Drumul Mătăsii a fascinat imaginația umanității timp de secole, fiind o rețea de rute comerciale care lega China de Europa, trecând prin Asia Centrală. De-a lungul său, negustorii, diplomații, călugării și aventurierii au traversat teritorii întinse pentru a schimba mărfuri, idei și culturi. Acest concept romantic a fost readus în actualitate prin Inițiativa Belt and Road (BRI), o nouă versiune modernă a Drumului Mătăsii, care reflectă ambițiile globale ale Chinei.
BRI a debutat în 2013 prin două discursuri istorice ale președintelui chinez Xi Jinping, în Kazahstan și Indonezia, în care a prezentat ideile care aveau să stea la baza inițiativei: „Silk Road Economic Belt” (Centura Economică a Drumului Mătăsii) și „21st Century Maritime Silk Road” (Drumul Mătăsii Maritim al Secolului XXI). Inițiativa s-a extins rapid și a evoluat într-un proiect global ce vizează conectarea Eurasiei, dar și a Africii și Americilor.
Anul trecut, Belt and Road a sărbătorit 10 ani de la lansare, iar evenimentul a fost marcat printr-un summit la Beijing, intitulat „Belt and Road Forum”. În cadrul acestuia, președintele Xi Jinping a reafirmat importanța inițiativei, invitând lideri precum Vladimir Putin (Rusia), Viktor Orban (Ungaria) și Aleksandar Vučić (Serbia), alături de alți prieteni politici. De asemenea, summitul a fost o ocazie pentru a evalua progresul realizat în cadrul inițiativei și pentru a planifica direcțiile viitoare.
Inițiativa Belt and Road își propune să construiască pe baza tradiției Drumului Mătăsii, însă într-un mod mai organizat și mai modern. Ideea refacerii vechiului drum a fost vizibilă și în alte propuneri internaționale. În 2011, Hillary Clinton, fost Secretar de Stat al SUA, propunea integrarea Afganistanului prin „New Silk Road” (Noul Drum al Mătăsii). Totuși, propunerea Chinei de a crea un coridor economic a captat cel mai mult atenția observatorilor internaționali.
Strategia „Silk Road Economic Belt” și „21st Century Maritime Silk Road” a fost primită cu entuziasm atât de mass-media chineză, cât și de cea occidentală. Deși Belt and Road a fost prezentată inițial ca o inițiativă de conectare a Eurasiei, aceasta a evoluat rapid într-un proiect global, extinzându-se în Africa și America Latină.
China a construit o strategie de soft power bazată pe ideea refacerii Drumului Mătăsii, creând inițial „One Belt, One Road”, care ulterior a fost redenumită în limba engleză „Belt and Road Initiative”. În limba chineză, numele inițiativei a rămas „yi dai yi lu”.
BRI a avut suișuri și coborâșuri de-a lungul anilor, trecând de la statutul de inițiativă benignă la nivel global la cel de instrument al ambițiilor geopolitice chineze. Totuși, în cea mai recentă carte albă a BRI, publicată în octombrie 2023, multe dintre proiectele de infrastructură prezentate de China ca succese au fost inițiate înainte de lansarea inițiativei. Belt and Road a devenit mai mult o strategie de branding decât un simplu plan de infrastructură.
Estimările privind costurile inițiativei variază între 1 și 8 trilioane de dolari, cu sume asociate investițiilor chineze în infrastructură. De-a lungul anilor, China a construit căi ferate în Indonezia, Kenya sau Serbia, a folosit rute feroviare deja existente pentru a conecta China de Europa și a investit în porturi europene și asiatice. Toate acestea au creat imaginea unui mega-proiect de infrastructură.
Însă Belt and Road este mai mult decât infrastructură. Este vorba și despre cooperare politică, comerț, integrare financiară și relații interumane, așa cum indică și cartea albă a BRI din 2015. De exemplu, Liga Internațională a Teatrelor Drumului Mătăsii, Alianța Internațională a Muzeelor Drumului Mătăsii și festivalurile de artă asociate sunt parte a brandingului Belt and Road.
În plus, BRI are și componente precum „Health Silk Road” (Drumul Mătăsii al Sănătății), „Air Silk Road” (Drumul Mătăsii Aerian), „Space Silk Road” (Drumul Mătăsii Spațial) și „Digital Silk Road” (Drumul Mătăsii Digital), transformând inițiativa într-o etichetă asociată oricărui proiect sau acțiune externă chineză.
Strategia de branding contrazice argumentele conform cărora BRI ar fi un plan geopolitic de câștigare a supremației globale. Inițiativa nu a fost nici bine definită, nici bine implementată de China, neajutând țara să atingă obiective geopolitice semnificative. Proiecte precum portul Hambantota (Sri Lanka) sau autostrada din Muntenegru, considerate „capcane ale datoriilor”, au fost inițiate înainte de lansarea BRI și au fost propuse de statele gazdă.
China nu a căutat să îndatoreze voit diferite state în curs de dezvoltare, însă lipsa de experiență în gestionarea proiectelor, corupția locală și entuziasmul companiilor chineze au condus la proiecte problematice. Portul Hambantota a fost închiriat Chinei pentru 99 de ani, pentru ca Sri Lanka să-și poată plăti datoriile către FMI, nu către China.
Cu toate acestea, Belt and Road rămâne un simbol al ambițiilor globale ale Chinei. În timp ce criticii au acuzat inițiativa că ar fi un instrument neo-colonialist, susținătorii văd în ea un mijloc de dezvoltare și cooperare.
Summitul Belt and Road Forum din 2023 a evidențiat noile direcții ale inițiativei pentru următorii 10 ani. Președintele Xi Jinping a subliniat importanța extinderii proiectelor în noi domenii, precum sănătatea, tehnologia spațială și comerțul digital. În plus, summitul a pus accent pe importanța relațiilor politice și economice cu partenerii globali.
În concluzie, Belt and Road rămâne un plan ambițios, ilustrând capacitatea Chinei de a-și modela politica externă printr-o strategie de branding bine gândită. Provocările nu lipsesc, iar inițiativa nu este întotdeauna privită favorabil. Totuși, impactul său global și potențialul de a schimba echilibrul geopolitic mondial rămân incontestabile. Belt and Road se pregătește să devină cea mai amplă inițiativă economică și geopolitică a secolului XXI, reflectând viziunea Chinei asupra lumii și pregătind terenul pentru o nouă ordine globală.