Secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, a insistat luni că ţările occidentale trebuie să permită Ucrainei să folosească armele pe care i le oferă pentru ca Kievul să poată ataca teritoriul rus pentru a se apăra de agresiunea Moscovei, deoarece, în caz contrar, ţara invadată “are mâinile legate”.
“A sosit momentul să luăm în considerare ridicarea unora dintre restricţiile existente. Vedem că în zona Harkov linia frontului şi graniţa sunt aproape în acelaşi loc, ia Ucraina nu poate ataca ţinte militare pe teritoriul Rusiei”, a declarat Stoltenberg în discursul său la Adunarea Parlamentară a Alianţei, reunită la Sofia, citat de agenția EFE, potrivit Agerpres.
“Asta înseamnă că mâinile ucrainenilor sunt legate. Sunt atacaţi de pe teritoriul Rusiei şi nu pot răspunde, deoarece există restricţii cu privire la modul în care pot folosi armele”, a adăugat el.
Aflat la finalul celor zece ani de mandat în fruntea Alianței, Stoltenberg a precizat că atacarea unor ţinte militare legitime pe teritoriul agresorului face parte din autoapărare și a anunțat că agresiunea rusă împotriva Ucrainei va fi unul dintre cele trei subiecte principale pe care ţările NATO le vor discuta la summitul pe care îl vor organiza în iulie la Washington.
O reuniune în care este necesar să se demonstreze că Alianţa lucrează la politici de apărare şi la evitarea războiului, strategie pentru care este necesar să existe suficiente forţe, a apreciat Stoltenberg, conchide sursa citată.
Este pentru a doua oară în câteva zile când Jens Stoltenberg are o astfel de abordare.
În mod normal, secretarii generali ai NATO nu atacă sau critică politicile țările membre ale Alianței Nord-Atlantice. dar Jens Stoltenberg, al cărui mandat de zece ani se apropie de sfârșit, a făcut exact acest lucru.
Într-un interviu acordat publicației The Economist pe 24 mai, el a cerut aliaților NATO care furnizează arme Ucrainei să pună capăt interdicției de a le folosi pentru a lovi ținte militare din Rusia.
Ținta clară, deși nenominalizată, a lui Stoltenberg a fost politica menținută de președintele american Joe Biden de a controla ce poate și ce nu poate ataca Ucraina cu sisteme furnizate de americani, o abordare similară fiind îmbrățișată și de Germania cancelarului Olaf Scholz, deși țări precum Lituania și Marea Britanie susțin ca Ucraina să poată lovi teritoriul rusesc cu armele lor.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului ”Reporter și Blogger European” la categoria Editorial și co-autor al volumelor ”România transatlantică” și ”100 de pași pentru o cetățenie europeană activă”. Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Klaus Iohannis îl felicită pe Gitanas Nauseda pentru câștigarea celui de-al doilea mandat de președinte al Lituaniei
Odobescu și Sikorski au găzduit, la Bruxelles, o reuniune a miniștrilor de externe “București 9”: Aliații de pe flancul estic cer consolidarea apărării în contextul acțiunilor Rusiei
Published
5 hours agoon
May 27, 2024Ministrul afacerilor externe Luminița Odobescu a găzduit duminică, 26 mai 2024, la Bruxelles, alături de omologul polonez, un dineu de lucru în format București 9, discuțiile dintre șefii diplomațiilor aliate de pe flancul estic vizând consolidarea apărării și descurajării în regiune, pregătirea summitul liderilor B9 de la Riga și a summitului NATO de la Washington.
Potrivit unui comunicat remis CaleaEuropeană.ro, la reuniune au participat miniștrii afacerilor externe din Republica Cehă, Republica Slovacă, Lituania, Letonia, Estonia, precum și adjuncți ai miniștrilor de externe din Bulgaria și Ungaria. De asemenea, la discuții a fost prezent și asistentul secretarului general al NATO pentru afaceri politice și politică de securitate.
Temele de pe agendă au vizat consolidarea posturii de descurajare și apărare pe Flancul Estic, inclusiv în contextul înmulțirii acțiunilor hibride ale Rusiei, sprijinul pentru Ucraina, precum și pregătirile pentru Summitul B9 de la Riga și Summitul Aliat de la Washington.
“Șefa diplomației române a trecut în revistă evoluțiile regionale de securitate în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. A evidențiat necesitatea continuării sprijinului ferm pentru Ucraina, consolidarea cooperării cu Republica Moldova și necesitatea unei abordări cât mai coordonate, atât în privința promovării priorităților statelor situate pe Flancul Estic, cât și în ceea ce privește răspunsul la acțiunile de tip hibrid ale Rusiei”, a mai transmis MAE în comunicatul menționat.
In-depth exchange of views today at #B9 meeting with fellow ministers from the Eastern Flank on priorities for the NATO Summit in Washington. We discussed support for Ukraine and strengthening our posture in response to threats, including hybrid. pic.twitter.com/fr20KNkPcy
— Luminita Odobescu (@Odobes1Luminita) May 26, 2024
Consultările dintre miniștrii de externe ai celor 9 aliați pe flancul estic au avut loc și înainte de reuniunea informală a miniștrilor de externe din NATO de la Praga, care va avea loc în perioada 30-31 mai.
Totodată, miniștrii de externe din regiune s-au reunit și pe fondul ultimelor tentative de destabilizare ale Federației Ruse, Moscova începând să îndepărteze geamandurile care marchează frontiera cu Estonia pe râul Narva, într-o acțiune calificată de Tallinn drept un incident de frontieră și condamnată de partenerii Estoniei, inclusiv de România.
Stoltenberg: Beijingul alimentează războiul din Europa. Sprijinul acordat Rusiei este crucial în războiul împotriva Ucrainei
Sprijinul acordat de China Moscovei este un factor crucial în războiul rus împotriva Ucrainei, a declarat secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, într-un interviu pentru ziarul german Welt am Sonntag, relatează dpa, preluat de Agerpres.
„China susține că vrea să mențină relații bune cu Occidentul. În același timp, însă, Beijingul alimentează războiul din Europa. Nu poți avea ambele variante”, a declarat Stoltenberg pentru ziarul german.
A existat o creștere semnificativă a vânzărilor de piese de mașini, microelectronică și alte tehnologii pe care Moscova le folosește pentru a produce rachete, tancuri și avioane pentru a le folosi împotriva Ucrainei, a evidențiat oficialul NATO.
Desți nu există documente care să indice că China furnizează Rusiei arme sau muniții, de la începutul războiului și al aplicării de sanțciuni împotriva Moscovei de către țările occidentale, alte exporturi din China către Rusia au crescut semnificativ.
Potrivit experților occidentali, aceste exporturi includ așa-numitele bunuri „cu dublă utilizare”, care pot fi folosite atât în scopuri civile, cât și militare.
Comentând situația de pe teren din Ucraina, Stoltenberg a declarat pentru Welt am Sonntag: „Ucraina a suferit eșecuri în teatrul de război din cauza lipsei de muniții și arme. Dar nu este încă prea târziu pentru ca Ucraina să învingă”.
Statele NATO trebuie să trimită Kievului mai multe arme și muniții, inclusiv sisteme de apărare aeriană și arme cu rază lungă de acțiune, a insistat secretarul general al Alianței.
MAE condamnă cu fermitate acțiunile Rusiei pentru destabilizarea Flancului Estic și-și exprimă solidaritatea cu aliații estonieni, finlandezi și lituanieni
Ministerul Afacerilor Externe a condamnat vineri acțiunile Rusiei pentru destabilizarea Flancului Estic și și-a exprimat solidaritatea cu aliații estonieni, finlandezi și lituanieni, într-un mesaj transmis pe X.
„Federația Rusă folosește noi mijloace și tactici împotriva aliaților noștri din regiunea nordică și baltică. Acestea sunt acțiuni hibride care urmăresc destabilizarea #Flancului Estic. Condamnăm cu fermitate aceste acte și suntem alături de aliații noștri Finlanda, Estonia și Lituania”, a transmis Ministerul Afacerilor Externe.
The Russian Federation employs new means&tactics against our Allies in the Nordic and Baltic region. These are hybrid actions seeking to destabilize the #EasternFlank. We forcefully condemn these acts and we stand by our Allies 🇫🇮 🇪🇪 🇱🇹. @thisisFINLAND @MFAestonia @LithuaniaMFA
— Ministry of Foreign Affairs of Romania 🇷🇴 (@MAERomania) May 24, 2024
De asemenea, Uniunea Europeană și NATO au condamnat vineri Rusia pentru că a început să îndepărteze geamandurile care marchează frontiera cu Estonia pe râul Narva, relatează Agerpres.
„Acest incident de frontieră face parte dintr-un model mai larg de comportament provocator și acțiuni hibride ale Rusiei, inclusiv la frontierele sale maritime și terestre din regiunea Mării Baltice. Astfel de acțiuni sunt inacceptabile”, a declarat șeful politicii externe a UE, Josep Borrell, într-o declarație.
„Am vorbit cu prim-ministrul Kaja Kallas. NATO este solidară cu aliatul nostru Estonia în faţa oricărei ameninţări la adresa suveranităţii sale”, a transmis secretarul general al Alianței, Jens Stoltenberg pe X.
Polițiștii de frontieră estonieni au declarat joi că omologii lor ruși au îndepărtat peste 20 de geamanduri care marchează frontiera în râul Narva, care separă cele două țări, în cursul nopții. Prim-ministrul Kaja Kallas a numit acest lucru un incident de frontieră.
Estonia a subliniat că abia după 2022 februarie, când Rusia a început invazia pe scară largă a Ucrainei, Moscova a contestat instalarea balizelor, care sunt folosite pentru a împiedica navele să se rătăcească accidental în ape străine.
Săptămâna aceasta, a fost de asemenea relatat faptul că Rusia plănuiește să își revizuiască frontierele maritime cu Lituania și Finlanda în Marea Baltică.
Potrivit unui document redactat de Ministerul rus al Apărării și citat de The Moscow Times, Kremlinul intenționează să declare o parte din Marea Baltică la est de Golful Finlandei, precum și în apropierea orașelor Baltiysk și Zelenogradsk din regiunea Kaliningrad, ca fiind apele sale maritime interne.
Documentul sugerează că, la granița cu Lituania, ar urma să fie revizuite Cordonul litoral al Curlandei, Capul Taran, zona de la sud de Capul Taran și Cordonul litoral Baltic.
Radiodifuzorul finlandez YLE a raportat mai târziu miercuri că informațiile despre planurile de modificare a frontierelor maritime cu Finlanda și Lituania au dispărut de pe site-ul Ministerului rus al Apărării.
Documentul a fost eliminat de pe site după ce o sursă diplomatică militară a declarat agențiilor de presă rusești că Moscova nu are nicio intenție de a revizui frontierele din Marea Baltică.
Premierul lituanian, Ingrida Šimonytė, a declarat joi că Vilnius caută un răspuns unitar din partea Uniunii Europene și a NATO la intențiile Rusiei de a revizui frontierele maritime.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ5 days ago
- NATO5 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- ROMÂNIA4 days ago
- INTERNAȚIONAL1 week ago