Marine Le Pen, lidera grupului partidului de extrema dreaptă Adunarea Naţională (Rassemblement National, RN) din legislativul francez şi fostă preşedintă a partidului, a declarat că doreşte o cooperare mai strânsă cu şefa guvernului italian, Giorgia Meloni, lidera Conservatorilor și Reformiștilor Europeni, în perspectiva alegerilor europarlamentare din iunie, transmite dpa.
“Acum este momentul să ne unim”, a declarat ea pentru cotidianul italian Corriere della Sera, cu prilejul unui eveniment de campanie desfăşurat în weekend în nordul Franţei, informează Agerpres.
Formaţiunea lui Le Pen este aşteptată să învingă partidul preşedintelui francez Emmanuel Macron la alegerile pentru Parlamentul European, ca parte a unei ascensiuni mai ample a partidelor de extrema dreaptă în câteva ţări din UE. Potrivit sondajelor, scorul partidului lui Le Pen ar urma să fie aproape dublu față de rezultatele formațiunii lui Macron, iar Adunarea Națională ar urma să devină al doilea cel mai mare partid național din Parlamentul European, după Uniunea Creștin-Democrată din Germania, parte a grupului PPE.
“Dacă vom avea succes, putem deveni al doilea cel mai mare grup în Parlamentul European. Cred că o astfel de ocazie n-ar trebui ratată”, a subliniat Marine Le Pen, conform declaraţiilor publicate duminică.
Adunarea Naţională, partidul lui Le Pen, face parte din grupul Identitate şi Democraţie (ID), în timp ce Fratelli d’Italia, formaţiunea cu rădăcini neofasciste a lui Meloni, aparţine grupului Reformiştilor şi Conservatorilor Europeni (ECR).
Adunarea Națională depune mai multe eforturi în a deveni un partid frecventabil în Europa, împreună cu grupul său de extremă dreapta ID. Recent, grupul de extremă-dreaptă din Parlamentul European a exclus formațiunea de extremă-dreaptă germană AfD din rândurile sale din cauza comentariilor făcute de candidatul AfD, Maximilian Krah, cu privire la forța paramilitară nazistă SS, în ceea ce reprezintă o ruptură majoră.
Cel mai recent sondaj Poll of Polls realizat de Politico Europe chiar în ziua excluderii AfD din ID arată că după alegerile europene 6-9 iunie, grupul Partidului Popular European de centru-dreapta va rămâne principalul grup politic din PE, cu 176 de mandate, urmat de grupul de centru-stânga S&D cu 144 de mandate.
Sondajul mai arată că grupul liberal Renew Europe va obține 82 de mandate, ECR 72 și ID 66. O alianță între ECR și ID ar plasa cele două grupuri politice, cu un pol conservator și un pol de extremă-dreapta, aproape de S&D, cu 138 de mandate dintr-un Parlament European de 720 de locuri.
La nivel național francez, RN al lui Le Pen este creditat cu 32% din voturi, față de 16% trecute în dreptul formațiunii președintelui Macron. În Italia, Fratelli d’Italia ar urma să obțină 27% din voturi, urmat de Partidul Democrat de centru-stânga, cu 20%.
Un pol important din grupul ECR din Parlamentul European este reprezentat și de partidul polonez PiS, care a guvernat Polonia din 2015 și până la finele lui 2023. Deși ar urma să fie devansat de partidul premierului Tusk la scrutinul din 9 iunie, PiS este așteptat să obțină în jur de 29% din voturi.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului ”Reporter și Blogger European” la categoria Editorial și co-autor al volumelor ”România transatlantică” și ”100 de pași pentru o cetățenie europeană activă”. Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Macron a început vizita de stat în Germania pledând pentru impulsionarea relației franco-germane împotriva “autoritarismului și dorinței imperialiste în Europa”
Von der Leyen își apără poziția privind cooperarea cu eurodeputații din grupurile de dreapta din PE după alegerile europene
Soluțiile lui Scholz la “imperialismul brutal” al Rusiei: O putere militară europeană mai puternică în NATO și forța de descurajare nucleară franceză
Alegeri europene: Partidul german de extremă-dreaptă AfD, exclus din grupul de extremă-dreaptă ID din Parlamentul European
Alegeri europene: Partidul german de extremă-dreaptă AfD, exclus din grupul de extremă-dreaptă ID din Parlamentul European
Published
3 days agoon
May 24, 2024Partidul german de extremă dreaptă AfD a fost exclus joi din grupul Identitate şi Democraţie (ID) din Parlamentul European, din care face parte şi Adunarea Naţională (RN) din Franţa, în urma unei serii de scandaluri în care a fost implicat unul dintre liderii săi, Maximilian Krah, informează AFP, potrivit Agerpres.
Decizia vine la două zile după anunţul făcută de preşedintele şi capul de listă al RN la alegerile europene din iunie, Jordan Bardella, privind ruperea alianţei dintre partidul său şi AfD.
Nouă aleşi germani, inclusiv Maximilian Krah, sunt vizaţi de măsura de excludere.
“Biroul Grupului Identitate şi Democraţie din Parlamentul European a decis astăzi să excludă delegaţia germană, AfD, cu efect imediat. Grupul ID nu mai vrea să fie asociat cu incidentele în care a fost implicat Maximilian Krah, şeful listei AfD pentru alegerile europene””, a transmis Lega din Italia, care reprezintă principala delegaţie a grupului de extremă-dreapta.
Cel mai recent incident în care este implicat europarlamentarul Maximilian Krah, suspectat de apropiere de Rusia şi China, datează din weekendul trecut. El a spus că un membru al SS “nu este automat un criminal”, într-un interviu acordat cotidianului italian La Repubblica.
AfD i-a interzis miercuri acestui avocat în vârstă de 47 de ani accesul la toate întâlnirile electorale, menţinându-l însă în poziţia de cap de listă pentru alegerile din 9 iunie.
Grupul ID, prezidat de italianul Marco Zanni (Lega), a reunit până acum 59 de europarlamentari din opt ţări. Principalele delegaţii provin din Lega din Italia (23 de aleşi) şi RN din Franţa (18), iar partidul lui Marine Le Pen este favorit la câștigarea alegerilor europene din Franța.
În prezent, este al şaselea grup din Parlamentul European, în spatele celeilalte familii de dreapta naţionalistă, Conservatorii şi Reformiştii Europeni (CRE), care numără în rândurile lor pe Fratelli d’Italia, partidul premierului italian Giorgia Meloni. Sondajele prevăd o creştere a puterii acestor partide, care ar putea cuceri până la aproximativ 37% din mandate – faţă de 30% în prezent – la alegeri.
Fosta preşedintă a RN, Marine Le Pen, şi Giorgia Meloni au sugerat o posibilă apropiere la sfârşitul acestor alegeri, în ciuda diferenţelor profunde. O fuziune între ID şi CRE ar crea al doilea grup politic ca mărime la Strasbourg, după Partidul Popular European (PPE, dreapta). Dar astfel de încercări de unire au eşuat până acum.
Creșterea sprijinului pentru extrema dreaptă și o prăbușire a Verzilor și a liberalilor nu va schimba aritmetica fundamentală a europarlamentarelor după alegerile din iunie, potrivit unui sondaj realizat de Institutul Ipsos pentru Euronews.
Conform măsurătorii sociologice, este probabil ca sprijinul pentru extrema dreaptă să crească în următorul Parlament European, dar partidele pro-europene – PPE, S&D, Renew și Verzii – vor deține în continuare 62,9% din locurile din Parlament în ceea ce este denumită drept “super marea coaliție” sau “cordon sanitar pro-european” în fața anti-europenilor. La nivel național, România este singura țară unde atât social-democrații, reprezentanți de PSD, cât și popularii europeni, reprezentanți din PNL, ar urma să câștige scrutinul, dată fiind alianța celor două mari partide de coaliție. Victorii pentru PPE în alegerile europene sunt preconizate în Germania, Spania și Polonia, în timp ce cea mai mare țară unde Socialiștii Europeni ar putea câștiga este România. Franța, a doua țară ca mărime din UE, ar urma să trimită victorioasă în viitorul Parlament European pe formațiunea de extremă-dreapta a lui Marine Le Pen, care va deveni cel mai mare partid național din PE alături de CDU din Germania. În Italia scrutinul european ar putea fi câștigat de Frații Italiei, partid eurosceptic al premierului Giorgia Meloni afiliat conservatorilor europeni.
“Foloseşte-ţi votul. Sau alţii vor decide pentru tine”: Clipul electoral lansat de Parlamentul European a fost vizionat de peste 190 de milioane de ori
Published
1 week agoon
May 17, 2024Scurtul documentar, care subliniază importanța votului și a protejării democrației, a fost vizionat de peste 190 de milioane de ori de la lansarea sa pe 29 aprilie, informează Parlamentul European într-un comunicat.
Filmul este un element principal al acțiunilor de informare ale Parlamentului privind alegerile și prezintă mărturii ale unor cetățeni în vârstă din diferite țări ale UE care transmit generațiilor viitoare poveștile lor despre democrație și subliniază faptul că democrația și votul nu pot fi considerate un dat.
Pe lângă cele 190 de milioane de vizualizări (înregistrate până pe 12 mai) pe platformele de comunicare socială, streaming video, televiziune conectată și afișaj mobil, filmul (în diferite formate pentru televiziune și platforme de comunicare socială) a fost difuzat până în prezent de peste 63 de canale TV din 21 de țări și va continua să fie difuzat de mai multe canale în săptămânile următoare.
Cu sloganul „Folosește-ți votul. Sau alții vor decide pentru tine”, această a doua fază a campaniei instituționale pentru alegeri subliniază importanța democrației.
Mai precis, videoclipul central al campaniei explorează istoria prețioasă a multor țări europene și importanța protejării valorilor și principiilor democrației.
Între 6 şi 9 iunie 2024, peste 370 de milioane de persoane din toate cele 27 de state membre ale Uniunii Europene sunt chemate să voteze la alegerile europene.
Un sondaj Eurobarometru, ultimul realizat la comanda Parlamentului European înainte de alegerile europene din 6-9 iunie, surprinde o creștere până la 60% a interesului în întreaga UE pentru scrutinul europarlamentar, România situându-se în media europeană, cu exact 60% dintre respondenți precizând că sunt interesați. De asemenea, percepția europenilor asupra UE este una pozitivă, iar România, cu 50% dintre respondenți spunând că imaginea UE este pozitivă, se clasează în prima jumătate a mediei europene la acest capitol.
În ceea ce privește respondenții din România, 60% dintre aceștia afirmă că sunt interesați de alegerile din iunie 2024 (la fel ca în toamna anului 2023 și cu 11 puncte procentuale mai mult față de februarie/martie 2019). 74% dintre cetățenii români spun că este probabil să voteze la următoarele alegeri europene (55% dintre români spuneau că este probabil să voteze înainte de alegerile din 2019), iar 68% cred că votul este mai important în actualul context geopolitic.
De asemenea, 64% dintre tinerii europeni intenționează să voteze în cadrul alegerilor europarlamentare care vor avea loc în perioada 6-9 iunie, relevă și cel mai recent Eurobarometru privind tineretul și democrația, publicat de Comisia Europeană, care arată că tinerii din România (78%) sunt cei mai dornici să-și exercite dreptul de a vota în cadrul acestui scrutin european.
Alegerile europene din 2019, desfășurate la 40 de ani distanță de la primele alegeri pentru Parlamentul European (1979), s-au încheiat cu cea mai mare prezență la vot din ultimii 20 ani în UE – 50,66%, înregistrând totodată și cea mai ridicată prezență națională la europarlamentare din istoria apartenenței României la Uniunea Europeană.
Pentru prima dată de la aderarea la Uniunea Europeană, cetățenii români au votat în proporție de 51,20 % la alegerile pentru Parlamentul European, după ce la alegerile din 2007, 2009 și 2014, s-au prezentat la urne între 27,67% și 32,44% dintre cetățeni.
Tot pentru prima dată, România a înregistrat o prezență la vot peste media europeană (50,66%) și peste 50%.
De asemenea, în România, prezența la vot la scrutinul din 2019 a crescut cu 18,63% față de alegerile din 2014.
România a fost al treilea stat din Uniunea Europeană referitor la creșterea prezenței la urne față de alegerile din 2014 și de două ori peste media europeană.
Polonia țintește poziția de comisar european pentru apărare dacă acest portofoliu va fi creat în noua Comisie Europeană
Published
2 weeks agoon
May 12, 2024Polonia va încerca să obţină în viitoarea Comisie Europeană poziția de comisar european pentru apărare, dacă va fi creat acest post ce nu există în actualul executiv european, a declarat duminică fostul premier polonez Ewa Kopacz, în prezent vicepreşedintă a Parlamentului European, relatează agenţia PAP, preluată de Reuters.
“Cred că ne vom strădui din greu pentru a obţine postul de comisar al apărării, care nu doar va pregăti strategii pentru vremuri de pace, ci de asemenea va recunoaşte ameninţările” de securitate, a declarat Ewa Kopacz, membră în formaţiunea liberală Platforma Civică a premierului Donald Tusk, potrivit Agerpres.
Ea nu a avansat posibile nume de politicieni polonezi care ar putea ocupa noul post de comisar european pentru apărare, dar presa poloneză îl menţionează pe ministrul de externe Radoslaw Sikorski drept potenţial candidat, mai arată sursa citată.
Preşedinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a reconfirmat recent că, dacă va rămâne în acest post după alegerile europarlamentare din iunie, în viitoarea Comisie Europeană va exista şi un comisar pentru apărare, dată fiind importanţa acestui sector în contextul războiului provocat de invazia rusă în Ucraina.
“Trebuie să cheltuim mai mult, să cheltuim mai mult ca europeni pentru apărare, şi acesta este motivul pentru care voi avea un comisar european pentru apărare”, a spus Ursula von der Leyen.
Abordarea reconfirmată a lui von der Leyen privind crearea unui portofoliu de comisar european pentru apărare nu pare una întâmplătoare ținând cont de rezultatele ultimului sondaj Eurobarometru înainte de alegerile europene, unde cetățenii UE indică apărarea și securitatea (37%) ca priorități principale în consolidarea poziției UE la nivel mondial.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ5 days ago
- NATO5 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- ROMÂNIA4 days ago
- INTERNAȚIONAL1 week ago