Polonia a semnat un acord cu Statele Unite pentru livrarea unui sistem de recunoaștere a spațiului aerian în valoare de 960 milioane de dolari pentru monitorizarea frontierelor sale de nord-est, a declarat miercuri ministrul apărării, Wladyslaw Kosiniak-Kamysz, informează Reuters, preluat de Agerpres.
„Polonia va fi a doua țară din lume care va folosi acest sistem”, a spus el. „Acordul definește securitatea noastră, este un alt act de cooperare între Polonia și SUA”.
Polonia a majorat cheltuielile pentru apărare în acest an la aproximativ 4% din produsul intern brut, în timp ce încearcă să își consolideze forțele armate după invazia Rusiei în Ucraina. Ea își propune să investească 10 miliarde de zloți (2,6 miliarde de dolari) în protejarea graniței de est.
În cadrul contractului, Polonia va primi patru aerostate, sau baloane ancorate, care vor fi amplasate în posturi de-a lungul frontierelor de est și nord-est ale Poloniei, ajutând Sistemul de apărare aeriană și Sistemul de observare a coastelor al Poloniei.
Contractul prevede, de asemenea, suport logistic și de program aferent. Sistemul va fi livrat și complet operațional până în 2027, a declarat Kosiniak-Kamysz.
Potrivit șefului Agenției de Armament din Polonia, generalul Artur Kuptel, care a descris sistemul în presa poloneză la începutul acestei luni, radarele suspendate de baloanele ancorate vor monitoriza cerul până în Ucraina, Belarus și exclava rusă Kaliningrad din spațiul aerian polonez.
Acestea au capacitatea de a detecta o gamă largă de obiecte, cum ar fi rachete, avioane, drone și nave de suprafață pe o rază de peste 300 km.
În luna februarie, Departamentul de Stat al SUA a aprobat posibila vânzare de sisteme aerostat de recunoaștere radar a spațiului aerian și de suprafață, precum și elemente conexe de logistică și sprijin pentru program.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
SUA susțin că Rusia a lansat o armă spaţială capabilă să atace alţi sateliţi pe orbita joasă a Pământului
Published
3 mins agoon
May 22, 2024By
Teodora IonCoridoarele de solidaritate sunt și vor rămâne o opțiune sigură pentru comerțul Ucrainei și Republicii Moldova cu restul lumii, ancorând aceste două țări în piața unică și în spațiul de transport al UE, a subliniat comisarul european pentru Transport, Adina Vălean, cu ocazia celebrării a doi ani de la lansarea inițiativei care a adus mai aproape cele două țări de Uniunea Europeană.
”În urmă cu doi ani, coridoarele solidarității au reorganizat rutele logistice din Europa de Est pentru a menține economiile Ucrainei și Moldovei în stare de funcționare și pentru a evita o criză alimentară globală. Până în prezent, acestea au generat venituri de aproximativ 50 de miliarde de euro pentru economia ucraineană. În același timp, ele consolidează legăturile economice ale Ucrainei cu UE, cu importuri în valoare de aproximativ 107 miliarde de euro până în prezent. UE a investit în infrastructura de transport din Polonia, Slovacia, Ungaria, România, Ucraina și Moldova, ancorând ultimele două țări în piața unică și în spațiul de transport al UE. Coridoarele de solidaritate sunt și vor rămâne o opțiune sigură pentru comerțul Ucrainei și Republicii Moldova cu restul lumii”, a spus Adina Vălean.
Până în prezent, coridoarele de solidaritate au facilitat exportul a peste 136 de milioane de tone de bunuri ucrainene, inclusiv cereale, minerale și oțel. De asemenea, acestea au permis importul a peste 52 de milioane de tone de produse esențiale, cum ar fi combustibil, vehicule, îngrășăminte și ajutoare militare și umanitare. Aceste coridoare se întind de-a lungul regiunii Dunării, a Poloniei, a statelor baltice și a regiunii adriatice, folosind căi ferate, drumuri și căi navigabile interioare.
Deși coridorul ucrainean al Mării Negre, care a fost finalizat în toamna anului 2023, este esențial, coridoarele dunărean și polono-baltic rămân, de asemenea, cruciale pentru importuri, în timp ce Marea Adriatică joacă un rol major în exporturile non-agricole ale Ucrainei.
Comisia Europeană și instituțiile financiare internaționale au mobilizat peste 2 miliarde de euro pentru aceste coridoare.
În ultimii doi ani, Comisia Europeană a coordonat autoritățile și comunitatea de transport din UE, Ucraina și Republica Moldova pentru a elimina obstacolele administrative și de infrastructură și pentru a îmbunătăți eficiența comerțului.
Printre priorități se numără gestionarea traficului, procedurile de frontieră și investițiile în infrastructură și echipamente logistice. Proiecte majore, cum ar fi îmbunătățirea navigației pe Dunăre și pe canalul Sulina spre Marea Neagră, au contribuit la tranziția către un sistem feroviar european interoperabil.
Șefa BCE: Sunt foarte încrezătoare că avem inflația sub control
Published
5 hours agoon
May 22, 2024Președinta Băncii Centrale Europene, Christine Lagarde, a indicat că o reducere a ratei dobânzii este probabilă luna viitoare, în condițiile în care creșterea rapidă a prețurilor de consum a fost în mare parte limitată, transmite Bloomberg, preluat de Agerpres.
„În cazul în care datele pe care le primim consolidează nivelul de încredere pe care îl avem – că vom atinge o inflație de 2% pe termen mediu, care este obiectivul nostru, misiunea noastră, datoria noastră – atunci există o probabilitate puternică” de a face o mișcare pe 6 iunie, a declarat ea pentru postul irlandez RTE One într-un interviu televizat difuzat marți.
„Sunt foarte încrezătoare că avem inflația sub control”, a spus șefa BCE. „Prognoza pe care o avem pentru anul viitor și anul următor se apropie într-adevăr foarte, foarte mult de țintă, dacă nu chiar de țintă. Așadar, sunt încrezătoare că am trecut la o fază de control.”
O decizie cu privire la momentul în care oficialii vor stabili următoarea politică a fost anticipată pe scară largă. Rata dobânzii la facilitatea de depozit – care a fost la un nivel record de 4% din toamna anului trecut – este de așteptat să fie redusă cu un sfert de punct, investitorii estimând un alt pas de această amploare în septembrie și înclinând, de asemenea, spre o reducere definitivă în decembrie 2024.
Membrii Consiliului Guvernatorilor refuză, însă, să se pronunțe asupra unei anumite traiectorii a ratei – un sentiment împărtășit de Lagarde în interviul RTE One. Mulți au indicat însă că pronosticurile pieței ar putea fi similare cu propria lor gândire.
Comentând într-un interviu separat pentru Handelsblatt publicat tot marți, președintele Bundesbank, Joachim Nagel, a îndemnat la prudență după o primă reducere probabilă.
„Nu ar trebui să reducem ratele în grabă și să punem în pericol ceea ce am realizat”, a spus el, adăugând că incertitudinea este “încă ridicată”. Astfel, „chiar dacă ratele vor fi reduse pentru prima dată în iunie, asta nu înseamnă că vom mai reduce ratele” în ședințele ulterioare, a adăugat Nagel. „Nu suntem pe pilot automat”.
Lagarde a avertizat, de asemenea, asupra incertitudinii, dar a fost mai circumspectă.
„Trebuie să fim dependenți de date”, a spus ea. „Este o decizie colectivă care este luată de toți membrii Consiliului Guvernatorilor împreună și este foarte dificil să prescrii sau să prognozezi o traiectorie după prima reducere, dacă va exista o astfel de reducere.”
Ritmul inflației din zona euro a încetinit drastic, deși s-a oprit la 2,4% în aprilie și nu se estimează că va scădea spre obiectivul de 2% al BCE până în a doua jumătate a anului viitor.
Președinta BCE a apărat, de asemenea, rezultatele instituției sale – „nu am făcut o treabă proastă” – deși a recunoscut că majorările de dobândă din 2022 ar fi putut începe potențial mai repede, menționând opțiunea de a începe „cu trei luni mai devreme”.
„Am fi putut începe puțin mai devreme”, a spus ea. „Dar nu sunt sigură că rezultatul ar fi fost atât de diferit”.
Eurobarometru: 78% dintre români consideră că toată lumea ar trebui să vorbească cel puțin o limbă străină în UE. 65% cred că îmbunătățirea competențelor lingvistice ar trebui să fie o prioritate politică
Published
5 hours agoon
May 22, 2024By
Teodora IonMarea majoritate a europenilor (86%) consideră că toată lumea ar trebui să vorbească cel puțin o limbă străină, iar aproape trei din cinci europeni (59%) pot purta o conversație într-o altă limbă decât cea maternă, relevă cele mai recente date ale unui Eurobarometru, publicat de Comisia Europeană de Ziua mondială pentru diversitate culturală, marcată anual la 21 mai.
Sondajul subliniază o conștientizare din ce în ce mai mare a importanței diversității lingvistice în îmbunătățirea înțelegerii culturale, a oportunităților economice și a coeziunii sociale în Europa.
Să nu uităm că în Uniunea Europeană există 24 de limbi oficiale și în jur de 60 de limbi regionale și minoritare, astfel că multilingvismul este un exemplu dinamic de diversitate culturală europeană.
”Acest sondaj Eurobarometru subliniază importanța vitală a multilingvismului în promovarea unei Uniuni Europene unite și bogate din punct de vedere cultural. Vedem cu entuziasm că europenii recunosc valoarea învățării limbilor străine. Acest lucru nu numai că le sporește oportunitățile personale și profesionale, ci consolidează și identitatea noastră colectivă și înțelegerea reciprocă. Comisia se angajează să promoveze diversitatea lingvistică prin inițiative precum Erasmus + și Europa creativă”, a declarat Iliana Ivanova, comisar european pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret.
Realizat la doisprezece ani de la ultimul sondaj pe această temă, Eurobarometru arată că cetățenii au atitudini foarte pozitive față de multilingvism:
- 86 % dintre respondenți consideră că toată lumea ar trebui să vorbească cel puțin o altă limbă străină ( 78% dintre români), iar 69 % sunt în favoarea cunoașterii a două sau mai multe limbi străine, România fiind în media europeană;
- 76 % consideră că îmbunătățirea competențelor lingvistice ar trebui să fie o prioritate politică, în vreme ce 65% dintre români împărtășesc această opinie;
- 84 % consideră că limbile regionale și minoritare ar trebui protejate, 70% dintre români fiind de aceeași opinie.
Comisia Europeană promovează diversitatea lingvistică în Uniunea Europeană prin proiecte finanțate prin programele Erasmus + și Europa Creativă.
În ceea ce privește cunoașterea limbilor străine, sondajul Eurobarometru arată progrese pozitive, deși modeste, față de ultimul sondaj din 2012:
- trei din cinci europeni pot purta o conversație într-o altă limbă decât limba lor maternă, cu 3 puncte procentuale (pp) peste valorile înregistrate în 2012.
- proporția crește la patru din cinci în rândul tinerilor europeni (79 % în rândul tinerilor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani), cu o creștere de 5 puncte procentuale.
Acest lucru aduce UE mai aproape de obiectivul său pentru tineret stabilit în Recomandarea Consiliului din 2019 privind o abordare cuprinzătoare a predării și învățării limbilor, și anume dobândirea de competențe în limba de școlarizare și cunoașterea altor două limbi înainte de sfârșitul învățământului secundar superior.
Pe de altă parte, se înregistrează mai puține progrese în ceea ce privește a doua limbă străină: 28 % dintre europeni (+ 1 pp) și 39 % dintre tineri (+ 2 pp) pot purta o conversație în mai multe limbi străine. Dintre europenii care vorbesc cel puțin o altă limbă străină, 31 % folosesc zilnic prima lor limbă străină (+ 8 pp).
Engleza este vorbită de aproape jumătate dintre europeni (47 %) ca limbă străină. Aceasta este o creștere semnificativă de 5 puncte procentuale față de 2012. 7 din 10 de tineri europeni pot purta o conversație în limba engleză, cu 9 puncte procentuale mai mult decât sondajul din 2012. Este percepută ca fiind limba cea mai importantă pentru ca copiii să învețe pentru viitorul lor (de 85 % dintre participanții la sondaj), urmată de spaniolă, germană, franceză și chineză. După engleză, franceză (11 %), germană (10 %) și spaniolă (7 %) sunt limbile străine cel mai des vorbite în UE.
Aceste constatări sunt în concordanță cu rezultatele raportului Eurydice privind datele-cheie din 2023 privind predarea limbilor străine în școli în Europa, care a arătat că 98,3 % dintre elevii europeni din învățământul secundar inferior și, din ce în ce mai mult, de la o vârstă mai fragedă, învață limba engleză.
Potrivit respondenților, printre principalele beneficii ale învățării unei noi limbi se numără oportunitățile de angajare (51 %), capacitatea de a înțelege persoane din alte culturi (45 %), obținerea unui loc de muncă mai bun în țara în care locuiesc (42 %), utilizarea acesteia în vacanțe în străinătate (42 %) și utilizarea acesteia la locul de muncă (inclusiv deplasarea în străinătate în interes de afaceri; 40 %).
Rezultatele sunt în concordanță cu un studiu recent al OCDE (Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică), susținut de Comisie, privind modul în care tinerii în vârstă de 15 ani învață limba engleză.
Acest studiu arată că tinerii învață din ce în ce mai multe limbi străine în afara sălii de clasă, prin utilizarea internetului, a platformelor de comunicare socială sau prin vizionarea de conținut în limba originală. Majoritatea europenilor (53 %), în special tinerii (65 %), preferă în prezent subtitrarea conținutului menționat. Acest lucru s-a schimbat considerabil în comparație cu 2012 (+ 11 pp).
În medie, 11,5 % dintre elevii din UE vorbesc o altă limbă acasă decât la școală, ceea ce arată că sălile de clasă multilingve sunt o realitate în Europa.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA1 week ago
- COMISIA EUROPEANA1 week ago
- NATO1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago