Într-o scrisoare adresată țărilor care au anunțat că se vor abține sau vor vota împotriva ratificării legilor, miniștrii a 11 state, printre care Germania, Franța și Spania, au cerut reconsiderarea poziției, scrie The Guardian.
"Europa este continentul cu cea mai rapidă încălzire și se confruntă cu impacturi fără precedent ale crizelor interconectate ale naturii și climei", au transmis miniștrii omologilor lor din țări precum Ungaria, Suedia, Belgia, Finlanda, Austria și Polonia.
Eamon Ryan, ministrul mediului din Irlanda, a subliniat urgența situației: "Trebuie să acționăm urgent și decisiv pentru a încheia procesul politic. Eșecul de a face acest lucru ar fi o carte albă pentru distrugerea naturii și ar submina fundamental încrederea publicului în leadershipul politic al UE, atât intern, cât și internațional."
Susținătorii legilor se tem că, dacă acestea nu sunt ratificate până în iulie, când Ungaria preia președinția UE, este posibil să nu mai fie niciodată reînviate.
Legile, elaborate timp de doi ani, ar obliga statele membre să restaureze cel puțin 20% din habitatele terestre și marine aflate în stare precară până în 2030, procentul crescând la 60% până în 2040 și 90% până în 2050. Acest lucru ar fi măsurat, în parte, prin populațiile de fluturi de pajiște și de păsări de pe terenurile agricole. Legislația prevede, de asemenea, plantarea a 3 miliarde de copaci și luarea de măsuri pentru a asigura că nu există nicio pierdere netă a suprafeței totale de spațiu verde urban din Europa.
Deputații europeni au votat legile în februarie, după o serie de ciocniri cu politicienii de centru-dreapta, care păreau speriați de ascensiunea extremei drepte, dispusă să folosească protestele fermierilor pentru a ataca UE.
Dar pentru a intra în vigoare, legile aveau nevoie de aprobarea finală a statelor membre prin majoritate calificată.
La un summit al liderilor din martie, Suedia, Olanda și Italia s-au opus, dar proiectul de lege avea încă o majoritate redusă pentru a fi adoptat la o reuniune a miniștrilor mediului, câteva zile mai târziu. În ultimul moment, Ungaria și-a schimbat poziția.
Miniștrii au avertizat că neratificarea legilor ar distruge reputația UE la nivel global, având în vedere rolul de lider pe care l-a asumat în cadrul global pentru biodiversitate Kunming-Montreal, adoptat de Uniunea Europeană și statele membre în decembrie 2022.
Scrisoarea a subliniat: "Eșecul de a face acest lucru ar însemna că va trebui să mergem la conferința Națiunilor Unite privind biodiversitatea din Cali, Columbia, în octombrie anul acesta, și să spunem că ne retragem de la promisiunile noastre internaționale de a ne proteja pământurile și mările."
Următoarea oportunitate pentru un vot este 17 iunie, la Luxemburg, când miniștrii mediului se vor întâlni din nou. Surse au declarat că este nevoie doar ca o singură țară să își schimbe poziția.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News