Guvernul polonez a anunțat luni că finanțează operarea a 20.000 de dispozitive de internet Starlink în Ucraina – o rețea esențială pentru comunicațiile militare ale țării, care luptă împotriva invaziei Rusiei, relatează AFP, preluat de Agerpres.
„Avem astăzi peste 20.000 de unități Starlink, a căror funcționare este finanțată de Polonia”, a declarat ministrul polonez al afacerilor digitale, Krzysztof Gawkowski, în timpul unei vizite la Kiev, citat de agenția PAP. „Starlink își oferă sprijinul armatei ucrainene, dar și spitalelor”, a subliniat el.
Starlink, deținută de SpaceX, compania lui Elon Musk, este o rețea de sateliți pe orbita joasă a Pământului care poate furniza servicii de internet în locații îndepărtate sau în zone în care infrastructura normală de comunicații a fost dezactivată. Cu toate acestea, relațiile dintre Ucraina și Musk sunt complicate de câteva luni.
Anul trecut, Musk a respins o cerere de activare a rețelei în orașul Sevastopol din Crimeea pentru a sprijini un atac ucrainean asupra flotei navale rusești. El a declarat că SpaceX ar fi fost „complice în mod explicit la un act major de război și de escaladare a conflictului”, dacă ar fi fost de acord.
Tot anul trecut, el a declarat că firma sa nu putea finanța pe termen nelimitat serviciul din Ucraina, înainte de a accepta să mențină conexiunile.
Kievul i-a mulţumit pentru că a desfăşurat sateliţi, însă mai târziu şi-a exprimat indignarea atunci când el a propus ca Ucraina să cedeze teritorii pentru a obţine pacea.
Gawkowski s-a deplasat luni într-o vizită-surpriză la Kiev, unde a avut o întrevedere cu ministrul pentru transformare digitală Mihailo Fedorov. Cei doi responsabili au semnat un memoradum de cooperare în domeniul securităţii cibernetice.
„Am convenit că ameninţările Rusiei faţă de Polonia şi Ucraina în domeniul cibernetic sunt foarte similare”, a adăugat ministrul polonez. „Polonia este angajată într-un război cibernetic rece cu Rusia”, a mai declarat Gawkowski.
Guvernele german şi ceh au acuzat la începutul lunii mai hackeri ruşi controlaţi de Moscova de o recentă campanie de atacuri cibernetice în ţările lor, “un comportament rău intenţionat” la care UE și NATO au promis un răspuns ferm.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Cameron: Ucraina are dreptul să folosească armele furnizate de Marea Britanie pentru a lovi Rusia pe teritoriul său
Macron reia ideea trimiterii de forțe în Ucraina dacă Rusia “străpunge linia frontului”: Ce securitate vor mai avea R. Moldova, România sau Polonia dacă Rusia câștigă?
Volodimir Zelenski anunță că Ucraina pregătește șapte noi acorduri de securitate: Orice mijloc de a ne spori protecția împotriva terorii rusești are o prioritate specială
Published
5 mins agoon
May 7, 2024By
Teodora IonConsiliul Uniunii Europene a aprobat o directivă a UE privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice.
Conform unui comunicat al instituției, adoptarea unor măsuri decisive împotriva acestor acte de violență este esențială pentru a asigura valorile și drepturile fundamentale de egalitate între femei și bărbați și de nediscriminare. Legea impune tuturor țărilor UE să incrimineze mutilarea genitală a femeilor, căsătoria forțată și violența cibernetică, cum ar fi schimbul de imagini intime fără consimțământ.
Noua reglementare conține, de asemenea, măsuri de prevenire a violenței împotriva femeilor și a violenței domestice și stabilește standarde de protecție a victimelor acestor infracțiuni.
”Violența împotriva femeilor și violența domestică reprezintă o infracțiune perpetuă. Această lege va garanta, la nivelul întregii UE, că autorii acesteia vor fi aspru sancționați și că victimele vor primi tot sprijinul de care au nevoie”, a subliniat Paul Van Tigchelt, viceprim-ministru belgian și ministru al justiției și al Mării Nordului.
Principalele prevederi
Actul normativ adoptat incriminează următoarele infracțiuni în întreaga UE: mutilarea genitală a femeilor, căsătoria forțată, schimbul de imagini intime fără consimțământ, hărțuirea cibernetică, hărțuirea cibernetică și incitarea cibernetică la ură sau violență.
Săvârșirea acestor infracțiuni va fi pedepsită cu pedepse cu închisoarea cuprinse între cel puțin un an și cinci ani. Directiva vine, de asemenea, cu o listă extinsă de circumstanțe agravante, cum ar fi săvârșirea infracțiunii împotriva unui copil, a unui fost sau actual soț sau partener sau a unui reprezentant public, a unui jurnalist sau a unui apărător al drepturilor omului, care atrage după sine sancțiuni mai severe.
Directiva conține, de asemenea, norme detaliate privind măsurile de asistență și protecție pe care statele membre ar trebui să le ofere victimelor.
Va deveni mai ușor pentru victimele violenței asupra femeilor și ale violenței domestice să raporteze o infracțiune.
Cel puțin, va fi posibilă raportarea online a infracțiunilor cibernetice. De asemenea, țările UE trebuie să instituie măsuri pentru a se asigura că copiii sunt asistați de profesioniști.
Atunci când copiii raportează o infracțiune comisă de o persoană care exercită răspunderea tutelară, autoritățile vor trebui să ia măsuri pentru a proteja siguranța copilului înainte de a informa presupusul autor al infracțiunii.
Pentru a proteja viața privată a victimei și pentru a preveni repetarea situației de victimă, statele membre trebuie, de asemenea, să se asigure că dovezile referitoare la comportamentul sexual anterior al victimei sunt permise în cadrul procedurilor penale numai atunci când sunt relevante și necesare.
În ideea de a construi un viitor mai sigur, măsurile preventive vizează creșterea gradului de conștientizare cu privire la cauzele profunde ale violenței împotriva femeilor și ale violenței domestice și promovarea rolului central al consimțământului în relațiile sexuale.
După intrarea în vigoare a directivei, statele membre au trei ani la dispoziție pentru a o transpune în legislația națională.
Published
1 hour agoon
May 7, 2024By
Teodora IonConsiliul Uniunii Europene a oferit unda verde finală pentru stabilirea Facilității de Creștere și Reformă pentru Balcanii de Vest, un nou instrument menit să sprijine creșterea economică în regiune și să o apropie mai mult de Uniunea Europeană prin reforme.
Conform unui comunicat al instituției, facilitatea reprezintă pilonul financiar al Planului de Creștere pentru Balcanii de Vest, care va acoperi perioada 2024-2027 și în baza căreia UE ar urma să furnizeze țărilor din zonă 2 miliarde de euro sub formă de granturi și 4 miliarde de euro sub formă de împrumuturi.
Obiectivele acestei facilități
Principalul obiectiv al acestei facilități este de sprijini partenerii din Balcanii de Vest în eforturile de aliniere la valorile, regulile, standardele, politicile și practicile UE, în perspectiva viitorului statut de țară membră, dar și ca o integrare progresivă în piața unică europeană și ca o aliniere la convergența socio-economică a UE.
Facilitatea va sprijini o paletă extinsă de reforme fundamentale socio-economice, inclusiv reforme privind statul de drept și drepturile fundamentale.
Agendele de reformă
Pentru a primi sprijin prin această facilitate, fiecare partener din Balcanii de Vest trebuie să înainteze o agendă de reforme, care să cuprindă reformele pe care plănuiește să le implementeze pentru a atinge obiectivele facilității.
În egală măsură, Balcanii de Vest vor trebui să reflecteze asupra modalității în care măsurile incluse în agenda de reforme va contribui la alinierea continuă și progresivă la Politica Externă și de Securitate a Uniunii Europene.
Statele membre ale UE vor avea un rol-cheie în aprobarea agendei de reformă a beneficiarilor și, dacă este necesar, a modificărilor acestora.
Aspecte de ordin financiar
Sprijinul acordat în cadrul mecanismului va fi oferit prin:
- Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (WBIF), sub formă de granturi și împrumuturi, pentru investițiile care stau la baza agendei de reformă, cum ar fi investițiile în proiecte de infrastructură (3 miliarde de euro)
- Împrumuturi plătite direct în bugetele partenerilor din Balcanii de Vest pentru a accelera creșterea economică pe baza unor reforme socio-economice esențiale (3 miliarde de euro)
Plățile vor fi efectuate de două ori pe an, cu condiția ca partenerii să îndeplinească etapele calitative și cantitative stabilite în agendele de reformă respective.
În cazul în care condițiile prealabile pentru sprijin nu sunt îndeplinite sau nu mai sunt îndeplinite, UE poate decide să oprească eliberarea fondurilor.
Precondiții pentru sprijin european
Printre condițiile prealabile generale pentru sprijinul acordat de UE în cadrul acestui mecanism se numără faptul că partenerii trebuie să continue să susțină și să respecte mecanismele democratice eficiente, inclusiv un sistem parlamentar pluripartidist, alegeri libere și corecte, o presă pluralistă, un sistem judiciar independent și statul de drept, precum și să garanteze respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților.
Pentru Serbia și Kosovo*, o altă condiție prealabilă este ca acestea să se angajeze în mod constructiv în vederea realizării unor progrese măsurabile și a unor rezultate tangibile în normalizarea relațiilor lor, în vederea punerii în aplicare integrale a tuturor obligațiilor lor respective care decurg din Acordul privind calea spre normalizare și din anexa privind punerea în aplicare a acestuia, precum și din toate acordurile de dialog anterioare, și să se angajeze în negocieri privind Acordul global de normalizare a relațiilor.
Transparența
Pentru a spori transparența, partenerii din Balcanii de Vest vor trebui să înființeze un portal web pentru a publica date actualizate privind beneficiarii finali care primesc mai mult de 50 000 de euro în total pe o perioadă de patru ani în cadrul acestei facilități.
Regulamentul de stabilire a Facilității de Creștere și Reformă pentru Balcanii de Vest va fi semnat, publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și va intra în vigoare în ziua următoare.
Published
2 hours agoon
May 7, 2024Într-un îndemn ferm la acțiune în cadrul Forumului UE-Ucraina privind Industriile de Apărare, care a avut loc la 6 mai, Înaltul Reprezentant Josep Borrell a subliniat necesitatea urgentă de a consolida capacitățile de apărare ale Ucrainei în contextul agresiunii continue din partea Rusiei. Adresându-se unei audiențe diverse de lideri din industrie și oficiali guvernamentali, Borrell a arătat presiunea neîncetată exercitată de forțele rusești asupra teritoriului ucrainean, în special în regiunea Donbas, și a deplâns faptul că sunt vizate infrastructuri critice, inclusiv rețele feroviare, rețele energetice și depozite de gaze, care au un rol esențial în apărarea Ucrainei.
De asemenea, Înaltul Reprezentant al UE a evidențiat tributul umanitar impus de conflict, orașe precum Harkov și Odesa fiind cele mai afectate de loviturile cu rachete balistice și de atacurile cu drone. El a condamnat tacticile lui Putin care vizează alungarea civililor din casele lor, subliniind numărul zilnic de victime și răniri suferite de civilii ucraineni.
În centrul mesajului șefului diplomației europene s-a aflat imperativul de a accelera livrarea ajutorului militar promis Ucrainei. El a avertizat cu privire la consecințele negative ale întârzierii sprijinului, atât pentru populația civilă din Ucraina, cât și pentru interesele de securitate europene în general.
„Deciziile de a sprijini Ucraina, precum și amânarea punerii în aplicare a acestor decizii, au consecințe – acum și mâine, pentru Ucraina și pentru noi. Acest lucru ar trebui să ne ghideze gândirea strategică. Ar trebui să ne gândim strategic cu privire la provocările cu care se confruntă Ucraina. Este o chestiune de responsabilitate pentru europeni. Capacitatea noastră de a livra – mai mult și mai repede – rachete, muniție de artilerie și sisteme [anti]aeriene către Ucraina este o chestiune de viață și de moarte pentru mii de civili ucraineni și pentru personalul lor militar. Este vorba [de asemenea] de securitatea noastră care este în joc. Da, ajutorul militar adoptat de Congresul SUA este foarte necesar. Aceasta este o veste pozitivă, dar trebuie să ne îndeplinim partea noastră”, a afirmat Josep Borrell.
Înaltul Reprezentant a atras atenția asupra naturii în evoluție a războiului modern, menționând utilizarea inovatoare a tehnologiei dronelor de către Ucraina ca o dovadă a impactului pe care îl are necesitatea în stimularea inovației. În acest sens, el a lăudat ingeniozitatea ucraineană și a pledat pentru propuneri concrete de sprijinire a producătorilor și inovatorilor ucraineni în valorificarea expertizei lor.
Pentru a demonstra importanța cooperării reciproce, Borrell a subliniat necesitatea ca Europa să învețe din capacitățile de apărare ale Ucrainei, integrând în același timp companiile ucrainene din domeniul apărării în ecosistemul industrial al UE. Propunerile privind inițiativele comune de achiziții publice și creșterea finanțării pentru industriile ucrainene au fost evidențiate ca fiind pași-cheie în vederea consolidării autonomiei Ucrainei.
„Există o capacitate mare în Ucraina, [dar] au nevoie de finanțare. Acesta este motivul pentru care acest forum ne reunește astăzi. El ar trebui să servească la identificarea de oportunități concrete pentru inițiative comune între companiile ucrainene și europene, pentru a stimula producția industrială ucraineană, pentru a ajuta Ucraina să se reînarmeze și pentru a o finanța. Nu pornim de la zero. Există deja o mulțime de activități de cooperare. Mai multe companii europene au intrat recent în asocieri în Ucraina. Adesea pentru a muta reparațiile și întreținerea mai aproape de front, dar și pentru a produce muniție de artilerie. Da, unele lucruri au fost deja făcute. Nu începem de la zero, dar trebuie să mergem mai departe”, a mai spus șeful diplomației UE.
În acest sens, el a anunțat că se va deschide un nou Birou de Inovare al UE la Kiev în cursul acestui an pentru a facilita stabilirea de contacte între start-up-urile ucrainene și companiile europene din domeniul apărării.
Înființarea Fondului de asistență pentru Ucraina, cu un pachet financiar semnificativ de 5 miliarde de euro în cadrul Instrumentului European pentru Pace, evidențiază angajamentul UE de a sprijini nevoile militare ale Ucrainei. Borrell a reliefat importanța canalizării resurselor direct către Ucraina pentru a facilita producția internă și pentru a răspunde cerințelor urgente de securitate.
„Odată ce statele membre ale UE au convenit asupra utilizării veniturilor provenite din activele imobilizate ale Rusiei, aceste resurse vor fi direcționate către Ucraina, pentru a răspunde nevoilor militare urgente ale acesteia și direct către industria de apărare ucraineană. Aceasta este intenția mea fermă. Acești bani trebuie să fie direcționați către Ucraina pentru ca ucrainenii să poată produce singuri, pe teritoriul lor, aproape de nevoile lor – economisind costurile de transport și [evitând] întârzierile. Trebuie să fim mai creativi în explorarea unor noi modalități de a oferi asistență militară Ucrainei. Danemarca a oferit un exemplu, pornind pe calea investițiilor directe în industria de apărare ucraineană. Aceasta este calea de urmat. Achiziționarea de echipamente de la companii ucrainene sau de la societăți mixte europene și ucrainene stabilite în Ucraina este o opțiune pe care o vom explora împreună cu statele membre”, a afirmat Înaltul Reprezentant al UE.
În încheierea intervenției sale, Borrell a lansat un apel la colaborare, îndemnând participanții să profite de oportunitatea de a crea parteneriate strategice și de a mobiliza resurse în sprijinul apărării Ucrainei. În același timp, înaltul oficial european a subliniat interesul comun pentru securitatea Ucrainei, reafirmând angajamentul UE de a lucra cot la cot cu partenerii ucraineni pentru a face față provocărilor viitoare.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- EDITORIALE1 week ago
- EDUCAȚIE1 week ago
- ENGLISH1 week ago
- POLITICĂ6 days ago
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago