Președintele american, Joe Biden, a declarat că a avertizat Israelul cu reținerea unor arme în cazul în care acesta va desfășura o invazie terestră majoră la Rafah, afirmând că au murit civili în urma utilizării unui anumit tip de bombe, relatează Politico.
„Am spus clar că dacă vor intra în Rafah – nu au intrat încă în Rafah – dacă vor intra în Rafah, nu voi furniza armele care au fost folosite istoric pentru a face față la Rafah, pentru a face față orașelor – care se ocupă de această problemă”, a declarat Biden pentru CNN.
Israelul a pătruns marți în oraș în cadrul unei operații pe care Casa Albă a descris-o ca părând a fi una limitată.
Comentariile lui Biden, difuzate miercuri seară la CNN, urmează confirmării faptului că administrația a pus deja în pauză un transport de peste 3.000 de bombe din cauza îngrijorărilor că acestea ar putea fi folosite de Israel la Rafah, orașul din sudul țării care adăpostește peste 1 milion de civili din Gaza
Transportul suspendat includea 1.700 de bombe de peste 700 de kg și 1.800 de bombe de peste 900 kg. Bombele de peste 900 kilograme îngrijorează în mod special administrația americană, având în vedere impactul pe care l-ar putea avea în mediile urbane dense, a declarat un oficial al administrației americane, sub condiția anonimității.
La CNN, Biden a menționat, de asemenea, potențialul letal al acestei încărcături.
„Au fost uciși civili în Gaza ca urmare a acestor bombe și a altor modalități prin care se atacă centrele populate”, a declarat șeful de la Casa Albă.
Totuși, Biden a declarat pentru CNN că SUA nu „renunță la securitatea Israelului”, inclusiv la sprijinul pentru sistemul de apărare Iron Dome, dar încearcă în schimb să limiteze capacitatea de acțiune militară proactivă.
Transportul, care este în prezent suspendat, nu este inclus în proiectul de lege privind ajutorul extern de 95 miliarde de dolari, adoptat recent, care includea 26 miliarde dolari sub formă de ajutor și asistență pentru Israel și Gaza. Israelul va primi finanțarea alocată de Congres din acel proiect de lege, a mai precizat oficialul citat anterior.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Published
2 hours agoon
May 9, 2024By
Teodora IonStatele Unite, prin vocea secretarului de stat american Antony Blinken, au transmis un mesaj de felicitare de Ziua Europei, care celebrează anul acesta 74 de ani de când ministrul francez de externe, Robert Schuman, prezenta pentru prima dată viziunea sa cu privire la o ”comunitate de națiuni care ar putea construi un viitor mai prosper pentru cetățenii Europei”.
”În timp ce sărbătorim Ziua Europei, sărbătorim, de asemenea, parteneriatul dintre Statele Unite și Europa. Suntem mândri să fim împreună în timp ce ajutăm Ucraina să se apere, susținem poporul ucrainean și tragem Rusia la răspundere pentru agresiunea sa. Suntem onorați să ne alăturăm aliaților și partenerilor europeni în momentul în care marcăm cea de-a 75-a aniversare a NATO și modelăm viitorul Alianței noastre. Ne angajăm să susținem valorile democratice comune și prosperitatea economică reciprocă. Fără îndoială, relația noastră transatlantică este mai puternică decât oricând”, a subliniat Antony Blinken într-un comunicat publicat de Departamentul de Stat al SUA.
Cu o istorie personală caracterizată de curaj și rezistență în fața terorii naziste, Robert Schuman, în parteneriat cu un alt arhitect al integrării europene, Jean Monnet, a conceput un plan care îi poartă numele și care a dus la formarea Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului, strămoșul a ceea ce astăzi numim Uniunea Europeană.
Citiți și: Ziua Europei: 74 de ani de la Declarația Schuman. Piatra de temelie a UE de la 9 mai 1950 debuta cu fraza “Pacea mondială nu poate fi asigurată fără a face eforturi creatoare proporţionale cu pericolele care o ameninţă”
Declarația Schuman, publicată la cinci ani după încheierea celui de-Al Doilea Război Mondial, la 9 mai 1950, și care urmărea să aducă împreună Europa pentru a preveni alte conflagrații, este cu atât mai relevantă cu cât lumea, de mai bine de doi ani, este martora războiului ilegal și neprovocat declanșat de Rusia în Ucraina, Moscova sfidând astfel ordinea internațională bazată pe reguli.
Published
4 hours agoon
May 9, 2024Președintele Klaus Iohannis a fost distins miercuri, la Washington, cu premiul Distinguished International Leadership al prestigiosului think tank Atlantic Council în cadrul unei gale în care șeful statului l-a citat omologul său american, Joe Biden, și el laureat al premiului, și în care și-a început alocuțiunea cu mențiunea că acceptă respectiva distincţie “ca o recunoaştere a rolului de lider al României, în ultimii 20 de ani, ca membru demn al NATO şi partener şi prieten al SUA”.
“Începând din 2001, cu câţiva ani înainte de a adera la NATO, şi apoi de-a lungul celor două decenii în postura de membru, România şi poporul român au luat decizii îndrăzneţe, curajoase şi hotărâte pentru a consolida ţesutul democratic al societăţii noastre, pentru a fi la înălţimea angajamentelor noastre privind securitatea transatlantică şi pentru a transforma ţara noastră într-o ancoră a stabilităţii strategice, a prosperităţii şi a progresului într-o regiune încă tulburată a Europei”, a detaliat el.
Iohannis, candidat la funcția de secretar general al NATO, a subliniat importanţa strategică a regiunii Europei Centrale, evocând un discurs al actualului preşedintele al SUA, Joe Biden, la momentul primirii aceluiași premiu.
“În 2011, vicepreşedintele Joe Biden a fost pe aceeaşi scenă, pentru a primi acelaşi premiu şi a susţinut o declaraţie foarte puternică privind angajamentul Americii în Europa Centrală. El a spus: A sosit timpul pentru Europa Centrală. Aţi arătat că sunteţi pregătiţi pentru provocările noastre comune, dornici să le faceţi faţă şi capabili să le rezolvaţi. De aceea, în America, nu ne mai gândim la ceea ce putem face pentru Europa Centrală, ci mai degrabă la ceea ce putem face împreună cu Europa Centrală”, a amintit preşedintele.
În context, șeful statului a amintit de Formatul Bucureşti 9 (B9) – o iniţiativă condusă în 2015 de România şi Polonia, care include toate statele din Flancul Estic şi care “oferă o platformă robustă pentru coordonarea resurselor noastre de securitate în cadrul NATO”.
“Astfel majoritatea țărilor noastre de pe Flancul Estic au început să facă progrese în creșterea bugetelor pentru Apărare și în modernizarea infrastructurii și a echipamentelor militare. Și tot astfel, țările noastre au avut capacitatea să acționeze unitar, cu hotărâre și să reprezinte o forță puternică de descurajare împotriva expansionismului rusesc, în același timp rămânând fideli valorilor noastre democratice transatlantice fundamentale”, a precizat Klaus Iohannis
În acest sens, a vorbit de războiul Rusiei împotriva Ucrainei şi de modul în care au reacţionat statele NATO din regiune.
Evocând rolul acestei platforme și al statelor de pe flancul estic, șeful statului a subliniat că “nu există altă dovadă mai puternică în acest sens decât modul în care statele noastre de pe Flancul Estic au răspuns la agresiunea nejustificată a Rusiei împotriva Ucrainei şi la nevoile vitale ale Ucrainei de a se apăra şi de a respinge acest oribil atac rusesc”.
El a susţinut că România “s-a aflat cu adevărat în prima linie prin eforturile sale de a ajuta Ucraina”.
Preşedintele Iohannis a amintit că peste 7,5 milioane de ucraineni au trecut graniţa în România căutând refugiu, siguranţă şi liberă trecere.
“Aproape 40.000 de copii învaţă acum în sălile de clasă româneşti. Milioane de tone de asistenţă umanitară au trecut în Ucraina prin şi din România. România a ajutat, de asemenea, Ucraina să menţină o linie economică vitală, valorificând conexiunile noastre maritime unice şi facilitând tranzitul a aproximativ 40 de milioane de tone de cereale – aproximativ 70% din exporturile de cereale ucrainene, prin porturile româneşti de pe Dunăre şi Marea Neagră”, a mai spus preşedintele.
Iohannis a adăugat că toate aceste eforturi “continuă, atât timp cât este nevoie”, pentru că România este conştientă de “rolul cheie” pe care îl are în a ajuta Ucraina să obţină victoria şi pacea, “să reuşească economic şi să se integreze în Uniunea Europeană”.
De asemenea, Klaus Iohannis a transmis, în discursul său, mesajul că România a abordat cu seriozitate apelul lui Biden din 2011, respectiv “ce poate face America împreună cu Europa Centrală“.
“Lucrăm împreună pentru a ne consolida securitatea colectivă, pentru a promova libertatea şi progresul economic şi pentru a ne asigura că democraţia continuă să ofere rezultate. Este responsabilitatea noastră comună şi puteţi conta pe capacitatea noastră de a o îndeplini. Pentru că Statele Unite nu au un aliat mai bun decât România. Dedic acest premiu tuturor românilor, precum şi parteneriatului şi prieteniei dintre România şi Statele Unite ale Americii”, a adăugat preşedintele.
Atlantic Council a decis ca pentru anul 2024 să acorde acest premiu președintelui României, ca o recunoaștere a carierei sale și a rolului său de lider transatlantic și european. Președintele Klaus Iohannis este primul șef de stat european onorat cu această distincție, în cei 24 de ani de la înființarea premiului.
Premiul a fost acordat în cadrul unei gale la o zi după ce președintele Iohannis a fost primit de omologul său american Joe Biden la Casa pentru a marca 20 de ani de la aderarea României la NATO.
Unul dintre cele mai prestigioase think tank-uri din SUA, Atlantic Council a anunțat la începutul lunii aprilie că președintele Klaus Iohannis este unul dintre laureații din 2024 ai Premiilor Atlantic Council Distinguished Leadership Awards.
Anual, Consiliul Atlantic premiază un număr restrâns de personalități care întruchipează esența relației transatlantice și care au contribuit la consolidarea acesteia, în toate dimensiunile sale (politic, economic, securitate și apărare, artă, activități umanitare etc.).
Printre personalitățile cărora li s-a acordat de-a lungul timpului The Atlantic Council Distinguished Leadership Awards se numără Președinții Statelor Unite ale Americii George W. Bush (2018), William J. Clinton (2010) și George H.W. Bush (2009), Vicepreședintele SUA Joseph R. Biden, Jr. (2011) – actualul președinte al SUA, președinții Comisiei Europene Ursula von der Leyen (2021) și Jose Manuel Barroso (2014), Prim-ministrul italian Mario Draghi (2022), cancelarul german Helmut Kohl (2009), prim-ministrul britanic Tony Blair (2008), precum și alți șefi de stat și de guvern sau lideri de organizații internaționale.
Klaus Iohannis, laureat al mai multor premii internaționale
Până în prezent, președintele Klaus Iohannis a primit mai multe recunoașteri și distincții internaționale cu privire la activitatea sa politică, toate culminând cu prestigiosul Premiu Carol Cel Mare pe care l-a primit la 2 octombrie 2021, la Aachen.
La 2 iunie 2022, a fost laureat, la Hof, în Germania, cu Premiul European Carol al IV-lea al Asociației Germanilor Sudeți pentru anul 2020 pentru meritele sale în privința cooperării dintre țările și popoarele Europei Centrale
La 14 octombrie 2020, președintelui i-a fost conferit premiul “Otto cel Mare” al orașului german Magdeburg pentru “onorarea marilor merite în procesul european de unificare” și pentru “promovarea gândirii europene”.
La 4 martie 2020, Klaus Iohannis a primit, într-o ceremonie la București, Premiul European “Coudenhove-Kalergi” pentru anul 2020. pentru ”meritele sale deosebite de politician care, prin dedicarea pentru valorile europene, contribuie decisiv la consolidarea integrării României în comunitatea statelor europene”, apreciindu-se, totodată, că ”acțiunea sa politică are un rol exemplar într-o Europă care a fost divizată în trecut”.
În 2018, șeful statului a primit, la München, premiul ”Franz Josef Strauss” din partea Fundației Hanns Seidel pentru promovarea, în mod constructiv și vizionar, de-a lungul întregii sale cariere politice, a valorilor democratice, a unei societăți unite și a încrederii în proiectul european.
Premiul din 2018 a fost cea de-a treia distincție primită de Klaus Iohannis în Germania, după ce în 2016 a fost distins la Kiel cu premiul Fundației Hermann Ehlers pentru “sprijinirea statului de drept şi a luptei anticorupţie”, iar în 2017, la Berlin, cu Ordinul Sfântului Gheorghe, acordat de Balul Operei ”Semper” din Dresda, pentru angajamentul său politic pro-european.
Tot în 2017, președintele a primit, la Washington, distincţia “Light Unto the Nations”, premiu acordat de către Comitetul Evreiesc American (American Jewish Committee – AJC) şefilor de stat care s-au remarcat, de-a lungul timpului, prin promovarea valorilor democratice.
Casa Albă: Este inacceptabil că Israelul să închidă punctele de trecere pentru asistența umanitară în Gaza
Published
1 day agoon
May 8, 2024Casa Albă a declarat marți că Israelul trebuie să redeschidă punctul de trecere a frontierei de la Rafah din Gaza cu Egiptul, exprimându-și în același timp speranța că un acord de încetare a focului cu Hamas este pe cale să fie încheiat.
Israelul a trimis tancuri în orașul Rafah din sudul Fâșiei Gaza și a preluat controlul punctului de trecere, esențial pentru acordarea de ajutoare, avertizând în același timp că își va intensifica operațiunile în cazul în care negocierile pentru armistițiu nu vor reuși să asigure eliberarea ostaticilor deținuți de Hamas în Gaza.
Președintele Joe Biden a refuzat să răspundă la întrebări despre negocierile de încetare a focului și operațiunea de la Rafah, zâmbind doar reporterilor atunci când s-a întâlnit cu omologul său român în Biroul Oval.
„Punctele de trecere care au fost închise trebuie redeschise, este inacceptabil ca ele să fie închise”, a declarat Karine Jean-Pierre, secretarul de presă al Casei Albe, în cadrul unui briefing.
În opinia sa, punctul de trecere a frontierei de la Rafah ar trebui redeschis rapid pentru asistență umanitară.
Israelul s-a angajat deja să redeschidă un alt punct de trecere, la Kerem Shalom, care a fost închis după ce un atac cu rachete a ucis duminică patru soldați israelieni, a adăugat ea.
Statele Unite, principalul susținător militar și diplomatic al Israelului, au declarat în repetate rânduri că se opun unei ofensive majore la Rafah, unde locuiesc peste 1,2 milioane de palestinieni strămutați.
Dar Casa Albă a declarat că Israelul i-a spus că actuala operațiune este „limitată în ceea ce privește scopul, amploarea și durata”.
Purtătorul de cuvânt al Consiliului Național de Securitate, John Kirby, a declarat că omologii lor israelieni le-au comunicat că această operațiune de luni a fost limitată și concepută pentru a perturba capacitatea Hamas de a introduce ilegal arme în Gaza. Washingtonul va monitoriza îndeaproape situația, a mai declarat acesta.
Concrete & Design Solutions
SUA: Biden susține că va opri livrările suplimentare de arme dacă Israelul invadează Rafah
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- EDUCAȚIE1 week ago
- NATO3 days ago
- POLITICĂ1 week ago
- ROMÂNIA1 day ago
- ROMÂNIA2 days ago