În condițiile în care sondajele prevăd o creștere a sprijinului pentru partidele conservatoare, eurosceptice și pro-ruse, The Guardian și alți 26 de parteneri media, coordonate de grupul de investigații Follow the Money, a publicat Transparency Gap, cea mai amplă analiză de până acum a finanțării politice în Uniunea Europeana. Datele au fost culese din rapoartele anuale a peste 200 de partide din 25 de țări.
Datele arată că 150 de milioane de euro, echivalentul a 1 euro din fiecare 4 euro din toate donațiile private făcute între 2019 și 2022, au fost destinate partidelor populiste și celor cu opinii politice dintre cele mai extreme. Grupurile de extremă dreaptă au atras peste 97 de milioane de euro, echivalentul a 1 euro din fiecare 7 euro de bani privați.
Proiectul a folosit aceeași clasificare de partid ca și grupul de cercetare The PopuList , care îi definește pe cei de extremă dreaptă ca având o ideologie naționalistă și autoritară. În timp ce majoritatea țărilor obligă părțile să își declare veniturile totale din surse private și publice, regulile variază foarte mult, iar finanțarea în unele state membre este o „cutie neagră”.
Trei sferturi dintre acestea nu dezvăluie nicio informație sau publică doar date parțiale privind persoanele sau întreprinderile din spatele donațiilor.
„Deși toate statele membre ale UE au adoptat reglementări privind raportarea și publicarea donațiilor, ceea ce trebuie raportat și ceea ce trebuie dezvăluit variază substanțial ... există adesea o discrepanță izbitoare între pragurile scăzute de raportare și cele ridicate de publicare, iar pragul mediu de 2 400 de euro implică potențiale riscuri de corupție”, se arată în raport.
„Nimic nu interzice partidelor să publice informații mai detaliate decât cele cerute de lege”, a apreciat Fernando Casal Bértoa, expert în partide și sisteme politice europene și profesor asociat de politică comparată la Universitatea Nottingham. „Dar aproape nimeni nu o face. Partidele nu sunt interesate de transparență. Ele cred că acest lucru le va limita", a spus el.
Atunci când au fost incluse și alte forme de finanțare - în special afilierea și donațiile făcute de politicienii sau oficialii unui partid - s-a constatat că partidele populiste și cele de linie dură au absorbit o cincime din banii strânși între 2019 și 2022, în valoare de aproape 500 de milioane de euro, arată datele. Pentru partidele de extremă-dreapta, suma a fost de aproape 200 de milioane de euro - 1 euro la fiecare 11 euro.
Finanțarea din donații a crescut pentru partidele extremiste și cel populiste
În Franța, trei partide aflate la extremele spectrului politic – Reconquête și Adunarea Națională al lui Marine Le Pen la dreapta, respectiv La France Insoumise la stânga – au cunoscut o creștere dramatică a sprijinului financiar.
Ponderea a ajuns de la 13% în 2019 la 38% în 2022, când Emmanuel Macron s-a confruntat cu Le Pen pentru președinție.
Finanțarea non-publică include bani de la donatori, cotizații de la membri și contribuții de la candidații și oficialii unui partid. Exclude finanțarea de la stat, împrumuturile de la donatori și alte venituri, cum ar fi profiturile din evenimente de strângere de fonduri, vânzări și proprietăți imobiliare.
În Letonia, care se așteaptă să înregistreze o creștere mare a numărului deputaților europeni antieuropeni și populiști luna viitoare, finanțarea nepublică pentru aceste partide a crescut de la 9% la 36% în patru ani, împulsionată îndeosebi de partidul populist de centru-dreapta Latvia First.
Analiza arată că, atunci când sunt luate împreună, partidele de extremă dreapta, extrema stângă și populiste atrag mai mult de jumătate din finanțarea nepublică din Slovenia, Italia, Polonia, Ungaria, Portugalia și Grecia.
Partidul Fidesz aflat la guvernare în Ungaria, și de 14 ani la putere, a primit 55% din toți banii nepublici în 2022.
Sondajele sugerează că partidele naționaliste și de extremă-dreapta vor fi pe primul loc în Ungaria și alte opt state ale UE - între care Austria, Franța, Italia, Olanda și Polonia.
În Polonia, partidul de extremă dreaptă „Lege și Justiție”, prezidat de Mateusz Morawiecki, până în aprilie la guvernare, a obținut o cotă de 44% din toate finanțările nepublice în 2022.
În Italia, patru partide populiste, între care Frații Italiei al lui Giorgia Meloni și Liga lui Matteo Salvini – ambele la dreapta spectrului politic – împreună cu Forza Italia și Mișcarea Cinci Stele, și-au asigurat 55% din finanțarea nepublică în 2022, arată datele.
Partidul Comunist din Grecia primește mai mult de jumătate din finanțarea nepublică a țării, în timp ce omologul său portughez, Partido Comunista Português, reprezintă peste 50% din total.
În majoritatea țărilor, banii de la stat sunt acum cel mai important flux de venit, banii nepublici reprezentând mai puțin de un sfert din finanțarea disponibilă în Spania, Ungaria și Portugalia și doar aproximativ 15% în Irlanda și Belgia.
În alte țări în care predomină donațiile private, contribuțiile statului rămân semnificative. Spre exemplu, în Germania și Olanda, finanțarea publică a reprezentat aproximativ 45% din banii primiti de partidele politice în 2022.
După o decizie importantă a Curții Constituționale Federale a Germaniei în 1992, alocarea de fonduri publice către partidele politice se bazează pe „înrădăcinarea lor în societate”.
„Aceasta înseamnă că partidele politice vor trebui întotdeauna să caute sprijinul publicului”, au spus autoritățile germane.