Anul 2022 a marcat un moment de cotitură pentru mulți cetățeni ruși, când peste 1,1 milioane de persoane au decis să părăsească țara în urma invaziei pe scară largă a Ucrainei inițiate de Moscova. Cu toate acestea, un fenomen interesant a început să se contureze recent: o proporție semnificativă, între 40% și 45%, din acești emigranți au ales să se întoarcă în Rusia. Datele firmei Finion, citate de Bloomberg, arată că această mișcare a contribuit în mod notabil la creșterea economică a Rusiei, în ciuda sancțiunilor occidentale severe.
Creșterea economică a Rusiei în 2023, estimată la 3,6% din PIB, a fost influențată considerabil de cei care s-au întors. Conform estimărilor Bloomberg Economics, între o cincime și o treime din această creștere poate fi atribuită direct activităților economice ale repatriaților. Aceștia, revenind în țară, nu doar că au adus cu ei experiență și capital, dar și o nouă perspectivă asupra realităților geopolitice și sociale, relatează Bloomberg.
Mulți dintre cei reveniți au raportat dificultăți în reînnoirea permiselor de ședere și discriminare atât la nivel personal, cât și instituțional, chiar și în țări considerate prietenoase cu Rusia. Aceste experiențe negative i-au determinat pe unii să reevalueze poziția Rusiei pe scena internațională și chiar să simpatizeze mai mult cu politicile guvernamentale. Anna Kuleșova, sociolog la Social Foresight Group, subliniază că sentimentul comun între repatriați este unul de resentiment față de cum sunt percepuți și tratați rușii în străinătate, rezumând opinia generală astfel: „Putin nu a greșit atât de mult. Ne urăsc cu adevărat”.
Revenirea acestor emigranți este folosită intens în retorica oficială și în propaganda rusă pentru a sublinia ideea de „rusofobie” percepută în Occident. Tatiana Stanovaia, analist politic, notează că aceste narative sunt exploatate pentru a întări ideologia naționalistă și pentru a valida politica externă a Kremlinului. Președintele Vladimir Putin însuși a lăudat această „tendință bună” de întoarcere a antreprenorilor și a profesioniștilor, interpretând-o ca pe o validare a propriilor sale politici și viziuni.
Studiul realizat de Institutul Universitar European din Florența anticipă că acest proces de repatriere va continua, mai ales în contextul în care războiul se prelungește și sentimentul de insecuritate crește în rândul diasporei ruse. În plus, cele două valuri de emigrație din 2022, primul post-invazie și al doilea în urma anunțului de mobilizare „parțială”, sugerează că motivațiile emigrării sunt diverse și complexe, variind de la opoziție față de război la teama de un colaps economic sau de a fi trimiși pe front.
În ciuda descrierii inițiale a acestui exod ca o „curățare… necesară a societății” de „trădători”, discursul oficial s-a moderat, recunoscând importanța și contribuția celor care decid să se întoarcă. Acest fenomen subliniază o dinamică complicată între loialitate națională, identitate globală și realitățile geopolitice actuale.
Conflictul dintre Rusia și Ucraina, care continuă să se desfășoare, are origini în tensiunile geopolitice profunde dintre cele două națiuni, exacerbate în 2014 prin anexarea Crimeei de către Rusia. Această acțiune a fost urmată de un conflict prelungit în estul Ucrainei, unde separatiștii pro-ruși, sprijiniți de Rusia, au preluat controlul unor regiuni semnificative. Aceste acțiuni au atras condamnarea internațională și o serie de sancțiuni economice care au vizat sectoare cheie ale economiei ruse, precum finanțele, energia și apărarea, încercând să izoleze Rusia de sistemele financiare și piețele globale.
Escaladarea din 2022, când președintele Putin a lansat o invazie militară de amploare asupra Ucrainei, a accentuat izolarea diplomatică și economică a Rusiei. Această ofensivă a fost răspunsă cu un val de noi sancțiuni care au vizat persoane fizice, companii și întreaga economie rusă. În plus, Rusia a fost exclusă din unele forumuri diplomatice internaționale și a întâmpinat o contracție a relațiilor cu multe țări occidentale, fapt ce a amplificat tensiunile și a adâncit criza umanitară și de refugiați generată de conflict.