Șeful politicii externe a UE, Josep Borrell, l-a primit duminică pe prim-ministrul palestinian Mohammed Mustafa pentru discuții internaționale privind consolidarea Autorității Palestiniene în vederea preluării, în cele din urmă, a puterii în Gaza de la Hamas.
O Autoritate palestiniană „puternică” este necesară pentru a aduce pacea în Orientul Mijlociu, a declarat Borrell chiar înainte de a intra la întâlnirea cu Mustafa.
Discuțiile au avut loc în contextul în care eforturile de a încerca să se ajungă la un armistițiu în Gaza și la un acord de eliberare a ostaticilor se împuținează.
De asemenea, discuțiile au avut loc cu puțin timp înainte ca Norvegia – care găzduia reuniunea de la Bruxelles – să declare recunoașterea statului Palestina, alături de Spania și Irlanda, spre furia Israelului.
În timp ce Statele Unite își folosesc influența pentru a opri războiul din Gaza, au început să se facă demersuri pentru a încerca să se stabilească condiții care să permită o pace durabilă.
O condiție esențială în acest sens este înlăturarea Hamas de la conducerea din Gaza. Singura opțiune viabilă la care au ajuns diplomații este consolidarea Autorității Palestiniene a lui Mustafa, care controlează Cisiordania, astfel încât aceasta să poată prelua Gaza.
Războiul din Gaza a fost declanșat de atacul Hamas din 7 octombrie în Israel, în care au fost ucise 1 170 de persoane, majoritatea civili, potrivit unui bilanț al AFP bazat pe cifre israeliene. Militanții au luat, de asemenea, 252 de ostatici, dintre care 121 au rămas în Gaza, inclusiv 37 despre care armata susține că sunt morți, relatează France24.
Ofensiva de represalii a Israelului a ucis cel puțin 35.984 de persoane în Gaza, majoritatea civili, potrivit Ministerului Sănătății din teritoriul condus de Hamas.
„O Autoritate Palestiniană funcțională este și în interesul Israelului, deoarece pentru a face pace avem nevoie de o Autoritate Palestiniană puternică, nu de una mai slabă”, a declarat Borrell.
Mustafa a declarat că întâlnirea de duminică a fost „o oportunitate foarte importantă” pentru Autoritatea Palestiniană de a-și prezenta prioritățile și planurile. El a declarat că „prima prioritate” este sprijinirea palestinienilor din Gaza, în special prin încetarea focului, și apoi „reconstruirea instituțiilor Autorității Palestiniene” în acest teritoriu, al cărui control a fost preluat de Hamas în 2007, informează sursa citată anterior.
De asemenea, el a făcut apel la partenerii internaționali să facă presiuni asupra Israelului pentru a debloca fondurile Autorității Palestiniene, astfel încât „să fim pregătiți să ne reformăm instituțiile… și, sperăm, să ne susținem împreună eforturile în vederea creării unui stat și a păcii în regiune”.
Reuniunea de la Bruxelles, axată pe ajutorul internațional, a fost prezidată de ministrul norvegian de externe Espen Barth Eide, în virtutea rolului cheie al țării sale în Acordurile de la Oslo din 1993, care au stabilit o serie de înțelegeri între palestinieni și Israel.
„Trebuie să ne asigurăm că Autoritatea Palestiniană… trebuie să fie capabilă să supraviețuiască pentru a fi consolidată, pentru a-și îmbunătăți capacitatea de a furniza servicii, de a se reforma și, de asemenea, de a planifica o viitoare revenire în Gaza”, a declarat Barth Eide.
La discuții, alături de UE, Norvegia și Autoritatea Palestiniană, au fost reprezentate Arabia Saudită, Egipt, Iordania, Qatar, Emiratele Arabe Unite, Tunisia, Fondul Monetar Internațional și ONU.
Au participat, de asemenea, Australia, Marea Britanie, Canada și Japonia.
Înainte de discuții, Mustafa a susținut o conferință de presă separată cu ministrul spaniol de externe Jose Manuel Albare pentru a-i mulțumi acestuia pentru anunțul țării sale că recunoaște statutul de stat palestinian.
Măsura luată de cele trei națiuni europene abordează „nedreptatea care a fost aplicată poporului palestinian timp de decenii”, a declarat Mustafa, adăugând: „Dorim ca fiecare țară din Europa să facă același lucru”.
În cursul zilei de duminică, Mustafa urma să aibă alte discuții cu Borrell, Barth Eide și cu ministrul saudit de externe, prințul Faisal bin Farhan.
Luni, el va avea o altă întâlnire la Bruxelles cu miniștrii spaniol, norvegian și irlandez. Iar miercuri se va afla în Spania.
Israelul a avertizat Spania, Norvegia și Irlanda că legăturile cu acestea vor întâmpina „consecințe grave” pentru recunoașterea anunțată a unui stat palestinian.
Majoritatea țărilor membre ale ONU recunosc existența unui stat palestinian. Țările europene sunt împărțite în această privință.
Spania, Norvegia și Italia se vor alătura țărilor UE Bulgaria, Cipru, Cehia, Ungaria, Polonia, România și Suedia în recunoașterea statului palestinian.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Ministrul de externe reamintește că România a recunoscut Palestina încă din 1988: Susținem relansarea negocierilor de pace bazate pe soluția celor două state
Cătălin Predoiu a discutat cu ambasadoarea Albaniei despre intensificarea cooperării polițienești, a schimbului de date și informații în vederea combaterii criminalității organizate
G7 îndeamnă Israelul să mențină legăturile bancare cu palestinienii, pe fondul îngrijorărilor fiscale
MAE condamnă cu fermitate acțiunile Rusiei pentru destabilizarea Flancului Estic și-și exprimă solidaritatea cu aliații estonieni, finlandezi și lituanieni
Published
9 mins agoon
May 27, 2024By
Teodora Ion13 țări au atins deja țintele stabilite pentru 2030
Până în 2025
Până în 2030
- ponderea elevilor care părăsesc de timpuriu sistemul de educație și formare ar trebui să fie sub 9%
Published
36 mins agoon
May 27, 2024Ministrul lituanian de externe, Gabrielius Landsbergis, a atacat luni Ungaria pentru că blochează deciziile Uniunii Europene în domeniul afacerilor externe, inclusiv ajutorul militar pentru Ucraina, și a declarat că blocul trebuie să găsească o modalitate de a ocoli veto-ul Budapestei, informează Reuters, preluat de Agerpres.
Criticile formulate cu fermitate de Landsbergis au părut să reflecte frustrarea tot mai mare din UE față de Ungaria. Estonia și Italia și-au exprimat, de asemenea, nemulțumirea față de tacticile de blocaj ale Budapestei.
„Cred că trebuie să fim transparenți în ceea ce privește poziția actuală a Ungariei”, a declarat Landsbergis reporterilor la sosirea la Bruxelles, unde a participat la o reuniune a miniștrilor de externe ai UE.
„Aproape toate discuțiile noastre și soluțiile și deciziile necesare din partea (UE) sunt blocate de o singură țară. Așa că trebuie să începem să vedem acest lucru ca pe o abordare sistematică față de orice efort al (UE) de a avea un rol semnificativ în afacerile externe.”
Deciziile UE în materie de politică externă necesită sprijinul unanim al tuturor celor 27 de state membre.
Ministrul de externe al Ungariei, Peter Szijjarto, nu a discutat cu reporterii la intrarea în ședința de luni. Ungaria nu acordă ajutor letal Ucrainei și a susținut că politica UE de acordare de arme Kievului este greșită și va prelungi războiul.
De altfel, vinerea trecută, premierul Victor Orban a anunțat că Ungaria lucrează la „redefinirea” statutului de membru al NATO pentru a putea renunța la sprijinul tot mai puternic al alianței militare pentru Ucraina. Comentariile lui Orban au fost făcute în contextul în care alianța elaborează un pachet de sprijin pentru Ucraina, pe care îl va prezenta la summitul liderilor săi de la Washington din iulie. Se așteaptă ca măsurile să includă un rol mai mare al NATO la nivel operațional în coordonarea livrărilor de arme și a antrenamentelor pentru forțele Kievului.
Landsbergis a declarat că Ungaria blochează deciziile privind ajutorul militar al UE pentru Ucraina, începerea discuțiilor de aderare la UE pentru Kiev, precum și privind Georgia și Armenia. Diplomații spun că poziția Ungariei este adesea în concordanță cu interesele de politică externă ale Rusiei.
„Am analizat acest lucru și se pare că aproximativ 41% din rezoluțiile (UE) privind Ucraina au fost blocate de Ungaria”, a spus el.
„S-a mers foarte, foarte departe”, a adăugat Landsbergis. „Trebuie să găsim o modalitate, într-adevăr, ca o comunitate, de a acționa pentru a ocoli acest obstacol.”
Frustrarea față de Ungaria este în mod normal exprimată în spatele ușilor închise sau în conversații neoficiale, mai degrabă decât în public.
Reflectând criticile lui Landbergis pe un ton mai blând, Margus Tsahkna, ministrul estonian de externe, a declarat: „De fiecare dată când venim aici, trebuie să convingem Ungaria să nu blocheze inițiative foarte importante”.
Diplomații susțin că Budapesta blochează o serie de măsuri legate de Mecanismul European pentru Pace (MEP), un fond sprijinit de UE care a oferit miliarde de euro sub formă de ajutor militar Ucrainei.
„Acest lucru este crucial acum pentru Ucraina, dar și pentru Europa, pentru a folosi aceste fonduri MEP”, a declarat Tsahkna.
Ministrul italian de externe Antonio Tajani a declarat reporterilor: „Suntem împotriva blocajului. Vrem să mergem mai departe”.
Un diplomat de rang înalt dintr-o altă țară din UE, care a intervenit sub rezerva anonimatului, a declarat: „Ceea ce se întâmplă este revoltător. La fiecare pas … îi vezi pe unguri împiedicând capacitatea Ucrainei de a lupta împotriva unui agresor”.
Published
1 hour agoon
May 27, 2024By
Teodora IonConsiliul Uniunii Europene a adoptat regulament privind stabilirea unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european de producție cu tehnologie cu zero emisii nete, mai bine cunoscut sub numele de ”Actul privind industria cu zero emisii nete”.
Potrivit unui comunicat al instituției, acesta este ultimul pas în procesul decizional.
Regulamentul are ca scop stimularea implementării industriale a tehnologiilor cu zero emisii nete, necesare pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE, utilizând puterea pieței unice pentru a consolida poziția de lider a Europei în domeniul tehnologiilor industriale ecologice.
”Actul privind industria cu zero emisii nete este una dintre pietrele de temelie ale unei noi politici industriale. Acest act juridic va ajuta Europa să conducă cursa globală pentru tehnologiile ecologice și va asigura că contribuția noastră la lupta împotriva schimbărilor climatice reduce, de asemenea, dependențele noastre, ne consolidează autonomia strategică și ne ajută să creăm creștere economică și locuri de muncă în Europa”, a declarat Jo Brouns, ministrul flamand al economiei, inovării, muncii, economiei sociale și agriculturii.
Stimularea tehnologiilor ecologice
Actul privind industria cu zero emisii nete va crea condiții favorabile pentru investițiile în tehnologiile ecologice prin:
- simplificarea procesului de acordare a autorizațiilor pentru proiectele strategice
- facilitarea accesului pe piață pentru produsele tehnologice strategice (în special în cadrul achizițiilor publice sau al licitațiilor de energii regenerabile)
- îmbunătățirea competențelor forței de muncă europene în aceste sectoare (de exemplu, prin academii de industrie net-zero și zone sau ”văi” de accelerare „zero net”).
- crearea unei platforme de coordonare a acțiunilor UE în acest domeniu
Pentru a stimula inovarea, actul juridic propune crearea unor cadre de reglementare favorabile pentru dezvoltarea, testarea și validarea tehnologiilor inovatoare (cunoscute sub denumirea de ”sandbox-uri de reglementare”).
Progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor actului legislativ privind industria zero netă vor fi măsurate prin două criterii de referință orientative. În primul rând, capacitatea de producție a tehnologiilor cu zero emisii nete, cum ar fi panourile solare fotovoltaice, turbinele eoliene, bateriile și pompele de căldură, care să atingă 40% din necesarul de dezvoltare al UE.
În al doilea rând, actul stabilește un obiectiv specific de creștere a cotei Uniunii pentru aceste tehnologii, în vederea atingerii a 15 % din producția mondială până în 2040.
În plus, actul privind industria cu zero emisii nete stabilește o capacitate anuală de injecție de cel puțin 50 de milioane de tone de CO2 care trebuie realizată până în 2030 în situri de stocare geologică situate pe teritoriul Uniunii.
Odată cu această undă verde finală a Consiliului, actul legislativ a fost adoptat.
După ce va fi fost semnat de președintele Parlamentului European și de președintele Consiliului, regulamentul va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și va intra în vigoare în ziua publicării sale.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ5 days ago
- NATO5 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- ROMÂNIA4 days ago
- INTERNAȚIONAL1 week ago