Un sondaj INSCOP realizat în perioada 12-20 aprilie arată că 47,6 din români sunt de părere că aderarea la UE a adus mai degrabă avantaje României. 42.3% spun că politicienii care vor reprezenta România în Parlamentul European trebuie să se bată pentru ca românii să fie egali în drepturi cu restul cetățenilor din blocul comunitar.
Un sondaj INSCOP realizat în perioada 12-20 aprilie cu privire la percepția apartenenței la UE, și prioritatea viitorilor europarlamentari români arată că un procent de 47.6% din respondenți sunt de părere că aderarea României la UE a adus mai degrabă avantaje (35.2% în 2014).
21.9% consideră că aderarea la blocul comunitar a însemnat nici avantaje, nici dezavantaje (41.5% în 2014) în 2014), iar 27.7% consideră că aderarea a adus mai degrabă dezavantaje (19.9% în 2014). Un procent de 2.8% nu știu sau nu răspund la această întrebare (3.4% în 2014).
„Sunt de părere că aderarea la UE a adus mai degrabă avantaje 52% dintre votanții PSD-PNL, 34% dintre votanții AUR și 75% dintre votanții ADU. Împărtățesc această părere 61% dintre tinerii între 18 și 29 de ani, 49% dintre persoanele cu vârsta între 30 și 44 de ani, 36% dintre cei cu vârsta între 45 și 59 de ani și 48% dintre persoanele peste 60 de ani. 35% dintre persoanele cu studii primare, 44% dintre cei cu studii medii și 73% dintre persoanele cu studii superioare sunt de părere că aderarea la UE a adus mai degrabă avantaje.
Aceeași opinie o au 33% dintre persoanele cu venituri mici și foarte mici, 54% dintre cei cu venituri medii și 67% dintre persoanele cu venituri mariși foarte mari. 64% dintre locuitorii Bucureștiului, 59 % dintre locuitorii din urbanul mare, 45% dintre locuitorii din urbanul mic și 39% dintre locuitorii de la sate sunt de părere că aderarea la UE a adus mai degrabă avantaje”, potrivit INSCOP.
„Comparativ cu percepția din urmă cu 10 ani, crește semnificativ ponderea românilor care crede că aderarea României la Uniunea Europeană a adus mai degrabă avantaje. Pe de altă parte, se observă și o ușoară tendință de polarizare în condițiile în care crește, e adevărat în proporții mai mici, procentul celor care cred că aderarea la Uniunea Europeană a adus mai degrabă dezavantaje.
Explicația poate fi regăsită în atât în distribuirea inegală a beneficiilor aderării pe teritoriul României, în frustrări acumulate de o parte a populației, cât și în populismul unor voci politice iresponsabile care aleargă după voturi facile”, explică Remus Ștefureac, directorul INSCOP.
Sondajul arată că 42,3% din respondeți sunt de părere că viitorii europarlamentari români trebuie să să asigure că românii au aceleași drepturi ca toți cetățenii UE. 17,8% spun că prioritatea viitorilor europarlamentari trebuie să fie integrarea deplină a României în spațiul Schengen.
17,6% sunt de părere că prioritatea ar fi atragerea mai multor fonduri europene, 10,1% spun că trebuie apăratele interesele sectoarelor economiei și 7,7% spun că prioritatea ar fi creșterea rolului României în luarea deciziilor la nivel UE.
„Cred că viitorii europarlamentari români ar trebui în primul rând să lupte că românii să aibă același drepturi ca restul cetățenilor europeni în special: votanții AUR, femeile, persoanele cu un nivel de educație mai scăzut, gulerele albastre sau gri, locuitorii din rural.
Votanții ADU, bărbații, locuitorii din București și cei cu un venit mai ridicat sunt de părere într-o proporție mai mare decât celelalte categorii de populație că viitorii europarlamentari români ar trebui în primul rând să obțină aderarea completă a României la Schengen. Cred că viitorii europarlamentari români ar trebui în primul rând să obțină mai multe fonduri europene pentru România mai ales votanții PSD-PNL și locuitorii din București”, arată INSCOP.
26,8% din respondenți se declară mai degrabă informați despre ce se întâmplă în Parlamentul European (26% în 2014), dar 72.3% spun că sunt mai degrabă neinformați în legătură cu activitatea PE (69% în 2014). 0.9% sunt non răspunsuri.
26.1% spun că sunt mai degrabă informați de activitatea europarlamentarilor români (26.9% în 2014), dar 73% se declară mai degrabă neinformați (68.4% în 2014).
Un procent de 25.3% spun că sunt mai degrabă informați cu privire la activitatea Comisiei Europene (22% în 2014), iar 74.1% se declară mai degrabă neinformați de activitatea executivului european. (72,3% în 2014).
24.9 dintre respondenți se declară mai degrabă informați de activitatea Consiliului European (23.4% în 2014), iar 73.9% mai degrabă neinformați (70.5% în 2014). 1.2% declară că nu știu sau nu răspund la această întrebare.
„Consideră că sunt mai degrabă informați cu privire la activitatea instituțiilor europene măsurate (Parlamentul European, Comisia Europeană, Consiliul European) mai ales: votanții ADU, persoanele cu studii superioare, gulerele albe, locuitorii din București sau din urbanul mare și cei cu un venit mai ridicat.
Votanții PSD-PNL și ai AUR, persoanele peste 60 de ani și angajații la stat se consideră mai degrabă informați cu privire la activitatea europarlamentarilor români într-o proporție mai mare decât celelalte categorii de populație”, arată INSCOP.