Ministrul britanic de externe David Cameron i-a îndemnat joi pe partenerii din NATO să înceapă să aloce cât mai curând 2,5% din PIB pentru apărare, în cadrul unui discurs important în care a cerut o abordare mai fermă a politicii externe occidentale, relatează dpa, AFP și Reuters, preluat de Agerpres.
Cameron – fost prim-ministru britanic – a declarat că țările trebuie să ia măsuri mai asertive pentru a-și proteja interesele în fața amenințărilor emergente, inclusiv din partea Rusiei și a Iranului.
„Ne aflăm într-o bătălie a voințelor. Cu toții trebuie să dovedim că adversarii noștri se înșală: Marea Britanie, precum și aliații și partenerii noștri din întreaga lume”, a adăugat el.
Cameron a folosit discursul de la Centrul Național de Securitate Cibernetică din Londra pentru a face apel la țările NATO să crească cheltuielile pentru apărare peste ținta de două procente convenită în urmă cu 10 ani. Astfel, el a făcut apel la țările din alianța occidentală de apărare cu 32 de membri să-i “depășească pe adversari în ceea ce privește concurența, cooperarea și inovarea”.
„Următorul summit NATO trebuie să arate că toți aliații sunt pe drumul cel bun pentru a-și îndeplini angajamentul făcut în Țara Galilor în 2014 de a cheltui doi la sută pentru apărare. Și apoi trebuie să ne mișcăm rapid pentru a stabili că 2,5 la sută este noul punct de referință pentru toți aliații NATO.”
Luna trecută, liderul britanic Rishi Sunak a anunțat, în timpul unei vizite în Polonia, că Londra va crește treptat cheltuielile pentru apărare până la 2,5 la sută din PIB până în 2030. El a indicat „o axă a statelor autoritare”, între care Rusia, Iran, Coreea de Nord și China, ca fiind în spatele creșterii amenințărilor globale.
Șeful diplomației britanice a susținut că Regatul Unit trebuie să investească în alianțe vechi, inclusiv în G7, format din cele mai bogate națiuni din lume, și în rețeaua de schimb de informații Five Eyes cu Statele Unite, Australia, Canada și Noua Zeelandă.
Dar a adăugat că Marea Britanie trebuie, de asemenea, să creeze noi parteneriate, cum ar fi alianța AUKUS cu SUA și Australia, după Brexit.
„Trebuie să adoptăm o atitudine mai dură pentru o lume mai dură. Dacă invazia ilegală a lui Putin ne învață ceva, trebuie să fie faptul că a face prea puțin, prea târziu, nu face decât să stimuleze un agresor”, a afirmat Cameron. „Trebuie să fim mai duri și mai asertivi”, a adăugat el, cerând Marii Britanii și Occidentului să aibă „curajul de a acționa”.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Klaus Iohannis, de Ziua Europei: Avem obligația să îi încurajăm pe cetățeni să participe la vot la alegerile europene. Deciziile noastre pot influenţa în bine viitorul proiectului european
Într-un mesaj de Ziua Europei, Olaf Scholz îi îndeamnă pe cetățeni să voteze la alegerile europarlamentare: ”Europa noastră unită este prea preţioasă pentru a fi lăsată celor care vor să o distrugă”
Ziua Europei/ Luminița Odobescu susține că extinderea UE este cel mai bun instrument pentru asigurarea prosperității și păcii în Europa
SUA: Biden susține că va opri livrările suplimentare de arme dacă Israelul invadează Rafah
Regatul Unit îl expulzează pe atașatul militar rus sub acuzația că este ”ofiţer nedeclarat al informaţiilor militare” ruse
Published
24 hours agoon
May 8, 2024By
Teodora IonRegatul Unit a anunțat miercuri expulzarea ataşatului militar al ambasadei Rusiei, retragerea statutului diplomatic al unor proprietăţi şi limitarea duratei de valabilitate a vizelor acordate diplomaţilor ruşi, transmit agenţiile Reuters şi AFP, citate de Agerpres.
”Îl vom expulza pe ataşatul militar rus, care este un ofiţer nedeclarat al informaţiilor militare” ruse, a precizat ministrul britanic de interne James Cleverly, în cadrul unei declarații susținute în fața Parlamentului de la Londra pe tema ”activităților maligne” ale Rusiei.
Acesta a mai anunțat că Regatul Unit va retrage ”statutul diplomatic pentru mai multe proprietăţi asociate Rusiei în Regatul Unit”, va ”impune noi restricţii asupra vizelor diplomatice pentru Rusia, inclusiv limitarea duratei de şedere a diplomaţilor ruşi în Regatul Unit”.
Downing Street amintește într-un comunicat că 5 cetățeni bulgari au fost acuzați de conspirație pentru comiterea de activități de spionaj în Regatul Unit în numele Rusiei. O a șasea persoană a fost acuzată ulterior, iar procedurile legale pentru toți sunt în curs de desfășurare.
Luna trecută, alte 5 persoane au fost primele care au fost inculpate în legătură cu o anchetă privind presupuse infracțiuni în temeiul Legii privind securitatea națională.
Serviciul de urmărire penală al Coroanei a confirmat la momentul respectiv că aceasta se referea la presupuse ”ctivități ostile în Regatul Unit în beneficiul unui stat străin – și anume Rusia”.
Londra și aliații săi au atribuit, de asemenea, Serviciului Federal de Securitate al Rusiei (FSB) o serie de incidente cibernetice maligne ce au avut loc în Regatul Unit în ultimii ani, cum ar fi vizarea parlamentarilor britanici prin campanii de spear-phishing, piratarea și scurgerea de documente comerciale dintre Marea Britanie și SUA și intervenția împotriva unui grup de reflecție britanic care lucrează la apărarea democrației împotriva dezinformării.
În Uniunea Europeană, guvernul rus ar fi planificat activități de sabotaj împotriva ajutorului militar pentru Ucraina în Germania și Polonia și ar fi desfășurat presupuse activități de spionaj în Bulgaria și Italia; activități cibernetice și de dezinformare; încălcări ale spațiului aerian; și bruiaj GPS cu impact asupra aviației civile.
După cazul Skripal din 2018, Regatul Unit și aliații săi au luat măsuri fără precedent pentru a face din Europa un mediu de operare mai dificil pentru serviciile de informații rusești. Incidentul din Salisbury s-a soldat atunci cu zeci de diplomați ruși expulzați de țările occidentale, inclusiv de România.
Cameron: Ucraina are dreptul să folosească armele furnizate de Marea Britanie pentru a lovi Rusia pe teritoriul său
Published
6 days agoon
May 3, 2024Ucraina are „dreptul” de a folosi arme furnizate de Marea Britanie pentru a lovi Rusia în interiorul propriului teritoriu, a declarat ministrul britanic de externe David Cameron, aflat într-o vizită la Kiev, relatează Politico.
Într-un interviu acordat agenției Reuters, Cameron a declarat că este la latitudinea Ucrainei să decidă modul în care sunt folosite armele britanice.
Întrebat dacă acest lucru include obiective în interiorul Rusiei, el a spus: „Ucraina are acest drept. Așa cum Rusia lovește în interiorul Ucrainei, puteți înțelege foarte bine de ce Ucraina simte nevoia de a se asigura că se apără”.
De la începutul războiului, partenerii occidentali ai Ucrainei au pus o condiție pentru ca Kievul să continue să primească ajutor militar – să nu lovească în Rusia. Dar țări precum Finlanda și Letonia au declarat de atunci că susțin dreptul Ucrainei de a folosi armele pe care le-au furnizat pentru a se apăra, inclusiv lovituri în Rusia.
Cameron, fost prim-ministru britanic care a revenit în prim planul politicii la sfârșitul anului trecut, a făcut declarațiile cu ocazia celei de-a doua călătorii la Kiev de când a preluat funcția. Aceasta are loc la o săptămână după ce Marea Britanie a anunțat cel mai mare pachet de ajutor militar acordat vreodată Ucrainei. Într-o nouă demonstrație de susținere, Cameron a promis un ajutor militar anual de 3 miliarde de lire sterline pentru Ucraina „atât timp cât va fi nevoie”.
Totodată, el a anunţat în special intenţia Regatului Unit de a reuni partenerii săi internaţionali luna viitoare pentru a strânge mai multe contribuţii la Fondul Internaţional pentru Ucraina (IFU, administrat de Regatul Unit) pentru a răspunde nevoilor Kievului în materie de armament în faţa invaziei ruse, relatează Agerpres.
De la crearea sa în 2022, fondul, care reuneşte Regatul Unit, Norvegia, Ţările de Jos, Danemarca, Suedia şi Lituania, cu contribuţii din Islanda, Australia şi Noua Zeelandă, a strâns până acum 900 de milioane de lire sterline în angajamente.
„Ucraina se apără cu înverşunare împotriva invaziei ilegale a Rusiei, transformând în ani un război despre care Putin credea că va dura câteva zile”, a declarat ministrul de externe britanic. „Dar acest război este provocarea generaţiei noastre, iar Ucraina nu poate face faţă singură”, a adăugat el, subliniind necesitatea de a face în aşa fel încât ţara să dispună de ceea ce „are nevoie pentru a câştiga”.
Președintele ucrainean Volodimir Zelenski i-a mulțumit lui Cameron pentru sprijin în cadrul întâlnirii cu șeful diplomației britanice.
Însă acesta a subliniat importanța ca armele din noul pachet de ajutor să ajungă în Ucraina cât mai curând posibil. „În primul rând, vehicule blindate, muniție și rachete de diferite tipuri”, a declarat liderul de la Kiev.
Germania și Regatul Unit au adoptat un document comun privind securitatea și apărarea, cu Olaf Scholz pronunțându-se pentru un “pilon european al NATO”
Published
2 weeks agoon
April 25, 2024Cancelarul german Olaf Scholz este de p[rere pilonul european al NATO trebuie să aibă un potenţial de descurajare suficient, în condiţiile în care războiul declanşat de Rusia în Ucraina a arătat că arhitectura de securitate a Europei este în pericol.
“Pentru noi, aici, în Europa, aceasta înseamnă că trebuie să consolidăm pilonul european al Alianţei Nord-Atlantice“, a declarat Scholz în cadrul vizitei lui Rishi Sunak la Berlin, prima deplasare a acestuia în Germania în calitate de prim-ministru al Marii Britanii, soldată cu adoptarea unui document bilateral intitulat “Înțelegere comună privind securitatea și apărarea”.
“Capacitatea noastră europeană de descurajare şi apărare trebuie să fie întotdeauna credibilă“, a afirmat cancelarul german, menţionând că Germania şi Marea Britanie au fost cei mai mari susţinători ai Ucrainei în Europa.
For Europe, Russia’s attack means that we strengthen the European pillar of NATO. Our ability to deter and defend must always be credible. We are therefore deepening our cooperation with the United Kingdom. Thank you, @RishiSunak! pic.twitter.com/dSrPo4U1wK
— Bundeskanzler Olaf Scholz (@Bundeskanzler) April 24, 2024
În acelaşi timp, a spus el, este un semnal încurajator şi necesar faptul că Congresul SUA a deblocat în fondurile pentru a sprijini Ucraina. În timp ce Scholz și Sunak s-au reunit la Berlin,președintele american Joe Biden a promulgat pachetul legislativ ce prevede un ajutor de 61 de miliarde de dolari pentru Ucraina și a semnat livrarea primului lot de echipamente militare în valoare de 1 miliard de dolari.
Această decizie arată că preşedintele rus Vladimir Putin “calculează greşit” dacă crede că ţările europene, SUA şi toţi ceilalţi susţinători vor abandona Ucraina la un moment dat, a afirmat Olaf Scholz, informează Agerpres, citând dpa.
“Nu vom face asta!”, a spus el. “Fără securitate, totul este un nimic”, a remarcat cancelarul german. “Germania şi Marea Britanie sunt împreună alături de Ucraina”, a dat asigurări el.
Premierul britanic s-a deplasat la Berlin după ce marți a anunțat că Marea Britanie va crește cheltuielile pentru apărare la 2,5% până în 2030. Aflat într-o vizită în Polonia, Sunak a lansat planul de creștere constantă a cheltuielilor până la sfârșitul deceniului, ajungând la 87 de miliarde de lire sterline pe an în 2030, echivalentul a 100 de miliarde de euro.
“Astăzi este un moment de cotitură pentru securitatea europeană și un moment de referință în apărarea Regatului Unit“, a adăugat premierul britanic, precizând că fondurile suplimentare vor fi folosite pe trei dimensiuni: pentru a pune industria de apărare a Regatului Unit pe picior de război, pentru a furniza tehnologie de ultimă generație și pentru a susține Ucraina împotriva Rusiei, fiind urma despre cel mai mare ajutor militar acordat vreodată de Marea Britanie Ucrainei.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA1 day ago
- EDUCAȚIE1 week ago
- NATO3 days ago
- POLITICĂ1 week ago
- ROMÂNIA2 days ago