Procuratura Curții Penale Internațională (CPI) a cerut mandate de arestare pentru premierul israelian Benjamin Netanyahu și liderul Hamas, Yahya Sinwar, pentru presupuse crime de război și crime împotriva umanității în războiul aflat în desfășurare în Gaza.
O comisie a CPI va discuta cererea procurorului șef Karim Khan pentru mandatele de arestare, care îl includ și pe ministrul israelian al Apărării Yoav Gallant, precum și pe alți doi lideri de vârf ai Hamas - Mohammed Diab Ibrahim al-Masri, mai cunoscut sub numele de Mohammed Deif, precum și a lui Ismail Haniyeh.
Netanyahu și Gallant sunt acuzați că au „provocat exterminarea, au cauzat foamete ca instrument de război, inclusiv prin refuzarea proviziilor de ajutor umanitar, țintirea deliberată a civililor aflați în conflict”.
Pe 7 octombrie 2023, Hamas a condus cel mai mortal atac al militanților palestinieni asupra Israelului din istorie, ucigând aproximativ 1.200 de oameni și luând aproximativ 250 de ostatici. Israelul a lansat apoi cele mai grele lovituri aeriene împotriva Gazei. Aproximativ jumătate dintre ostatici au fost eliberați în timpul unei încetări temporare a focului în noiembrie. Peste 35.000 de palestinieni din Gaza au fost uciși în conflict, potrivit oficialilor locali din domeniul sănătății.
Dacă comisia acceptă cererea lui Khan și emite mandate de arestare, 124 de țări care au semnat Statutul de la Roma al CPI ar fi obligate să îi aresteze dacă aceștia au călătorit internațional și să-i extrădeze pentru a fi judecați la Haga, Țările de Jos.
Există și excepții de la tratat, inclusiv țări precum Israel, Statele Unite și Rusia. Cu toate acestea, unii dintre cei mai apropiați aliați ai Israelului, inclusiv Germania și Regatul Unit, au semnat Statutul de la Roma, care a fost adoptat de CPI în 1998 și a intrat în vigoare în 2002.
Întrebat despre oficialii germani care ar putea aresta un lider evreu, mai ales pe fondul atrocităților Holocaustului și al celui de-al Doilea Război Mondial, dr. Iva Vukušić, profesor asistent de istorie internațională la Universiteit Utrecht din Țările de Jos, a declarat pentru Newsweek că, probabil, „nu s-ar ajunge niciodată la asta.”
Vukušić a subliniat exemplul în care președintele rus Vladimir Putin i s-a cerut să participe la o întâlnire a blocului economic BRICS dintre Brazilia, Rusia, India, China și Africa de Sud, la Johannesburg, anul trecut.