Bogdan Aurescu, judecătorul român de la Curtea Internațională de Justiție, a votat în favoarea deciziei de vineri privind oprirea ofensivei militare a Israelului din Rafah, având însă o declarație separată în care precizează, printre altele, că decizia CIJ trebuia sa stipuleze că oprirea ofensivei nu afectează dreptul Israelului de a-și proteja cetățenii civili sau de a elibera ostaticii rapiti de Hamas.
Judecătorul Bogdan Aurescu a avut un punct de vedere mai nuantat fata de decizia Curtii și a afirmat că: “CIJ ar fi putut preciza că măsurile luate, inclusiv oprirea ofensivei militare, nu afectează dreptul Israelului de a desfășura operațiuni, care ar trebui întreprinse în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv într-o manieră care să răspundă criteriilor de proporționalitate și necesitate, pentru a-și proteja cetățenii civili și pentru a elibera ostaticii încă deținuți în zona Rafah de către grupuri armate”.
The UN 🇺🇳International Court of Justice @CIJ_ICJ just delivered today its 3rd Order on provisional measures in the case South Africa v. Israel on application of the Genocide Convention in Gaza. Read my Declaration appended to the Order below and here ➡️ https://t.co/feOsglMuAF. https://t.co/GYcRoCibd1 pic.twitter.com/Tnjhdi357o
— Bogdan Aurescu (@BogdanAurescu) May 24, 2024
În finalul declarației sale, judecătorul Aurescu a avut o pozitionare inovatoare si a apreciat că CIJ ar fi putut profita de ocazie pentru a include în decizie o măsură prin care să solicite Israelului să ia măsuri pentru implementarea cu efect imediat a Rezoluției Consiliului de Securitate 2728 (2024), care include prevederea foarte importanta privind „încetarea durabilă a focului”.
În opinia sa, o asemenea măsură, o inovație în jurisprudența Curții, ar fi avut avantajul de a sublinia rolul comun și distribuția specifică de competențe în ce privește menținerea păcii și securității internaționale între Consiliul de Securitate și Curtea Internațională de Justiție, inaugurând astfel noi căi de cooperare între cele două organe principale ale ONU.
În primul rând, interpretează a doua măsură provizorie ca indicând, de asemenea, oprirea ofensivei militare israeliene în măsura în care aceasta „ar putea impune grupului palestinian din Gaza condiții de viață care ar putea duce la distrugerea sa fizică în întregime sau în parte”. nu numai „orice altă acțiune” care poate provoca astfel de condiții ar trebui oprită.
Judecătorul Aurescu consideră, de asemenea, că ar fi fost consecvent și mai clar, din perspectiva legăturii acestei a doua măsuri provizorii cu Convenția de genocid, ca textul acesteia să folosească terminologia „Palestinienii din Gaza ca grup protejat în temeiul Convenției de genocid” ca și în Ordonanța Curții din 28 martie 2024.
În al doilea rând, în opinia sa, Curtea ar fi putut lua în considerare explicarea că măsurile provizorii deja în vigoare acoperă și se aplică situației actuale din Fâșia Gaza, gradul de agravare al acesteia fiind prevăzut atunci când au fost adoptate două ordine.
În al treilea rând, judecătorul Aurescu consideră că Curtea ar fi putut dezvolta că măsurile indicate, inclusiv oprirea ofensivei militare, nu afectează dreptul Israelului de a desfășura operațiuni, care ar trebui întreprinse în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv într-o manieră care să răspundă la criteriile de proporționalitate și necesitate, pentru a-și proteja cetățenii civili și pentru a elibera ostaticii încă deținuți în zona Rafah de către grupurile armate.
În al doilea rând, el oferă observații cu privire la evoluția cerinței de „schimbare a situației” pentru a revoca sau modifica o măsură provizorie. De curând, poate fi interpretat ca incluzând și agravarea unei situații deja existente.
În fine, judecătorul Aurescu consideră că Curtea ar fi putut profita de ocazie pentru a include în dispozitiv o măsură prin care ar fi putut cere Israelului să facă demersuri pentru a implementa cu efect imediat Rezoluția Consiliului de Securitate 2728 (2024), inclusiv prevederea acesteia cu privire la o „ încetare durabilă a focului”. În opinia sa, o asemenea măsură, o inovație în jurisprudența Curții, ar fi avut avantajul de a sublinia repartizarea și împărțirea rolului de menținere a păcii și securității internaționale între Consiliul de Securitate și Curte și de a se extinde la nivelul relevant. prevederile Rezoluției Consiliului de Securitate menționate forța juridică a măsurilor provizorii indicate de Curte, inaugurând astfel noi căi de cooperare între cele două organe principale ale Națiunilor Unite.
Curtea Internațională de Justiție, instanța supremă a Națiunilor Unite, a ordonat vineri Israelului să-și oprească imediat operațiunile militare în orașul Rafah din sudul Gazei, dar nu a ordonat încetarea completă a focului. Deși este puțin probabil ca Israelul să respecte ordinul, va crește presiunea asupra țării din ce în ce mai izolate, potrivit apnews.
Critica asupra comportamentului Israelului în războiul din Gaza a crescut, în special în ceea ce privește operațiunile din Rafah – și chiar din partea celui mai apropiat aliat al său, Statele Unite. Numai săptămâna aceasta, trei țări europene au anunțat că vor recunoaște un stat palestinian, iar procurorul șef al unei alte instanțe ONU a cerut mandate de arestare pentru liderii israelieni, împreună cu oficialii Hamas.
Prim-ministrul israelian Benjamin Netanyahu este, de asemenea, sub presiune puternică acasă pentru a pune capăt războiului, care a fost declanșat atunci când militanții conduși de Hamas au intrat în Israel, ucigând 1.200 de oameni, majoritatea civili, și luând prizonieri aproximativ 250. Mii de israelieni s-au alăturat demonstrațiilor săptămânale prin care cer guvernului să ajungă la un acord pentru a aduce ostaticii acasă, temându-se că timpul se scurge.
În timp ce decizia Curții Internaționale de Justiție este o lovitură pentru poziția internațională a Israelului, instanța nu are o forță de poliție care să-și execute ordinele. Într-un alt caz, Rusia a ignorat până acum un ordin din 2022 al instanței de a opri invazia sa pe scară largă a Ucrainei.