Campania electorală îi determină pe politicieni să aibă un limbaj mai „colorat”, să folosească un discurs plin de „ură”, lucru care le poate aduce sancțiuni din partea Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării (CNCD) și dispreț din partea alegătorilor. Anul electoral 2024 nu a fost lipsit de reclamații pentru discriminare.
Printre „pârâții de rang înalt” se află chiar premierul Marcel Ciolacu.
De la debutul campaniei electorale, pentru alegerile locale și europarlamentare 2024, s-au înregistrat zece plângeri pentru discurs care ar promova ura, discriminarea, pe motive etnice, religioase, a menționat, pentru Ziare.com, președintele CNCD, Csaba Asztalos.
„Nu aș putea să spun că sunt mai multe plângeri față de campaniile electorale din anii trecuți. Din câte cunosc, sunt vreo 10 plângeri strict pentru campania electorală, în curs de analiză, soluționare. Noi am făcut apel la politicieni, atât cât ne permite legea, să evite comportamentele care duc la ură, la violență. Violența din limbaj duce către violență fizică, este inevitabil. Politicienii nu trebuie să uite că libertatea de exprimare nu e absolută, așa cum a stabilit și CEDO (Curtea Europeană a Drepturilor Omului)în repetate rânduri”, a precizat președintele CNCD, Csaba Asztalos, pentru Ziare.com.
În prezent, Marcel Ciolacu, premierul României, are deschisă o procedură la CNCD, urmare a plângerii formulate de Asociația Mișcarea pentru Dezvoltarea Moldovei. Șeful Guvernului este acuzat de organizația neguvernamentală mai sus că a discriminat „comunitatea din Moldova” prin afirmația: „Asta e, a venit bănățeanul de Grindeanu să facă Autostradă în Moldova. Buzăul nu e în Moldova și vă rog frumos să nu mă jigniți”.
Marcel Ciolacu urmează să trimită un punct de vedere scris la Consiliul pentru Combaterea Discriminării, prin care să-și justifice discursul de la mijlocul lunii aprilie.
Nu este singurul premier al României în funcție care a ajuns „pârât” la CNCD, ne spune președintele acestei instituții, Csaba Asztalos.
De-a lungul timpului au mai trecut „pragul CNCD”, Victor Ponta, Mihai Tudose, în perioada în care erau șefi ai guvernului, pentru afirmații care ar fi discriminat comunitatea romă, respectiv pe cea secuiască. Cel din urmă a fost sancționat cu avertisment, iar discursul lui Victor Ponta din cadrul unui interviu acordat BBC News a fost catalogat de reprezentanții CNCD „în limitele libertății de exprimare”. Victor Ponta a fost reclamat la CNCD, în 2013, de partidul „Forța Civică” și mai multe organizații care apără drepturile minorităților, pentru afirmația: „Turismul pentru obținerea de beneficii sociale este o situație specifică romilor”.
George Simion, liderul AUR, are de dat explicații la CNCD după ce a făcut o afirmație pretins rasistă chiar la adresa premierului Ciolacu: „Nu este moldovean, probabil este rom”, s-a exprimat liderul AUR, după ce premierul Ciolacu se „dezicea” de moldoveni. George Simion a fost reclamat la Consiliul pentru Combaterea Discriminării de europarlamentarul Nicu Ștefănuță.
Președintele CNCD, Csaba Asztalos, a subliniat, pentru ziare.com, că hotărârile instituției pe care o conduce se raportează și la deciziile CEDO, cele care stabilesc limitele exprimării, dar și responsabilitatea politicienilor, a celor care exercită funcții de demnitate publică.
Pe de altă parte, Monica Aragea, sociolog, expert în politici publice, susține că politicienii duc, de cele mai multe ori, o campanie electorală „înfierbântată”, deoarece este cea mai la îndemână „cale de atac”.
„Cazul lui George Simion arată, din punctul meu de vedere, calea de atac ușoară, fără să acuz pe nimeni sau să iau apărarea cuiva. George Simion a aflat că premierul Ciolacu a inflamat comunitatea din Moldova și s-a ales cu o plângere. Întrucât a dorit să-l atace în discursul public pe cel care este din partidul „opozant” și să „împace” comunitatea” pretins jignită folosește o comparație care, la nivel de percepție publică, ar fi deja asociată cu o ofensă. Nu doar la noi se folosește tehnica asta, în mai multe state ale lumii se reacționează așa. Alegătorii sunt singurii în măsură să taxeze aceste comportamente”, s-a exprimat sociologul Monica Aragea, pentru ziare.com.
Potrivit unui raport al CNCD pe anul 2023, au fost admise 1769 de plângeri adresate acestei instituții și aproximativ 78% dintre soluțiile pronunțate au fost confirmate de instanțe.