Creşterea rapidă a datoriei are loc ca urmare a strategiei Ministerului Finanţelor de a împrumuta în primele luni o parte mare din necesarul de finanţare pentru tot anul. Pe măsură ce statul va face în cursul anului plăţi mai mari în contul datoriei, acest impact se va diminua, notează Profit.ro.
Un alt aspect important este că gradul de îndatorare din februarie se situează la 52,4% din PIB, în timp ce îndatorarea pentru ianuarie, anunţată iniţial la 50,2% din PIB, a fost revizuită la 49,9% din PIB.
Când datoria publică depășește 50% din PIB, Guvernul ar trebui să adopte automat unele măsuri de reducere a cheltuielilor, pentru a ţine deficitul sub control, dar derogările pe care autorităţile şi le dau în mod frecvent de la Legea responsabilităţii fiscal-bugetare au redus ca importanţă existenţa în lege a acestei prevederi de stabilizare. Mai mult, toate depăşirile pragului de 50% înregistrate în ultimii ani au fost temporare şi de scurtă durată, iar Guvernul a transmis că stimulează economia prin investiţii (şi creşterea PIB, baza de raportare) pentru a ţine sub control gradul de îndatorare.
Gradul de îndatorare a mai depășit în trecut, în mai multe rânduri, pragul de 50% din PIB, pentru perioade scurte. Potrivit Profit.ro, în cea mai recentă Strategie Fiscal-Bugetară, Guvernul a estimat un nivel de îndatorare de 48,7% din PIB pentru anul 2024, urmat de 49,9% din PIB în 2025 și 50,6% din PIB în 2026.
La finalul anului 2019, datoria publică a României era de 373,53 miliarde de lei, la final de 2020 a crescut la 499,64 miliarde de lei, la 577,26 miliarde de lei la final de 2021, la 665,55 miliarde de lei la final de 2022 și la 782,17 miliarde de lei la finalul anului 2023.