summitul G7 din Bari, Italia. În luna iulie, liderul de la Casa Albă, aflat în plină campanie pentru un nou mandat și avându-l ca rival pe Donald Trump, îi va găzdui pe liderii țărilor NATO pentru un summit, la Washington, care să marcheze 75 de ani de la înființarea Alianței.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului ”Reporter și Blogger European” la categoria Editorial și co-autor al volumelor ”România transatlantică” și ”100 de pași pentru o cetățenie europeană activă”. Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Donald Trump, primul fost președinte american găsit vinovat de un tribunal penal în plină cursă pentru Casa Albă
Principala prioritate a lui Viktor Orban, “să scape de actuala conducere” a Comisiei Europene. Liderul maghiar sugerează extremei-drepte să coopereze în viitorul Parlament European
Emmanuel Macron îl îndeamnă pe Mahmoud Abbas ”să pună în aplicare reformele indispensabile” în ”perspectiva recunoaşterii statului Palestina”
Cursa Rutte-Iohannis pentru șefia NATO: SUA anticipează “mai multe discuţii pe acest front”, cu Ungaria încă ofensată că Rutte a cerut îngenuncherea acestei țări
Published
1 hour agoon
May 31, 2024Secretarul american al apărării, Lloyd Austin, și ministrul apărării naționale al Republicii Populare Chineze (RPC), amiralul Dong Jun, s-au întâlnit astăzi la Singapore, în marja Dialogului Shangri-La, pentru a discuta despre relațiile de apărare dintre SUA și RPC, precum și despre chestiuni de securitate regională și globală, a informat secretarul de presă al Pentagonului, generalul-maior Pat Ryder.
În context, secretarul Austin a subliniat necesitatea menținerii unor linii deschise de comunicare militară între cele două națiuni. El a reafirmat angajamentul luat de președintele Biden și de președintele RPC Xi Jinping în noiembrie 2023 de a relua în viitorul apropiat conversațiile telefonice între comandanți. În plus, a salutat planurile de înființare a unui grup de lucru pentru comunicații de criză până la sfârșitul anului.
Un punct-cheie de preocupare pentru șeful de la Pentagon a fost reprezentat de recentele activități provocatoare ale Armatei de Eliberare a Poporului (PLA) în jurul Strâmtorii Taiwan, insistând pe importanța menținerii păcii și a stabilității în acea zonă. Acesta a subliniat că RPC nu ar trebui să exploateze tranziția politică din Taiwan, pe care a descris-o ca fiind un proces normal și democratic, ca pretext pentru acțiuni coercitive. Totodată, secretarul a reiterat angajamentul Statelor Unite față de politica sa de lungă durată privind o singură Chină, ghidată de Legea privind relațiile cu Taiwanul, de cele trei Comunicări Comune SUA-China și de cele Șase Garanții sau șase principii-cheie de politică externă privind relațiile dintre Statele Unite și Taiwan.
Austin a reafirmat, de asemenea, poziția SUA privind libertățile internaționale de navigație, declarând că Statele Unite vor continua să zboare, să navigheze și să opereze în siguranță și în mod responsabil acolo unde dreptul internațional o permite. În acest sens, el a invocat natura critică a respectării libertății de navigație în largul mării, în special în controversata Mare a Chinei de Sud.
În plus, șeful Apărării americane și-a exprimat îngrijorarea cu privire la războiul neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei și la sprijinul acordat de RPC pentru baza industrială de apărare a Rusiei. De asemenea, acesta a remarcat recentele provocări din partea Republicii Populare Democrate Coreene (RPDC), inclusiv sprijinul direct al acesteia pentru conflictul actual al Rusiei în Ucraina.
Întâlnirea de astăzi a avut loc după videoconferința din 16 aprilie între secretarul Austin și amiralul Dong. Oficialii Departamentului Apărării din SUA au confirmat că discuțiile active cu omologii din RPC vor continua, vizând viitoarele angajamente între oficialii din domeniul apărării și cei militari la diferite niveluri.
Aerostar și Lockheed Martin au inaugurat în România primul centru de mentenanță HIMARS din Europa
Primul centru omologat de mentenanță pentru sistemele de rachete HIMARS din Europa a fost inaugurat joi, în România, unde companiile Aerostar Bacău și Lockheed Martin au deschis Centrul Național de Mentenanță pentru sistemul HIMARS.
Rezultat al colaborării dintre companiile Lockheed Martin și Aerostar SA, Centrul de la Bacău va asigura suportul tehnic pentru sistemele HIMARS achiziţionate de România de la Guvernul Statelor Unite ale Americii, a informat Ministerul Apărării Naționale într-un comunicat remis CaleaEuropeană.ro.
Situat în Bacău la compania Aerostar S.A., centrul de mentenanță HIMARS va contribui la crearea și menținerea locurilor de muncă în România și va oferi o disponibilitate sporită și costuri operaționale mai mici pentru Forțele Terestre ale României.
La ceremonie a participat și ministrul apărării naționale, Angel Tîlvăr, care a apreciat înființarea Centrului ca pe o realizare de excepție a colaborării dintre firma românească Aerostar S.A. și compania americană Lockheed Martin, prin care țara noastră își face intrarea în rețeaua globală a facilităților de mentenanță și suport logistic pentru unul dintre cele mai performante și avansate sisteme de artilerie la acest moment.
“Pe lângă avantajul strategic de a avea în România, în actualul context de securitate, o soluție securizată pentru întreținerea propriilor sisteme HIMARS, înființarea acestui centru creează oportunitatea ca țările din zonă ale căror armate sunt dotate cu astfel de sisteme să îşi trimită tehnica pentru mentenanţă sau reparații aici, la Bacău, unde vor beneficia de expertiza celor mai buni specialiști în domeniu din regiune”, a declarat Angel Tîlvăr.
Potrivit unui comunicat al companiei Lockheed Martin, acest nou centru consolidează relația existentă între compania globală de apărare și industrie aerospațială Lockheed Martin și Aerostar S.A., care colaborează deja în ce privește activități similare de mentenanță pentru flotele de elicoptere Black Hawk și de avioane F-16 ale României.
“La Lockheed Martin, suntem mândri de parteneriatul nostru strategic de lungă durată cu România, care oferă colaborări semnificative ce stimulează inovația și reziliența pentru a îmbunătăți baza industrială de apărare a României”, a declarat Ray Piselli, vicepreședintele Lockheed Martin pentru afaceri internaționale în cadrul ceremoniei de la Bacău.
Noul centru se bazează pe succesul unor acțiuni similare desfășurate deja de Aerostar și sprijină continuitatea mentenanței pentru echipamentele esențiale pentru apărare. România va beneficia de operațiuni de suport pentru flota HIMARS a forțelor terestre, iar acestea vor fi efectuate pentru România de către inginerii și tehnicienii de la Aerostar.
“Evenimentul de astăzi extinde și mai mult relația noastră strategică cu Lockheed Martin, un lider mondial în domeniul aerospațial și al apărării. Această relație sprijină Aerostar cu noi capabilități și cunoștințe tehnice și ne poziționează ferm în cadrul lanțului global de aprovizionare al Lockheed Martin, ceea ce ar putea deschide ușa către noi și interesante oportunități în viitor,” a declarat și Alexandru Filip, director general al Aerostar.
Sistemele HIMARS ale României oferă o capabilitate de descurajare credibilă în sprijinul apărării și securității naționale.
HIMARS este un sistem testat în luptă, care asigură o descurajare împotriva agresiunilor și crește semnificativ capabilitățile aliaților NATO și din întreaga lume. HIMARS este transportabil prin intermediul aeronavelor C-130 și a altor aeronave mai mari pentru o desfășurare rapidă și poate lansa rachete ATACMS, Precision Strike Missile (PrSM) și GMLRS, inclusiv varianta cu rază de acțiune extinsă – ER GMLRS.
În 2021, România a devenit primul utilizator european al HIMARS.
România a achiziționat, în baza Legii nr. 46/2018 pentru realizarea „Capabilității de sprijin cu foc indirect”, aferentă programului de înzestrare „Sistem Lansator Multiplu de Rachete cu bătaie mare”, trei sisteme HIMARS produse de compania Lockheed Martin. Primele două au fost primite în 2021 şi 2023, urmând ca cel de-al treilea să fie livrat anul acesta.
Președintele Joe Biden a autorizat discret Kievul să lanseze arme furnizate de Statele Unite asupra unor obiective militare din interiorul Rusiei care sprijină ofensiva împotriva orașului Harkov din nord-estul Ucrainei, au declarat joi patru oficiali americani, citați de Reuters.
Decizia marchează o schimbare de politică din partea lui Biden, care a refuzat cu fermitate să permită Ucrainei să folosească armament american pentru lovituri în interiorul Rusiei. Ea vine în timp ce miniștrii de externe din cele 32 de state membre ale NATO sunt reuniți la Praga pentru o întrunire informală premergătoare summitului aliat de la Washington și pe a cărei agendă sprijinul aliat pentru Ucraina este un subiect de top.
Oficialii americani, care au vorbit sub protecția anonimatului, au declarat că decizia lui Biden se aplică doar țintelor din interiorul Rusiei, în apropiere de granița cu regiunea Harkov, unde o ofensivă lansată de Moscova la 10 mai a invadat unele sate.
“Președintele a ordonat recent echipei sale să se asigure că Ucraina este capabilă să folosească armele furnizate de SUA în scopuri de contraatac în regiunea Harkov, astfel încât Ucraina să poată riposta împotriva forțelor rusești care o atacă sau se pregătesc să o atace”, a declarat un oficial american.
Harkov, al doilea oraș ca mărime din Ucraina, se află la 30 km de granița cu Rusia.
Este pentru a doua oară în acest an când Biden și-a relaxat discret politica privind livrările de arme pentru Ucraina, cedând în fața solicitărilor de a trimite la Kiev rachete cu rază lungă de acțiune cunoscute sub numele de ATACMS.
Această schimbare de abordare vine după o săptămână de apeluri intense din partea secretarului general al NATO, Jens Stoltenberg, dar și după ce alte țări aliate au anunțat decizii îndrăznețe.
Secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, a insistat luni că ţările occidentale trebuie să permită Ucrainei să folosească armele pe care i le oferă pentru ca Kievul să poată ataca teritoriul rus pentru a se apăra de agresiunea Moscovei, deoarece, în caz contrar, ţara invadată “are mâinile legate”. De asemenea, într-un interviu acordat publicației The Economist pe 24 mai, el a cerut aliaților NATO care furnizează arme Ucrainei să pună capăt interdicției de a le folosi pentru a lovi ținte militare din Rusia.
În mod normal, secretarii generali ai NATO nu atacă sau critică politicile țările membre ale Alianței Nord-Atlantice. dar Jens Stoltenberg, al cărui mandat de zece ani se apropie de sfârșit, a făcut exact acest lucru.
Ținta clară, deși nenominalizată, a lui Stoltenberg a fost politica menținută de președintele american Joe Biden de a controla ce poate și ce nu poate ataca Ucraina cu sisteme furnizate de americani, o abordare similară fiind îmbrățișată și de Germania cancelarului Olaf Scholz și de Italia, deși țări precum Lituania și Marea Britanie susțin ca Ucraina să poată lovi teritoriul rusesc cu armele lor.
Și Polonia, Cehia, Canada și Finlanda și-au dat acordul pentru ca Ucraina să folosească armele în acest sens. Aflat săptămâna aceasta într-o vizită de stat în Germania, președintele francez Emmanuel Macron a explicat poziția Parisului, precizând că Ucraina poate folosi armele livrate, dar pentru a neutraliza bazele militare ruse de unde este atacată.
Concrete & Design Solutions
Germania promite Ucrainei un nou pachet de ajutor militar de 500 milioane de euro
Aerostar și Lockheed Martin au inaugurat în România primul centru de mentenanță HIMARS din Europa
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago
- SPECIAL3 days ago
- NATO1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago