De exemplu, producătorii de la Matca, cel mai mare bazin legumicol din țară, anunță că își dau marfa pe bani de nimic. Doar castraveții au ajuns să coste 80 de bani kilogramul, în timp ce în piețe sau în supermarket kilogramul poate să coste chiar și de 10 ori mai mult. Cu toate acestea, autoritățile promit să-i ajute pe fermieri.
Concret, după ce vor plafona prețul produselor românești, marii retaileri nu vor mai avea dreptul să ceară mai mult de 2 lei pe kilogramul de castraveți. Tănase Pohrib, producător cunoscut de castraveți, spune că diferența dintre prețul de la producător și cel de la tarabă este imensă, lucru de neconceput.
“Preţul care pleacă de la noi, de la producător şi preţul care se vinde la tarabă, către consumator este total diferit şi este exorbitant de mare. Ne străduim să producem şi nu avem acoperire“, a explicat Tănase Pohrib.
“Se aude că marfa noastră e de proastă calitate. Dacă asta e castravete de proastă calitate, nu ştiu ce să mai cred, uitaţi-vă si dumneavoastră, asta-i proastă calitate? Sunt cheltuieli foarte mari!”, completează și producătorul Nelu Panait, conform Observatornews.ro.
Cel mai mult au de pierdut acei fermieri care au refuzat să se asocieze, astfel că au ajuns să-și vândă marfa la kilogram în piețe. “Vine acasă şi ne dă un preţ de nu scoţi nici cheltuiala ta, nu mai spun că ar trebui să ai şi tu un venit. Că de aia muncim, de aia ne sacrificăm. Ne-ar conveni şi nouă să ne dea un preţ bun de acasă ca să nu mai venim la tarabă”, explică, la rândul său, Mariana, un alt producător de castraveţi.
În teorie, prețurile sunt mai scăzute în piață, de ”doar” 6-7 ori mai mari decât la producător. Lucrurile se schimbă în supermarket, acolo unde castraveții se vând chiar și cu 8 lei kilogramul. Românii preferă să cumpere din piață tocmai pentru că aici pot negocia prețurile. “Merită să cumperi din piaţă, lumea mai lasă la preţ. Mi se par preţurile mai bune ca la supermarket“, explică un cumpărător pofticios.
Interesant, Asociația Producătorilor de Legume îi contrazice pe fermierii care se plâng și care ajung să-și vândă marfa la poartă. “Când ai un contract cu un market, trebuie să sortezi marfa, să o calibrezi, şi trebuie să uniformizezi lădiţele. El acolo vrea să-şi vândă integral marfa şi mare şi mică la un singur preţ.
Producătorul să înţeleagă o dată pentru totdeauna: cu cât concentrează producţia într-un singur loc, cooperativă sau asociaţie, atât va avea un preţ mai bun”, a explicat Vlad Gheorghe, preşedintele Asociaţiei Producătorilor de Legume. Așadar, fermierii sunt încurajați să-și găsească parteneri de afaceri și să se asocieze cu alți fermieri pentru a-și vinde marfa mai ușor.
Cu toate acestea, specialiștii avertizează că legea nu susține aceste asociații de fermieri pentru că nu există suficiente depozite pentru păstrarea fructelor și legumelor care sunt destinate marilor magazine. Conform datelor oficiale, 100 de tone de castraveți produși în România ajung în supermarketuri din alte țări, unde regulile sunt mai lejere.
“Nu am găsit niciun fel de măsură luată foarte clar de Ministerul Agriculturii în acest sens care să vină în sprijinul producătorului român. Asociaţia în momentul în care adună cantitate mare de la fiecare producător, poate să acceseze fonduri europene să construiască un depozit”, se plânge Dragoş Frumosu, preşedinte Sindalimenta.