Războiul la scară largă declanșat de Rusia împotriva Ucrainei la 24 februarie 2022 a dus la o creştere puternică a cheltuielilor militare pe flancul estic al NATO. Polonia, de exemplu, şi-a dublat cheltuielile de apărare, la 3,9% din produsul intern brut (PIB) în 2023 faţă de 2014, conform cifrelor NATO.
În timp ce se opune ferm susținerii financiare și militare a Ucrainei, Ungaria şi-a intensificat semnificativ cheltuielile militare, la 2,43% din PIB anul trecut, peste pragul de 2% stabilit de NATO.
„Dacă războiul se prelungeşte până în 2025, atunci cheltuielile pentru apărare din 2023-2024 nu vor fi suficiente şi vor trebui crescute”, a declarat premierul ungar Viktor Orban într-un interviu acordat pentru postul public de radio.
Aflat la putere din 2010, Orban încearcă încă de pe timpul pandemiei de COVID-19 să țină sub control deficitul bugetar al Ungariei, acesta fiind în medie de aproape 7% din PIB în ultimii patru ani, cu mult peste nivelul din Uniunea Europeană.
Guvernul său a anunţat luna trecută că va amâna investiţii în valoare de aproximativ 1% din PIB pentru a reduce deficitul din acest an la o ţintă de 4,5% din PIB.
În același interviu, Orban a reluat discursul antieuropean în legătură cu războiul din Ucraina. Deși Rusia este cea care a declanșat invazia la scară largă din Ucraina, premierul ungar susține că „Europa se joacă cu focul la graniţa păcii şi războiului” prin faptul că susține partea agresată. „Este extrem de periculos şi sunt îngrijorat cu privire la viitorul Europei”, a insistat el.
Orban a mai susținut că Ungaria a fost forţată să intre în război de două ori în secolul trecut, ceea ce i-a pecetluit soarta în mod tragic. „Nu am vrut să participăm nici la Primul, nici la Al Doilea Război Mondial. Am fost forţaţi să o facem în ambele cazuri şi ne-am numărat printre aceia care au plătit cel mai mare preţ pentru asta până la urmă”, a spus liderul ultraconservator de la Budapesta, adăugând că Ungaria nu va intra în război pentru a treia oară.