Stresul, fumatul, sedentarismul, dar şi afecţiuni precum HTA, hipercolesterolemia, diabetul reprezintă factori de risc pentru dezvoltarea bolilor cardio-vasculare. Medicul Cătălin Badiu, şeful Secţiei de chirurgie cardio-vasculară de la Spitalul Universitar Bucureşti, afirmă că, dacă factorii genetici nu pot fi evitaţi, oamenii au ”responsabilitatea” ca, pentru sănătatea lor, să evite factorii de risc care pot fi evitaţi.
”Contează momentul când pacienţii decid să facă investigaţia şi să se trateze. Una este să ajungi în situaţia în care nu ai avut niciodată grijă la factorii de risc, ai ignorat şi ajungi într-o situaţie de degradare cardiacă foarte avansată la spital şi alta este când faci prevenţie, când fac investigaţii în mod regulat, când mergi la medicul de familie şi medicul de familie te trimite şi mergi mai departe către cardiolog şi tratezi aceşti factori de risc care pot duce la dezvoltarea acestor patologii cardio-vasculare. Hipertensiunea arterială este un factor de risc care poate fi tratat, asta este foarte important, pentru că există şi factorul genetic, care cel puţin încă nu poate fi eliminat. Dar avem responsabilitatea pentru sănătatea noastră să evităm factorii de risc pe care îi putem evita”, a afirmat medicul Cătălin Badiu, la Medika Tv, miercuri seară.
Chirurgul a spus că sunt de evitat stresul, fumatul, sedentarismul, subliniind că factorii de risc precum hipercolesterolemia, diabetul care nu este tratat corespunzător pot duce la afecţiuni din zona cardio-vasculară.
”De obicei, dacă tratăm şi avem grijă la aceşti factori de risc, poate nu reuşim să împiedicăm apariţia bolii, poate ea va apărea la un moment dat, dar, cu siguranţă, reuşim să o întârziem. Dacă nu facem acest lucru, din păcate, şi dacă ignorăm ajungem, cum se întâmplă, din păcate, în multe situaţii, ca la vârste tinere, ajungem să suferim un infarct miocardic, mai ales dacă terenul genetic este unul facil unei astfel de patologii”, a adăugat medicul.
El a explicat că unii oameni ”nu se simt neapărat rău” dacă au hipertensiune arterială, mai ales că fenomenul este cronicizat.
Medicul a susţinut însă că tensiunea crescută pune presiune pe vasele de sânge, iar acest lucru duce la microleziuni, fapt care poate duce la dezvoltarea de boli cardio-vasculare.
Pacienţii peste 45 de ani care nu au istoric de boli cardio-vasculare în familie trebuie să înceapă să facă investigaţii de specialitate, în timp ce în cazul pacienţilor care au în familie istoric cu infarct sau boli cardio-vasculare trebuie să facă investigaţii de specialitate înainte de această vârstă, a mai recomandat Cătălin Badiu.