La aproape șase ani de la violențele din Piața Victoriei asupra românilor care au protestat împotriva Guvernului Dăncilă, dosarul se află în cameră preliminară la Tribunalul Militar București. De aproape zece luni de la înregistrarea acestui dosar pe rolul instanței, nu s-a intrat în „miezul cauzei”, deoarece inculpații au formulat mai multe cereri de amânare pentru lipsă de apărare. De asemenea, l-au recuzat pe judecătorul de caz.
Astfel, următorul termen în cazul care a marcat România, cu peste 700 de părți vătămate, este programat la data de 4 iunie ac.
Dacă instanțele din România nu vor pronunța o hotărâre definitivă în dosarul „10 august” până în luna octombrie 2026, faptele se vor prescrie și nimeni nu va mai putea fi tras la răspundere penală, a explicat avocatul Toni Decean, cel care reprezintă unele părți vătămate în acest dosar.
La termenul de marți, 29 mai ac, judecătorul de caz, Vârlugă Ion Radu, a fost recuzat de foștii șefi ai Jandarmeriei Române, Ionuţ Șindile şi Sebastian Cucoş, acuzați de abuz în serviciu, deoarece ar fi „părtinitor”. Mai exact, inculpații sunt foc și pară pe magistratul militar, deoarece la un termen anterior, s-a exprimat că „are de gând să pronunțe o soluție definitivă” în acest caz, ceea ce intră în atribuția magistraților.
„Eu vă asigur că intenția mea este să duc dosarul la bun sfârșit şi să pronunț o soluție, bine, acuma urmează să vă conving și pe dumneavoastră şi pe ceilalți domni din sală că aceasta este intenția mea, prin acțiunile pe care le iau în tribunal”, este afirmația în urma cărora foștii șefi ai Jandarmeriei Române au pus „tunurile” pe judecătorul din dosarul „10 august”.
Conform avocatului Toni Decean, afirmațiile magistratului militar nu au fost de rea-credință, deoarece nu s-a antepronunțat.
„Dosarul (n. r. 10 august) intră într-un grafic normal. Judecătorul de caz pare de bună-credință, în sensul că vrea ca programarea termenelor de judecată să asigure dreptul la un proces rezonabil, însă aceste cereri de amânare, de recuzare, probabil fac parte din strategia de apărare a inculpaților. România a fost condamnată de multe ori pentru încălcarea dreptului la un proces echitabil, de aceea este important să avem soluții definitive. În cazul de față, judecătorul nu a menționat care va fi soluția, nu s-a antepronunțat, pentru a fi considerat părtinitor”, a subliniat avocatul Toni Decean pentru ziare.com.
Potrivit Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție, militarii jandarmi au folosit cu ocazia executării misiunii respective un număr total de 63 de grenade de mână cu efect acustic, 489 de grenade de mână cu efect iritant lacrimogen, 316 cartușe de calibru 38 mm și 40 mm cu efect iritant lacrimogen, 8 pulverizatoare de capacitate mărită și 168 de pulverizatoare de mână, chiar și împotriva românilor care au protestat pașnic. Ulterior, rapoartele privind necesitatea intervenției în forță a jandarmilor ar fi fost falsificate, se menționează în rechizitoriul procurorilor.
Reamintim, la 10 august 2018, peste 100.000 de români, inclusiv din diaspora, au ieșit la un protest în Piața Victoriei împotriva guvernului Viorica Dăncilă, care voia „reforma justiției” prin modificarea Codurilor Penale, în favoarea inculpaților.
Astfel, jandarmii au intervenit în forță la protestul masiv din 10 august 2018 și au folosit gaze lacrimogene și tunuri de apă. Peste 450 de persoane, printre care și copii, au solicitat îngrijiri medicale. 70 de persoane au ajuns la spital, iar unul dintre participanții la protest a murit câteva zile mai târziu.
Ministrul de Interne de la acea vreme, Carmen Dan, a menționat că „intervenția” a fost justificată de „agresivitatea” protestatarilor.
Viorica Dăncilă, Liviu Dragnea și Carmen Dan nu au fost puși sub urmărire penală în acest caz, ci doar 16 persoane din cadrul Jandameriei Române, cu funcții de conducere, pensionate între timp.