43% din populația din Uniunea Europeană cu vârsta cuprinsă între 25 și 34 de ani era absolventă în 2023 de învățământ superior, înregistrându-se un progres timid față de 2022, de doar un punct procentual, relevă cele mai recente date furnizate de Eurostat, conform Agerpres.
Serviciul European de Statistică observă că există o diferență între femeile și bărbații cu vârsta între 25-34 de ani când vine vorba de studii universitate. Un procent mai mare de femei au absolvit învățământul superior în comparație cu bărbații (49% dintre femei și 38% dintre bărbați).
13 țări au atins deja țintele stabilite pentru 2030
Datele indică faptul că 13 țări din Uniunea Europeană au atins deja obiectivul pentru 2030 în vederea realizării depline a unui Spațiu european al educației: Irlanda (63% din totalul populației cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani), Cipru (62%), Luxemburg (60%), Lituania (57%), Țările de Jos (55%), Suedia (54%), Spania și Franța (ambele 52%), Belgia (50%), Danemarca (49%), Malta și Polonia (ambele 46%) și Letonia (45%).
În schimb, cele mai mici ponderi au fost înregistrate în România (23%), Ungaria (29%) și Italia (31%).
În toate țările UE, ponderea femeilor care au absolvit studii universitare a fost mai mare decât cea a bărbaților, variind de la o diferență de 5 puncte procentuale în Germania la o diferență de 24 de puncte procentuale în Estonia, Letonia și Slovenia.
Uniunea Europeană a stabilit un cadru strategic al Spațiului european al educației în vederea facilitării colaborării între țările membre și principalele părți interesate.
Pentru ca acest Spațiu european al educației să devină realitate, Comisia Europeană a stabilit șapte ținte structurate pe două borne temporale:
Până în 2025
- cel puțin un procent de 60% din absolvenții recenți ai EFP ar trebui să beneficieze de expunere la activități de învățare la locul de muncă pe parcursul educației și formării lor profesionale
- cel puțin 47% dintre adulții cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani ar trebui să fi participat la activități de învățare în ultimele 12 luni
Până în 2030
- ponderea tinerilor de 15 ani cu rezultate slabe la citire, matematică și științe ar trebui să fie sub 15%
- ponderea elevilor de clasa a opta cu rezultate slabe la informatică și competențe informatice ar trebui să fie sub 15%
- cel puțin 96% dintre copiii cu vârsta cuprinsă între 3 ani și vârsta pentru înscrierea obligatorie la școala primară ar trebui să participe la educație și îngrijire timpurie
- ponderea elevilor care părăsesc de timpuriu sistemul de educație și formare ar trebui să fie sub 9%
- cel puțin 45% din persoanele cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani ar trebui să aibă o calificare obținută în învățământul superior
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
România şi R. Moldova vor găzdui Secretariatul Grupului de monitorizare a Procesului Bologna începând cu luna iulie a acestui an, anunță ministra Ligia Deca
Este important ca mobilitatea sa devină parte integrantă a oricărei rute de educație și formare, a subliniat ministra Ligia Deca în cadrul reuniunii Consiliului Educație
Eurostat: România, în primele patru țări din UE cu cele mai mici ponderi ale angajaților care lucrează minim 49 de ore pe săptămână
Rectorul Universității din București: Rolul universităților este să producă elite. Dacă România și R. Moldova doresc guvernanți competenți în viitor, datoria este să susțină universitățile de top
Eurostat: România, printre țările UE cu cel mai mare deficit în 2023. Anul trecut, datoria publică a crescut la 48,8% din PIB
Eurostat: Pentru a treia lună la rând, România are cea mai ridică rată anuală a inflației din UE, de 6,7%, departe de media europeană de 2,6%
România şi R. Moldova vor găzdui Secretariatul Grupului de monitorizare a Procesului Bologna începând cu luna iulie a acestui an, anunță ministra Ligia Deca
Published
1 week agoon
May 17, 2024România și Republica Moldova vor prelua Secretariatul Grupului de monitorizare a Procesului Bologna pentru perioada iulie 2024 – iunie 2027, anunță Ministerul Educației într-un comunicat.
”Mă bucur pentru această oportunitate pe care România o are în consolidarea poziției în cadrul comunității europene cu atât mai mult cu cât între 2010 și 2012 am avut onoarea să coordonez echipa Secretariatului Bologna. Voi continua, alături de experți în domeniu, eforturile atât pentru promovarea unui învățământ de calitate, echitabil și coerent, adaptat nevoilor studenților și personalului academic, cât și pentru facilitarea mobilităților internaționale. Încă o veste bună pentru consolidarea poziției României în cadrul cooperării transnaționale: în anul 2027, țara noastră va organiza, împreună cu Republica Moldova, la Iași, respectiv la Chișinău, Conferința ministerială a Spațiului European al Învățământului Superior!”, a subliniat Ligia Deca, ministra Educației.
Candidatura comună a fost transmisă co-președinților Spațiului european al învățământului superior, în decembrie 2023. Aceasta a fost discutată în cadrul reuniunii BFUG din februarie 2024 și validată la reuniunea BFUG din aprilie 2024.
Aprobarea formală va avea loc în cadrul Conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior de la Tirana, 29-30 mai 2024.
Conform detaliilor oferite de minister, Secretariatul BFUG va avea sediul la București, în cadrul Unității Executive pentru Finanțarea Învățământului Superior, a Cercetării, Dezvoltării și Inovării (UEFISCDI), aflată în subordinea Ministerului Educației.
Secretariatul va fi compus din 8-12 persoane, incluzând experți români și experți desemnați de Ministerul Educației și Cercetării din Republica Moldova.
Experții vor sprijini activitatea BFUG și a substructurilor BFUG atât în termeni de politică, cât și din punct de vedere logistic, precum și în privința aspectelor ce țin de IT (website, arhivă) și comunicare.
Este important ca mobilitatea sa devină parte integrantă a oricărei rute de educație și formare, a subliniat ministra Ligia Deca în cadrul reuniunii Consiliului Educație
Published
2 weeks agoon
May 14, 2024România susține creșterea mobilității în toate domeniile educației. Este important ca mobilitatea sa devină parte integrantă a oricărei rute de educație și formare, a subliniat ministra Educației, Ligia Deca, care a participat luni la reuniunea Consiliului Educație.
România va contribui la atingerea, până în 2030, a celor trei noi obiective stabilite la nivel european în domeniul mobilităților:
- O experiență de mobilitate în scop educațional pentru cel puțin 23% dintre absolvenții de învățământ superior, în creștere față de obiectivul actual de 20%;
- O experiență de mobilitate pentru cel puțin 12% dintre cursanții din învățământul profesional și tehnic, obiectiv în creștere față de cel anterior cu 8% pentru 2025.
- Cel puțin 20% din totalul cursanților care beneficiază de mobilitate în scop educațional în străinătate ar trebui să fie persoane cu oportunități reduse.
Potrivit unui comunicat al ministerului de resort, miniștrii Educației au aprobat, de asemenea, Concluziile privind promovarea unor politici și practici bazate pe dovezi în domeniul educației și formării pentru realizarea Spațiului european al educației, prin care se creează cadrul pentru ca, în statele membre, dovezile și datele rezultate din cercetare să ocupe un loc semnificativ în luarea deciziilor, având în vedere complexitatea factorilor care influențează procesul decizional într-un sistem de educație, inclusiv în România.
Agenda Consiliului a inclus și o dezbatere privind Inteligența artificială în educație și formare: combinarea inovării tehnologice cu o educație de calitate pentru toți, ce a evidențiat preocupările statelor membre cu privire la beneficiile și riscurile utilizării AI în procesul de învățământ.
Ministrul Educației, Ligia Deca, a subliniat faptul că AI are un impact din ce în ce mai mare în educație şi că poate transforma esențial procesul de predare – învățare – evaluare.
De asemenea, a evidențiat faptul că instrumentele specifice trebuie dezvoltate cu sprijinul profesorilor, pentru a garanta o abordare etică şi participativă a utilizării AI în educație. În acest context, ministrul a precizat că România a accesat fonduri europene pentru dezvoltarea competențelor digitale ale profesorilor – vor fi formați aproximativ 100.000 de profesori în pedagogie digitală – precum și pentru dotarea școlilor și a liceelor cu echipamente moderne care să sprijine digitalizarea.
În contextul prezenței la reuniunea miniștrilor Educației, Ministrul Educației, Ligia Deca, a avut o întâlnire cu Balázs Hankó, ministrul de stat al inovării și învățământului superior din Ungaria.
Principala temă a discuției a constituit-o importanța colaborării internaționale și a multiplicării mobilităților în învățământul superior. Pentru țara noastră internaționalizarea universităților este o prioritate concretizată și în faptul că noua Lege a Învățământului Superior conține un capitol care îi este dedicat.
De altfel, România face deja pași importanți în direcția internaționalizării învățământului superior: trei universități din țară pilotează Diploma Europeană, iar 17 universități fac deja parte din Alianța Universităților Europene.
Numai investind în fiecare tânăr pentru ca el să își atingă potențialul vom putea visa la o Europă coezivă, punctează ministrul Ligia Deca într-un mesaj de Ziua Europei
Published
3 weeks agoon
May 9, 2024Ministrul Educației, Ligia Deca, a subliniat, de Ziua Europei, importanța ”unui mediu educațional incluziv, sigur și primitor pentru tinerii din România și din întreaga Europă”.
”Numai investind în fiecare tânăr pentru ca el să își atingă potențialul vom putea visa la o Europă coezivă şi democratică”, a precizat aceasta în cadrul evenimentului de închidere a celei de-a doua ediții a programului național ”Pactul pentru tineri”, ce a avut loc astăzi la Brașov.
Ea a amintit că ministerul a reușit să crească ”semnificativ numărul consilierilor școlari”, să elaboreze ”o procedură care ne spune clar ce trebuie să facem dacă suntem martorii sau victimele unor acte de agresiune în școală”.
De asemenea, conform detaliilor oferite de Ligia Deca, România beneficiază de cel mai mare program pe care țara noastră ”l-a avut vreodată pentru reducerea abandonului școlar, PNRAS, implementat deja în peste 2000 de școli, de intervenții directe prin burse sociale, peste 700.000 în anul acesta școlar, de extinderi fără precedent ale programelor care stimulează participarea școlară, cum este Programul Național <<Masă Sănătoasă>>, cu peste 500.000 de beneficiari”.
În viziunea sa, ”toate aceste măsuri trebuie dublate de un efort comun, al instituțiilor cu responsabilități în domeniu, dar, în aceeași măsură, al fiecăruia dintre noi”.
”Doar împreună reducem abandonul școlar!”, a fost îndemnul-concluzie al ministrului Educației.
La începutul lunii iulie a anului trecut, președintele Klaus Iohannis a promulgat legile educației, menite să răspundă problemelor acute cu care se confruntă sistemul educațional din țara noastră.
Legea învățământului preuniversitar include o serie de programe dedicate combaterii violenței școlare, asigurării accesului la hrană pentru elevii din medii dezavantajate, reducerii abandonului școlar și promovării sportului.
De cealaltă parte, legea învățământului superior urmărește reducerea abandonului universitar, dar și alinierea educației universitare la standarde internaționale.
Concrete & Design Solutions
Săptămâna europeană de luptă împotriva cancerului. CE va lansa o nouă acțiune privind programele de screening, cu o finanțare de 30 mil. euro
Eurostat: România se află pe ultimul loc în UE când vine vorba de ponderea persoanelor cu vârsta între 25 şi 34 de ani cu studii superioare
Actul privind industria cu zero emisii nete, una dintre pietrele de temelie ale unei noi politici industriale, a fost adoptat. Acesta va utiliza puterea pieței unice pentru a consolida poziția de lider a UE în domeniu
China, Japonia și Coreea de Sud vor relua discuțiile privind un acord de liber schimb tripartit și vor continua eforturile de stabilitate în Peninsula Coreeană
În contextul alegerilor prezidențiale și referendumului de aderare la UE din R. Moldova, trebuie să sprijinim această țară pentru a combate ingerința Rusiei, subliniază Luminița Odobescu
Giorgia Meloni, curtată de Le Pen pentru ca extrema-dreaptă și conservatorii să formeze “al doilea cel mai mare grup în Parlamentul European”: Este momentul să ne unim
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: “Mediul economic va fi mai dificil în 2013”
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de “o clică incompetentă de escroci foşti comunişti”
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Zelenski face apel la Biden și la Xi să sprijine prin prezența lor summit-ul mondial pentru pace din Elveția
Îmi doresc o Europă puternică, prosperă, care protejează, răspunzând așteptărilor tinerei generații, subliniază Ursula von der Leyen în dezbaterea Eurovision
Candidatul Socialiștilor Europeni la șefia CE, Nicolas Schmit: Ceea ce mă interesează pe mine cel mai mult este să îmbunătățesc condițiile de viață ale tuturor cetățenilor europeni
R. Moldova are ca obiective principale obiective asigurarea păcii pe termen lung în regiune şi salvarea vieţilor prietenilor şi vecinilor ucraineni, subliniază premierul Dorin Recean
România își propune să fie unul dintre cei mai importanți actori ai procesului de reconstrucție a Ucrainei, având resursele și hotărârea pentru a ajuta această țară să renască, a subliniază premierul Marcel Ciolacu
România și Turcia au înființat, la Ankara, Consiliul Cooperării Strategice la Nivel Înalt pentru a apropia cele două state “strategic, economic, militar, energetic și social”
Gaza: Procurorul-șef al Curții Penale Internaționale solicită mandate de arestare împotriva lui Netanyahu și a ministrului israelian al apărării pentru crime de război și crime împotriva umanității
Biden sprijină „protestele pașnice și non-violente” ale studenților față de criza umanitară din Gaza: „Știu că vă frânge inima. O frânge și pe a mea”
Ministerul Economiei și ROMCHIMICA își unesc forțele pentru tranziția energetică a industriei chimice. Ștefan-Radu Oprea: Menținerea competitivității economice este esențială în acest proces
Mai mulți copii palestinieni răniți vor fi tratați în spitalele din România, anunță ministrul Sănătății, Alexandru Rafila
Trending
- ROMÂNIA DIGITALĂ5 days ago
Google a lansat o campanie pentru a preveni dezinformarea online. În calitate de partener Google, CaleaEuropeană.ro se alătură inițiativei de educare a publicului
- NATO5 days ago
Nicolae Ciucă: Va trebui să trăim ani de zile cu o Rusie agresivă în proximitate. Trebuie să investim în apărare și să întărim democrația românească
- ROMÂNIA5 days ago
BSDA 2024: În premieră, un avion de ultimă generație F-35 participă la cea mai mare expoziție de apărare din zona Mării Negre. Este considerat “cea mai avansată soluție de securitate pentru secolul al XXI-lea”
- ROMÂNIA4 days ago
Nicolae Ciucă și generalul David Petraeus, ex-director CIA, au discutat de provocările de securitate regionale și globale
- INTERNAȚIONAL1 week ago
Franța își irită aliații invitând Rusia la marcarea a 80 de ani de la Debarcarea din Normandia. Parisul se apără afirmând: “Contrar Kremlinului, Franța nu face revizionism politic al istoriei”