“Este dreptul lor, dacă vor pe câmpul de luptă, să fie pe câmpul de luptă”, a afirmat Lavrov, care ocupă funcţia de ministru de externe de două decenii, în timpul audierilor în Consiliul Federaţiei (camera superioară a parlamentului rus) cu privire la renumirea sa în funcţie în noul guvern al premierului Mihail Mişustin, pe cale de formare după ce preşedintele Vladimir Putin a început luna aceasta un nou mandat de şase ani.
Rusia şi-a intensificat avertismentele privind pericolele unei confruntări directe cu NATO de când preşedintele francez Emmanuel Macron a admis posibilitatea ca, la un moment dat, să fie trimise trupe occidentale în Ucraina.
Kremlinul a declarat săptămâna trecută că trimiterea de trupe NATO în Ucraina ar fi o mişcare potenţial extrem de periculoasă. Preşedintele Vladimir Putin a spus că aceasta ar putea duce chiar la cel de-al Treilea Război Mondial.
De asemenea, Moscova urmăreşte îndeaproape o petiţie ucraineană care solicită o astfel de intervenţie.
Agenţia de presă RIA Novosti îl citează pe Lavrov afirmând că negocierile de pace cu privire la Ucraina, preconizate pentru luna viitoare în Elveţia fără participarea Rusiei, reprezintă un ultimatum pentru Moscova.
El a comparat situaţia cu “mustrarea pentru un elev” cu note proaste, a cărui soartă este decisă de profesori în timp ce el nu se află în sală, a precizat agenţia.
“Nu puteţi vorbi aşa cu nimeni, mai ales cu noi”, a spus Lavrov. “Conferinţa… se rezumă la reafirmarea unui ultimatum pentru Rusia”, a adăugat el.
Kremlinul a declarat în mod repetat că nu a refuzat niciodată să negocieze cu autorităţile de la Kiev, notează RIA Novosti.
Dar, după cum a declarat recent purtătorul de cuvânt al Kremlinului, Dmitri Peskov, nu există în prezent premise pentru aceasta, dat fiind faptul că un demers spre pace este exclus atât de Ucraina, cât şi de Occidentul colectiv, conform agenţiei de presă ruse. Situaţia se poate schimba doar dacă Kievul ia în considerare noile realităţi, toate cerinţele Moscovei sunt bine cunoscute, spune Peskov.
Moscova pretinde că Ucraina trebuie să accepte anexarea celor patru regiuni de către Rusia, plus pierderea peninsulei Crimeea, pe lângă statutul de neutralitate, reducerea dimensiunii forţelor armate şi “denazificarea”, respectiv schimbarea actualei conduceri de la Kiev şi epurarea întregii societăţi de elementele naţionaliste, conform media ucrainene.