Valul de pensionări din magistratură, lipsa personalului din instanțe și rezultatele dezastruoase ale celor care aspiră să devină judecători sunt cele mai mari probleme ale sistemului de Justiție, potrivit specialiștilor în Drept consultați de Ziare.com.
Recent, Consiliul Superior al Magistraturii (CSM) a format un grup de lucru pentru degrevarea instanțelor judecătorești, astfel încât volumul dosarelor de soluționat să fie mai bine gestionat, iar părțile din procese să aibă termene rezonabile, să primească motivarea deciziilor la timp. Astfel, vor fi inițiate discuții cu reprezentații tuturor profesiilor juridice, pentru adoptarea unor măsuri la nivelul instanțelor.
Toate propunerile venite din partea reprezentanților profesiilor juridice vor fi centralizate până la data de 30 iunie, transmite Consiliul Superior al Magistraturii. Grupul de lucru pentru degrevarea instanțelor este condus de judecătorul Alin Ene, membru în CSM.
La acest moment, situația din instanțe nu este roz, spun avocații consultați de Ziare.com, care indică date statistice.
„Este încă foarte greu ce se întâmplă în instanțele din țară. Termenele de judecată nu sunt chiar cu celeritate, nici măcar acolo unde se impune judecarea acestora cu celeritate. Spre exemplu, am ordonanță de plată care de un an de zile este încă în faza de comunicare a actelor procedurale, dar nu din culpa vreunei părți, ci din cauza sistemului primitiv de arhivare a documentelor din instanțe. Aș propune ca digitalizarea să se facă în mod real. Când trimiți un document, să fii sigur că ajunge la toate părțile din dosar”, a subliniat avocata Cristina Tomescu, pentru ziare.com.
În ceea ce privește normarea muncii de judecător, o măsură dispusă de Consiliul Superior al Magistraturii pentru câteva luni, părerile sunt împărțite. La acest moment, unii dintre avocați consideră că măsura este eficientă, deoarece există o mai bună organizare. La numărul de dosare ar trebui să se țină cont de organigramă, deoarece 40 de dosare pe lună/judecător ar fi prea mult sau prea puțin, în funcție de specificul fiecărei instanțe.
„Normarea muncii ar trebui să existe indiferent de profesie, deoarece ziua are 24 de ore pentru toată lumea. Sunt cazuri în care există două termene pe an, ceea ce înseamnă termene foarte îndepărtate, din cauza lipsei de personal. Însă, în opinia mea, CSM ar trebui să ia măsuri în funcție de schema de personal, în funcție de numărul judecătorilor de la fiecare instanță”, a subliniat avocatul Toni Decean pentru Ziare.com.
Pe de altă parte, avocata Iulia Aragea susține că „normarea muncii” nu poate fi aplicată, deoarece ar limita dreptul oamenilor de a se adresa Justiției.
„Eu nu susțin așa ceva. Nu s-a dovedit eficient. Dacă într-o perioadă se înregistrează mai multe cauze, termenele ar fi tot îndepărtate, lucru în defavoarea clienților (n.r. justițiabililor) deoarece s-ar spune, gata, stop, s-a atins limita. Următorul, luna viitoare. Treaba CSM-ului ar trebui să urmărească dacă se respectă regulile deja existente, să atragă oameni spre profesia de magistrat”, s-a exprimat avocata mai sus menționată pentru ziare.com.
În prezent, Consiliul Superior al Magistraturii recomandă că fiecare instanță în parte să adopte reguli punctuale, adaptate organigramei, sub coordonarea președintelui curții de apel din a cărei circumscripție face parte instanța respectivă. Astfel, nu mai există un număr maxim de dosare/judecător, considerându-se că „deficitul de personal” s-a ameliorat. Cu toate acestea, numărul judecătorilor de la instanțele din tară este insuficient, arată datele statistice.
O fostă judecătoare, Ioana Achim, susține că munca unui judecător nu poate fi evaluată doar în baza numărului de dosare pe care îl soluționează, deși această măsură s-a dovedit a fi utilă pentru soluționarea dosarelor într-un termen rezonabil.
„Am prins normarea muncii în activitatea mea, pe vremea când ministru al Justiției era Valeriu Stoica. Normarea muncii era stimulată financiar, cu un spor de 3% din salariul de bază din câte îmi amintesc și nu era criza asta ca acum, să fie judecători sancționați pentru că nu își motivează deciziile. Totuși, calitatea ar trebui să primeze. Numărul hotărârilor care rămân definitive”, ne-a precizat fosta judecătoare Ioana Achim.
Potrivit ultimului raport emis de CSM, consultat de Ziare.com, instanțele cu cele mai multe posturi neocupate sunt din județele precum: Harghita 35% posturi vacante, Ilfov 30% posturi vacante, Botoșani - 28% posturi vacante.