Există câteva trăsături considerate extrem de atrăgătoare, lucru validat și la nivel social, dar care, pe termen lung, în cuplu pot deveni problematice. Acest lucru se întâmplă și pe fundalul lipsei unor elemente de compatibilitate stabile pe termen lung, precum credințele și valorile, dar și în absența unei conștientizări a modului în care trăsăturile noastre pozitive pot degenera în comportamente cu potențial de a răni emoțional o altă persoană.
Efectul halo al trăsăturilor atractive
În căutarea unui nou partener de cuplu, vom sesiza rapid anumite trăsături atrăgătoare. Mai mult, putem să ne aflăm sub efectul „halo”, respectiv așteptarea ca o persoană să aibă mai multe calități și să fie dezirabilă pornind de la câteva elemente (de suprafață) pe care le găsim atractive.
Efectul halo (sau eroarea halo), termen definit de psihologul american Edward Thorndike, se referă la un bias cognitiv, respectiv un tipar care ne deviază judecata în baza unei realități subiective, a unei percepții personale, dictându-ne un anumit comportament. Modul acesta de a interacționa cu mediul extern se extinde de la oameni la locuri sau produse, este o eroare de judecată pe care o facem frecvent și reflectă propriile preferințe, prejudecăți, valori etc.
În același timp, când vorbim despre trăsături pe care le considerăm în masă drept atrăgătoare, cădem chiar mai ușor în capcana acestui efect, validat și de percepțiile celor din jur. Desigur, există situații în care trăsăturile dezirabile au un impact pozitiv asupra relației, însă sunt cazuri în care, acele lucruri care te-au atras la o persoană devin fix ceea ce te îndepărtează de ea.
Munca pentru dezvoltarea noastră personală implică și scăderea nivelului de superficialitate pe care îl putem conștientiza la propria persoană sau nu. Tendința de a judeca rapid, de a eticheta, de a cădea sub incidența efectului halo mai ușor, are o bază de superficialitate privită drept evaluare rapidă, lipsită de dorința de a cunoaște în profunzime, de a aduna informații înainte de formarea unei opinii, de a pune la îndoială propriile percepții. Superficialitate care poate avea legătură și cu viteza în care încercăm să facem totul, inclusiv să ne trăim viețile (ar fi bine să ne întrebăm unde ne grăbim, chiar vrem să ajungem mai repede la capăt?).
Așadar, chiar dacă este bine să fim atenți la tendința reducționistă de a evalua oamenii în baza unor caracteristici, putem lua în considerare faptul că anumite trăsături au o valoare mai mare în imaginea de ansamblu și pe termen lung, atât în viața personală, cât și în cea profesională.
Importanța trăsăturilor personale în relații interpersonale a fost obiectivul multor cercetări, acestea concluzionând că avem tendința să ne simțim atrași de oameni care sunt: amuzanți, inteligenți, asertivi și atrăgători fizic. Acestea sunt cele mai frecvent întâlnite tipuri de magnetism social, valorizate universal, gradul de importanță al fiecăruia variind de la o cultură la alta.