Ministrul lituanian de externe, Gabrielius Landsbergis, a atacat luni Ungaria pentru că blochează deciziile Uniunii Europene în domeniul afacerilor externe, inclusiv ajutorul militar pentru Ucraina, și a declarat că blocul trebuie să găsească o modalitate de a ocoli veto-ul Budapestei, informează Reuters, preluat de Agerpres.
Criticile formulate cu fermitate de Landsbergis au părut să reflecte frustrarea tot mai mare din UE față de Ungaria. Estonia și Italia și-au exprimat, de asemenea, nemulțumirea față de tacticile de blocaj ale Budapestei.
„Cred că trebuie să fim transparenți în ceea ce privește poziția actuală a Ungariei”, a declarat Landsbergis reporterilor la sosirea la Bruxelles, unde a participat la o reuniune a miniștrilor de externe ai UE.
„Aproape toate discuțiile noastre și soluțiile și deciziile necesare din partea (UE) sunt blocate de o singură țară. Așa că trebuie să începem să vedem acest lucru ca pe o abordare sistematică față de orice efort al (UE) de a avea un rol semnificativ în afacerile externe.”
Deciziile UE în materie de politică externă necesită sprijinul unanim al tuturor celor 27 de state membre.
Ministrul de externe al Ungariei, Peter Szijjarto, nu a discutat cu reporterii la intrarea în ședința de luni. Ungaria nu acordă ajutor letal Ucrainei și a susținut că politica UE de acordare de arme Kievului este greșită și va prelungi războiul.
De altfel, vinerea trecută, premierul Victor Orban a anunțat că Ungaria lucrează la „redefinirea” statutului de membru al NATO pentru a putea renunța la sprijinul tot mai puternic al alianței militare pentru Ucraina. Comentariile lui Orban au fost făcute în contextul în care alianța elaborează un pachet de sprijin pentru Ucraina, pe care îl va prezenta la summitul liderilor săi de la Washington din iulie. Se așteaptă ca măsurile să includă un rol mai mare al NATO la nivel operațional în coordonarea livrărilor de arme și a antrenamentelor pentru forțele Kievului.
Landsbergis a declarat că Ungaria blochează deciziile privind ajutorul militar al UE pentru Ucraina, începerea discuțiilor de aderare la UE pentru Kiev, precum și privind Georgia și Armenia. Diplomații spun că poziția Ungariei este adesea în concordanță cu interesele de politică externă ale Rusiei.
„Am analizat acest lucru și se pare că aproximativ 41% din rezoluțiile (UE) privind Ucraina au fost blocate de Ungaria”, a spus el.
„S-a mers foarte, foarte departe”, a adăugat Landsbergis. „Trebuie să găsim o modalitate, într-adevăr, ca o comunitate, de a acționa pentru a ocoli acest obstacol.”
Frustrarea față de Ungaria este în mod normal exprimată în spatele ușilor închise sau în conversații neoficiale, mai degrabă decât în public.
Reflectând criticile lui Landbergis pe un ton mai blând, Margus Tsahkna, ministrul estonian de externe, a declarat: „De fiecare dată când venim aici, trebuie să convingem Ungaria să nu blocheze inițiative foarte importante”.
Diplomații susțin că Budapesta blochează o serie de măsuri legate de Mecanismul European pentru Pace (MEP), un fond sprijinit de UE care a oferit miliarde de euro sub formă de ajutor militar Ucrainei.
„Acest lucru este crucial acum pentru Ucraina, dar și pentru Europa, pentru a folosi aceste fonduri MEP”, a declarat Tsahkna.
Ministrul italian de externe Antonio Tajani a declarat reporterilor: „Suntem împotriva blocajului. Vrem să mergem mai departe”.
Un diplomat de rang înalt dintr-o altă țară din UE, care a intervenit sub rezerva anonimatului, a declarat: „Ceea ce se întâmplă este revoltător. La fiecare pas … îi vezi pe unguri împiedicând capacitatea Ucrainei de a lupta împotriva unui agresor”.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Klaus Iohannis îl felicită pe Gitanas Nauseda pentru câștigarea celui de-al doilea mandat de președinte al Lituaniei
Macron a început vizita de stat în Germania pledând pentru impulsionarea relației franco-germane împotriva “autoritarismului și dorinței imperialiste în Europa”
Odobescu și Sikorski au găzduit, la Bruxelles, o reuniune a miniștrilor de externe “București 9”: Aliații de pe flancul estic cer consolidarea apărării în contextul acțiunilor Rusiei
Published
8 mins agoon
May 27, 202443% din populația din Uniunea Europeană cu vârsta cuprinsă între 25 și 34 de ani era absolventă în 2023 de învățământ superior, înregistrându-se un progres timid față de 2022, de doar un punct procentual, relevă cele mai recente date furnizate de Eurostat, conform Agerpres.
Serviciul European de Statistică observă că există o diferență între femeile și bărbații cu vârsta între 25-34 de ani când vine vorba de studii universitate. Un procent mai mare de femei au absolvit învățământul superior în comparație cu bărbații (49% dintre femei și 38% dintre bărbați).
13 țări au atins deja țintele stabilite pentru 2030
Datele indică faptul că 13 țări din Uniunea Europeană au atins deja obiectivul pentru 2030 în vederea realizării depline a unui Spațiu european al educației: Irlanda (63% din totalul populației cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani), Cipru (62%), Luxemburg (60%), Lituania (57%), Țările de Jos (55%), Suedia (54%), Spania și Franța (ambele 52%), Belgia (50%), Danemarca (49%), Malta și Polonia (ambele 46%) și Letonia (45%).
În schimb, cele mai mici ponderi au fost înregistrate în România (23%), Ungaria (29%) și Italia (31%).
În toate țările UE, ponderea femeilor care au absolvit studii universitare a fost mai mare decât cea a bărbaților, variind de la o diferență de 5 puncte procentuale în Germania la o diferență de 24 de puncte procentuale în Estonia, Letonia și Slovenia.
Uniunea Europeană a stabilit un cadru strategic al Spațiului european al educației în vederea facilitării colaborării între țările membre și principalele părți interesate.
Pentru ca acest Spațiu european al educației să devină realitate, Comisia Europeană a stabilit șapte ținte structurate pe două borne temporale:
Până în 2025
- cel puțin un procent de 60% din absolvenții recenți ai EFP ar trebui să beneficieze de expunere la activități de învățare la locul de muncă pe parcursul educației și formării lor profesionale
- cel puțin 47% dintre adulții cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani ar trebui să fi participat la activități de învățare în ultimele 12 luni
Până în 2030
- ponderea tinerilor de 15 ani cu rezultate slabe la citire, matematică și științe ar trebui să fie sub 15%
- ponderea elevilor de clasa a opta cu rezultate slabe la informatică și competențe informatice ar trebui să fie sub 15%
- cel puțin 96% dintre copiii cu vârsta cuprinsă între 3 ani și vârsta pentru înscrierea obligatorie la școala primară ar trebui să participe la educație și îngrijire timpurie
- ponderea elevilor care părăsesc de timpuriu sistemul de educație și formare ar trebui să fie sub 9%
- cel puțin 45% din persoanele cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani ar trebui să aibă o calificare obținută în învățământul superior
Published
1 hour agoon
May 27, 2024Consiliul Uniunii Europene a adoptat regulament privind stabilirea unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european de producție cu tehnologie cu zero emisii nete, mai bine cunoscut sub numele de ”Actul privind industria cu zero emisii nete”.
Potrivit unui comunicat al instituției, acesta este ultimul pas în procesul decizional.
Regulamentul are ca scop stimularea implementării industriale a tehnologiilor cu zero emisii nete, necesare pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE, utilizând puterea pieței unice pentru a consolida poziția de lider a Europei în domeniul tehnologiilor industriale ecologice.
”Actul privind industria cu zero emisii nete este una dintre pietrele de temelie ale unei noi politici industriale. Acest act juridic va ajuta Europa să conducă cursa globală pentru tehnologiile ecologice și va asigura că contribuția noastră la lupta împotriva schimbărilor climatice reduce, de asemenea, dependențele noastre, ne consolidează autonomia strategică și ne ajută să creăm creștere economică și locuri de muncă în Europa”, a declarat Jo Brouns, ministrul flamand al economiei, inovării, muncii, economiei sociale și agriculturii.
Stimularea tehnologiilor ecologice
Actul privind industria cu zero emisii nete va crea condiții favorabile pentru investițiile în tehnologiile ecologice prin:
- simplificarea procesului de acordare a autorizațiilor pentru proiectele strategice
- facilitarea accesului pe piață pentru produsele tehnologice strategice (în special în cadrul achizițiilor publice sau al licitațiilor de energii regenerabile)
- îmbunătățirea competențelor forței de muncă europene în aceste sectoare (de exemplu, prin academii de industrie net-zero și zone sau ”văi” de accelerare „zero net”).
- crearea unei platforme de coordonare a acțiunilor UE în acest domeniu
Pentru a stimula inovarea, actul juridic propune crearea unor cadre de reglementare favorabile pentru dezvoltarea, testarea și validarea tehnologiilor inovatoare (cunoscute sub denumirea de ”sandbox-uri de reglementare”).
Progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor actului legislativ privind industria zero netă vor fi măsurate prin două criterii de referință orientative. În primul rând, capacitatea de producție a tehnologiilor cu zero emisii nete, cum ar fi panourile solare fotovoltaice, turbinele eoliene, bateriile și pompele de căldură, care să atingă 40% din necesarul de dezvoltare al UE.
În al doilea rând, actul stabilește un obiectiv specific de creștere a cotei Uniunii pentru aceste tehnologii, în vederea atingerii a 15 % din producția mondială până în 2040.
În plus, actul privind industria cu zero emisii nete stabilește o capacitate anuală de injecție de cel puțin 50 de milioane de tone de CO2 care trebuie realizată până în 2030 în situri de stocare geologică situate pe teritoriul Uniunii.
Odată cu această undă verde finală a Consiliului, actul legislativ a fost adoptat.
După ce va fi fost semnat de președintele Parlamentului European și de președintele Consiliului, regulamentul va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și va intra în vigoare în ziua publicării sale.
Published
2 hours agoon
May 27, 2024Chișinăul trebuie sprijinit pentru a combate încercările continue ale Rusiei de ingerința hibridă în Republica Moldova, mai ales în contextul alegerilor prezidențiale și referendumului privind integrarea în UE care vor avea loc în țara vecină în această toamnă, a subliniat ministrul de externe Luminița Odobescu înainte de a participa la reuniunea Consiliului Afaceri Externe, dedicată agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei și situației din Orientul Mijlociu.
În aceeași intervenție, aceasta a evidențiat nevoia de a începe în mod oficial negocierile de aderare cu Republica Moldova prin organizarea conferinței interguvernamentale până la finalul lunii iunie.
”Avem pe agenda de astăzi agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, criza din Orientul Mijlociu și recentele evoluții din Georgia. Condamnăm cu tărie recentele atacuri asupra civililor și infrastructurii civile din Ucraina. Acesta este motivul pentru care este atât de important să cumulăm asistența militară americană pentru Ucraina. Acesta este motivul pentru care este atât de important să cumulăm asistența militară americană pentru Ucraina. România salută adoptarea alocării sumelor provenite din activele înghețate ale Rusiei pentru asistență militară și acordul politic de mare anvergură privind implementarea fondurilor de asistență pentru Ucraina în cadrul facilităților europene de pace, având în vedere gravitatea și intensitatea atacului Rusiei asupra infrastructurii civile și în principal asupra infrastructurii energetice”, a menționat Odobescu.
Aceasta a completat că țara noastră sprijină adoptarea celui de-al 14-lea pachet de sancțiuni contra Moscovei.
”Voi sublinia, de asemenea, importanța combaterii amenințărilor hibride ale Rusiei, cu consecințe asupra întregii regiuni. Ne exprimăm solidaritatea cu țările din Balcani care se confruntă cu acțiunile provocatoare hibride ale Rusiei”, a mai spus ministrul de externe.
Făcând trimitere la situația din Georgia, Luminița Odobescu a evidențiat că recenta lege controversată privind ”influența străină” ”subminează agenda europeană a Georgiei”.
”Georgia trebuie să fie predictibilă și consecventă cu agenda sa europeană, iar România susține pe deplin aspirațiile europene ale poporului georgian”, a reiterat oficialul român.
În ceea ce privește criza din Orientul Mijlociu, ”România susține pe deplin eforturile suplimentare care vizează dezescaladarea”, fiind nevoie de ”continuarea abordării multifațetate bazate pe eliberarea tuturor ostaticilor, acordarea de asistență umanitară pentru civilii din Gaza”.
În viziunea sa, este nevoie de reluarea negocierilor politice bazate pe soluția celor două state.
”Este important să continuăm să continuăm să coordonăm coordonarea cu SUA, Regatul Unit și cu partenerii noștri din regiune. Vom avea, de asemenea, o întâlnire cu aceștia astăzi. Susțin, de asemenea, continuarea angajamentului cu Autoritatea Palestiniană și Israel. Este, de asemenea, important să îi invităm la următorul Consiliu Afaceri Externe pentru a continua dialogul”, a conchis Luminița Odobescu.
Ministrul afacerilor externe Luminița Odobescu participă luni la reuniunea Consiliul Afaceri Externe (CAE), care are loc la Bruxelles.
Conform unui comunicat MAE remis CaleaEuropeană.ro, principalele puncte de discuție vor fi agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, respectiv situația din Orientul Mijlociu. De asemenea, miniștrii europeni vor discuta succint și despre evoluțiile din Georgia, Venezuela și Iran.
Cu privire la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, miniștrii de externe europeni vor aborda cele mai recente evoluții din teren, precum și continuarea sprijinului Uniunii Europene pentru Ucraina pe toate dimensiunile. Ministrul ucrainean de externe, Dmitro Kuleba, va avea o intervenție prin video-conferință.
Referitor la situația din Orientul Mijlociu, vor fi abordate eforturile internaționale de detensionare în regiune și mediere, soluționarea crizei din Gaza, precum și evoluțiile din regiunea extinsă. Va avea loc și un schimb de opinii informal cu o serie de miniștri de externe din state din Orientul Mijlociu și cu Secretarul General al Ligii Arabe.
După reuniunea Consiliului Afaceri Externe, ministrul român al afacerilor externe va participa la cea de-a opta ediție a ”Conferinței privind susținerea viitorului Siriei și al regiunii”.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ5 days ago
- NATO5 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- ROMÂNIA4 days ago
- INTERNAȚIONAL1 week ago