Consiliul Uniunii Europene a oferit unda verde finală pentru stabilirea Facilității de Creștere și Reformă pentru Balcanii de Vest, un nou instrument menit să sprijine creșterea economică în regiune și să o apropie mai mult de Uniunea Europeană prin reforme.
Conform unui comunicat al instituției, facilitatea reprezintă pilonul financiar al Planului de Creștere pentru Balcanii de Vest, care va acoperi perioada 2024-2027 și în baza căreia UE ar urma să furnizeze țărilor din zonă 2 miliarde de euro sub formă de granturi și 4 miliarde de euro sub formă de împrumuturi.
Obiectivele acestei facilități
Principalul obiectiv al acestei facilități este de sprijini partenerii din Balcanii de Vest în eforturile de aliniere la valorile, regulile, standardele, politicile și practicile UE, în perspectiva viitorului statut de țară membră, dar și ca o integrare progresivă în piața unică europeană și ca o aliniere la convergența socio-economică a UE.
Facilitatea va sprijini o paletă extinsă de reforme fundamentale socio-economice, inclusiv reforme privind statul de drept și drepturile fundamentale.
Agendele de reformă
Pentru a primi sprijin prin această facilitate, fiecare partener din Balcanii de Vest trebuie să înainteze o agendă de reforme, care să cuprindă reformele pe care plănuiește să le implementeze pentru a atinge obiectivele facilității.
În egală măsură, Balcanii de Vest vor trebui să reflecteze asupra modalității în care măsurile incluse în agenda de reforme va contribui la alinierea continuă și progresivă la Politica Externă și de Securitate a Uniunii Europene.
Statele membre ale UE vor avea un rol-cheie în aprobarea agendei de reformă a beneficiarilor și, dacă este necesar, a modificărilor acestora.
Aspecte de ordin financiar
Sprijinul acordat în cadrul mecanismului va fi oferit prin:
- Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (WBIF), sub formă de granturi și împrumuturi, pentru investițiile care stau la baza agendei de reformă, cum ar fi investițiile în proiecte de infrastructură (3 miliarde de euro)
- Împrumuturi plătite direct în bugetele partenerilor din Balcanii de Vest pentru a accelera creșterea economică pe baza unor reforme socio-economice esențiale (3 miliarde de euro)
Plățile vor fi efectuate de două ori pe an, cu condiția ca partenerii să îndeplinească etapele calitative și cantitative stabilite în agendele de reformă respective.
În cazul în care condițiile prealabile pentru sprijin nu sunt îndeplinite sau nu mai sunt îndeplinite, UE poate decide să oprească eliberarea fondurilor.
Precondiții pentru sprijin european
Printre condițiile prealabile generale pentru sprijinul acordat de UE în cadrul acestui mecanism se numără faptul că partenerii trebuie să continue să susțină și să respecte mecanismele democratice eficiente, inclusiv un sistem parlamentar pluripartidist, alegeri libere și corecte, o presă pluralistă, un sistem judiciar independent și statul de drept, precum și să garanteze respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților.
Pentru Serbia și Kosovo*, o altă condiție prealabilă este ca acestea să se angajeze în mod constructiv în vederea realizării unor progrese măsurabile și a unor rezultate tangibile în normalizarea relațiilor lor, în vederea punerii în aplicare integrale a tuturor obligațiilor lor respective care decurg din Acordul privind calea spre normalizare și din anexa privind punerea în aplicare a acestuia, precum și din toate acordurile de dialog anterioare, și să se angajeze în negocieri privind Acordul global de normalizare a relațiilor.
Transparența
Pentru a spori transparența, partenerii din Balcanii de Vest vor trebui să înființeze un portal web pentru a publica date actualizate privind beneficiarii finali care primesc mai mult de 50 000 de euro în total pe o perioadă de patru ani în cadrul acestei facilități.
Regulamentul de stabilire a Facilității de Creștere și Reformă pentru Balcanii de Vest va fi semnat, publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și va intra în vigoare în ziua următoare.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Moldova, Ucraina și Balcanii au “fereastra istorică” de a-și lega viitorul de UE, apreciază șeful diplomației europene la 20 de ani de la cea mai mare extindere a UE
Consiliul UE adoptă Actul privind infrastructura gigabit care asigură implementarea mai rapidă a rețelelor de mare viteză în UE
Mecanismul de reformă și creștere pentru Balcanii de Vest, în valoare de 6 miliarde de euro, adoptat de Parlamentul European
Alegeri europene: Președinția Belgiei la Consiliul UE a activat un mecanism politic integrat al țărilor și instituțiilor UE pentru a dejuca interferențele externe
PE a dat miercuri undă verde unor noi norme care obligă companiile să-și reducă impactul negativ asupra drepturilor omului și a mediului
Published
5 mins agoon
May 7, 2024By
Teodora IonConsiliul Uniunii Europene a aprobat o directivă a UE privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice.
Conform unui comunicat al instituției, adoptarea unor măsuri decisive împotriva acestor acte de violență este esențială pentru a asigura valorile și drepturile fundamentale de egalitate între femei și bărbați și de nediscriminare. Legea impune tuturor țărilor UE să incrimineze mutilarea genitală a femeilor, căsătoria forțată și violența cibernetică, cum ar fi schimbul de imagini intime fără consimțământ.
Noua reglementare conține, de asemenea, măsuri de prevenire a violenței împotriva femeilor și a violenței domestice și stabilește standarde de protecție a victimelor acestor infracțiuni.
”Violența împotriva femeilor și violența domestică reprezintă o infracțiune perpetuă. Această lege va garanta, la nivelul întregii UE, că autorii acesteia vor fi aspru sancționați și că victimele vor primi tot sprijinul de care au nevoie”, a subliniat Paul Van Tigchelt, viceprim-ministru belgian și ministru al justiției și al Mării Nordului.
Principalele prevederi
Actul normativ adoptat incriminează următoarele infracțiuni în întreaga UE: mutilarea genitală a femeilor, căsătoria forțată, schimbul de imagini intime fără consimțământ, hărțuirea cibernetică, hărțuirea cibernetică și incitarea cibernetică la ură sau violență.
Săvârșirea acestor infracțiuni va fi pedepsită cu pedepse cu închisoarea cuprinse între cel puțin un an și cinci ani. Directiva vine, de asemenea, cu o listă extinsă de circumstanțe agravante, cum ar fi săvârșirea infracțiunii împotriva unui copil, a unui fost sau actual soț sau partener sau a unui reprezentant public, a unui jurnalist sau a unui apărător al drepturilor omului, care atrage după sine sancțiuni mai severe.
Directiva conține, de asemenea, norme detaliate privind măsurile de asistență și protecție pe care statele membre ar trebui să le ofere victimelor.
Va deveni mai ușor pentru victimele violenței asupra femeilor și ale violenței domestice să raporteze o infracțiune.
Cel puțin, va fi posibilă raportarea online a infracțiunilor cibernetice. De asemenea, țările UE trebuie să instituie măsuri pentru a se asigura că copiii sunt asistați de profesioniști.
Atunci când copiii raportează o infracțiune comisă de o persoană care exercită răspunderea tutelară, autoritățile vor trebui să ia măsuri pentru a proteja siguranța copilului înainte de a informa presupusul autor al infracțiunii.
Pentru a proteja viața privată a victimei și pentru a preveni repetarea situației de victimă, statele membre trebuie, de asemenea, să se asigure că dovezile referitoare la comportamentul sexual anterior al victimei sunt permise în cadrul procedurilor penale numai atunci când sunt relevante și necesare.
În ideea de a construi un viitor mai sigur, măsurile preventive vizează creșterea gradului de conștientizare cu privire la cauzele profunde ale violenței împotriva femeilor și ale violenței domestice și promovarea rolului central al consimțământului în relațiile sexuale.
După intrarea în vigoare a directivei, statele membre au trei ani la dispoziție pentru a o transpune în legislația națională.
Consiliul UE adoptă Actul privind infrastructura gigabit care asigură implementarea mai rapidă a rețelelor de mare viteză în UE
Published
1 week agoon
April 29, 2024By
Teodora IonConsiliul Uniunii Europene a adoptat Actul privind infrastructura gigabit care va înlocui Directiva privind reducerea costurilor aferente tehnologiilor în bandă largă (BCRD) din 2014 și care asigură o desfășurare mai rapidă a infrastructurii rețelelor digitale în întreaga Europă.
Potrivit unui comunicat al instituției, noua lege vizează simplificarea și accelerarea implementării rețelelor de mare viteză, cum ar fi fibra optică și 5G, în vederea atingerii obiectivelor și țintelor de conectivitate ale Europei stabilite în Busola Digitală pentru acest deceniu.
”Adoptarea Actului privind infrastructura gigabit reflectă angajamentul nostru de a aborda problema poverii administrative și de a stimula implementarea rețelelor de mare viteză. Acest lucru le va permite cetățenilor noștri să navigheze mai repede și să aibă o experiență digitală mai bună folosind fibra optică sau 5G”, a declarat Petra De Sutter, viceprim-ministru belgian și ministru al administrației publice, întreprinderilor publice, telecomunicațiilor și serviciilor poștale.
Noul regulament vizează reducerea costurilor inutil de ridicate ale implementării rețelelor de mare capacitate, cauzate parțial de procedurile de acordare a autorizațiilor. Acestea din urmă vor fi simplificate printr-un mecanism obligatoriu de conciliere între organismele din sectorul public și operatorii de telecomunicații. În plus, noua legislație va oferi mai multă transparență și va asigura o planificare eficientă pentru operatorii de rețele publice de comunicații electronice.
Pentru a asigura un acces mai bun al publicului și al întreprinderilor la serviciile societății informaționale, Actul privind infrastructura gigabit se referă, de asemenea, la implementarea și accesul la infrastructura fizică din interiorul clădirilor.
În plus, noua lege permite un anumit grad de flexibilitate pentru statele membre, cum ar fi derogări pentru infrastructura națională critică.
În cele din urmă, având în vedere că actualul plafon al prețurilor cu amănuntul pentru comunicațiile intra-UE reglementate va expira la 14 mai 2024, plafoanele actuale de 0,19 EUR pe minut pentru apeluri și de 0,06 EUR pe mesaj SMS sunt prelungite până la 30 iunie 2032 pentru a asigura protecția, în special pentru consumatorii vulnerabili.
Textul va fi publicat în Jurnalul Oficial al UE în zilele următoare și va intra în vigoare la trei zile după această publicare. Noua lege se va aplica la 18 luni de la intrarea sa în vigoare, unele dispoziții specifice urmând să se aplice ulterior.
Ungaria promite o președinție “central-europeană” a Consiliului UE și care să stopeze declinul Uniunii, prin lupta împotriva migrației și accelerarea extinderii în Balcani
Published
1 week agoon
April 27, 2024Ungaria intenţionează să se axeze în cele şase luni în care va deţine preşedinţia Consiliului UE pe probleme care sunt importante pentru Europa Centrală, precum combatarea migraţiei ilegale, extinderea UE spre Balcanii de Vest şi securitatea energetică, a declarat vineri ministrul de externe Peter Szijjarto, într-o conferinţă de presă comună cu omologul ceh Jan Lipavsky, transmite MTI.
Szijjarto a remarcat că întrevederea are loc într-o perioadă extrem de dificilă, în care lumea să confruntă cu grave provocări, însă aceasta ar putea ajuta la întărirea experienţei comune a ţărilor Europei Centrale, pentru că acestea sunt cele mai afectate de consecinţele războiului din vecinătatea lor.
Unul din obiectivele principale ale viitoarei preşedinţii ungare a Consiliului UE, în a doua jumătate a anului, va fi să stopeze declinul comunităţii, iar celălalt să exercite o adevărată preşedinţie central-europeană, ceea ce înseamnă că Ungaria se va concentra pe teme care sunt importante pentru Europa Centrală, a spus Szijjarto, potrivit Agerpres.
O atenţie specială va fi acordată succesului luptei împotriva migraţiei ilegale, accelerării extinderii UE în Balcanii de Vest şi garantării securităţii energetice, a arătat el.
Comentând cu privire la extinderea UE în Balcanii de Vest, Szijjarto a criticat faptul că ţări candidate din regiune aşteaptă de peste 14 ani, ceea ce, în opinia sa, subminează credibilitatea politicilor UE.
“Aceasta este o situaţie care trebuie rezolvată, de aceea preşedinţia ungară (a Consiliului UE) are o agendă clară de a ajuta ţările din Balcanii de Vest să accelereze procesul de aderare”, a spus Szijjarto.
El a vorbit şi despre securitatea energetică, afirmând că atât Ungaria, cât şi Cehia au în plan dezvoltarea energiei nucleare şi, prin urmare, vor continua să se opună discriminării negative faţă de energia nucleară din partea Bruxellesului.
Tot potrivit lui Szijjarto, cooperarea în cadrul grupului de la Vişegrad – Cehia, Polonia, Slovacia, Ungaria – a jucat şi continuă să joace un rol important în strategia de politică externă a Budapestei. “Cooperarea în cadrul grupului de la Vişegrad contribuie la creşterea competitivităţii şi securităţii Europei Centrale şi ne aduce pe toţi mai aproape de realizarea obiectivelor noastre naţionale”, a subliniat el.
Concrete & Design Solutions
Borrell îndeamnă la acțiuni rapide de consolidare a capacităților de apărare ale Ucrainei și anunță deschiderea unui nou Birou de Inovare al UE la Kiev
Din Lituania, cancelarul german reiterează că țara sa este pregătită să apere fiecare centimetru din teritoriul aliat al NATO
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de “o clică incompetentă de escroci foşti comunişti”
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
La Maastricht, Ursula von der Leyen și-a apărat mandatul în fața contracandidaților la șefia Comisiei Europene, criticându-i pe “reprezentanții lui Putin care încearcă să distrugă UE”
Stoltenberg a discutat cu Zelenski la Kiev: Ucraina se află pe o „cale ireversibilă” către NATO, iar sprijinul va continua
Joe Biden a promulgat ajutorul de 61 de miliarde de dolari pentru Ucraina, iar primele livrări de muniții se reiau imediat: “Nu ne înclinăm în fața lui Putin. Iată ce înseamnă să fii o superputere mondială”
20 de ani de la “cel mai mare val de extindere a UE”, marcați în Parlamentul European cu gândul la aderarea Ucrainei și R. Moldova: O victorie a lui Putin ar schimba harta și cursul istoriei europene
Ministrul Finanțelor, concluzii după participarea la reuniunile de primăvară ale BM şi FMI: România va avea parte de sprijin pentru consolidarea fiscală și creșterea investițiilor în infrastructură
Premierul Marcel Ciolacu anunță că ”proiectul de lege privind adoptarea salariului minim european în România” este în lucru la Ministerul Muncii: Păstrarea forţei de muncă în ţară, o prioritate
Klaus Iohannis și Yoon Suk Yeol au adoptat, la Seul, Declarația pentru consolidarea Parteneriatului Strategic România – Coreea de Sud, cu accent pe apărare, energie și investiții
Șeful diplomației UE face apel la statele membre să furnizeze și interceptoare Ucrainei pe lângă muniția esențială pe câmpul de luptă
În ultimii 30 de ani, România a beneficiat de investiții de peste un miliard de euro din partea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare, subliniază directorul BERD pentru țara noastră
Trending
- EDITORIALE1 week ago
Op-ed | Annalena Baerbock, șefa diplomației germane, la 20 de ani de la marea extindere a UE: Fiecărei generaţii îi revine o misiune. Avem misiunea de a apăra și consolida proiectul european
- EDUCAȚIE1 week ago
Rectorul Universității din București: Rolul universităților este să producă elite. Dacă România și R. Moldova doresc guvernanți competenți în viitor, datoria este să susțină universitățile de top
- ENGLISH1 week ago
Op-Ed | German Foreign Minister marks 20 years since EU’s biggest enlargement: The generations before us created a Europe of freedom. Our task is defending Europe
- POLITICĂ6 days ago
Nicolae Ciucă, întâlnire cu ambasadorul Franței la București: Prezența militară franceză în România este o garanție a securității și stabilității noastre
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago