Estonia se pregătește activ pentru un posibil atac din partea Rusiei. Comandamentul militar subliniază că pregătirile desfășurate în prezent de autoritățile țării pot împiedica o ocupație, dar nu vor descuraja un atac convențional care vizează destabilizarea situației, a anunțat comandantul Forțelor Armate ale Estoniei, Martin Harem.
Potrivit acestuia, Estonia își consolidează capacitățile de apărare terestră și antiaeriană, achiziționarea de muniție de calibru mare este în curs, transportoare blindate de personal, sisteme de apărare aeriană cu rază medie și sisteme de lansare multiplă vor fi puse în funcțiune în termen de doi ani.
În plus, Herem a sugerat ca Polonia, Finlanda și Suedia să își unească forțele pentru a preveni blocarea Mării Baltice. La rândul său, Estonia este pregătită să furnizeze mine marine și rachete anti-navă.
„După aceea, devine foarte puțin probabil ca agresorul să desfășoare apărare navală și aeriană în Marea Baltică, ceea ce, ne permite să primim sprijin aerian și maritim din partea aliaților”, a spus oficialul eston.
Hanno Pevkur, ministrul estonian al Apărării, a declarat că unul dintre rezultatele summitului NATO de anul trecut de la Vilnius a fost elaborarea unor noi planuri de luptă pentru țările din Europa de Est în cazul în care Ucraina ar cădea. „Aceste planuri abordează aceste scenarii diferite", a spus el. „Bineînțeles, din motive evidente, nu pot fi foarte specific, dar vă pot asigura că aceste planuri sunt conturate prin analizarea posibilei poziții a Rusiei în vecinătatea noastră“.
Sute de buncăre fortificate vor fi construite ca parte a unei noi linii defensive menite să protejeze statele baltice - și, astfel, întreaga alianță de apărare occidentală - de un atac rusesc. În sud, Lituania deschide peste o duzină de așa-numite parcuri de contramobilitate - unde vor fi depozitate obstacolelor antitanc, sârmă ghimpată și blocuri de beton concepute pentru a încetini înaintarea potențialilor invadatori.
Letonia, împreună cu celelalte două state baltice și Finlanda, a ridicat, de asemenea, garduri la granița cu Rusia și Belarus.
Aceste lucrări sunt o dovadă că securitatea în țările de frontieră ale NATO este acum determinată de situația din Ucraina. Liderii baltici, care vedeau înfrângerea Rusiei în Ucraina ca fiind cea mai bună modalitate de a-și garanta securitatea, văd acum cum valul războiului se întoarce în favoarea Moscovei.
Există sentimentul că, datorită aderării la NATO, statele baltice sunt mai sigure decât au fost de secole. Acesta este un „paradox”, crede prim-ministrul Lituaniei Ingrid Šimonite. În ultimul an, alianța a fost întărită prin primirea Finlandei și a Suediei, transformând Marea Baltică în ceea ce Shimonite numește un „lac NATO”.
Oficialii de securitate folosesc un model standard pentru a evalua amenințarea rusă: prezența intențiilor, capacităților și capacităților. În țările baltice, se vorbește constant despre intențiile Rusiei, dar acestea nu sunt concrete. În ceea ce privește posibilitățile, toată lumea este de acord că, după ce a direcționat toate resursele către Ucraina, Rusia nu va putea ataca NATO în viitorul apropiat.
Planurile de reformă militară rusă publicate anul trecut prevăd dublarea numărului de trupe staționate în apropierea regiunii baltice la aproape 40.000 până în 2026, precum și o creștere semnificativă a numărului de tancuri și vehicule blindate. Un reprezentant al serviciului de securitate spune că, din cauza faptului că Rusia este concentrată în Ucraina, acest program este greu de respectat. Dar, ceea ce este foarte important, de îndată ce Kremlinul va decide o confruntare, armata rusă va asigura pregătirea.
Liderul militar leton Jānis Kažočiņš vede două scenarii posibile în viitorul apropiat. În primul caz, Rusia reușește în Ucraina și încearcă să exploateze un Occident slăbit.
„Modul de a face acest lucru este o lovitură de forță rapidă [atac surpriză] în statele baltice și o amenințare nucleară credibilă după aceea”, spune el.
Al doilea scenariu este că, dacă Ucraina și unitatea occidentală rămân în picioare, Rusia ar putea încerca provocări de distragere a atenției, dar nu un atac militar complet, existând zeci de posibilități de atacuri hibride, de la sabotaje și asasinate până la incitarea populației locale vorbitoare de limbă rusă. Minoritățile vorbitoare de limbă rusă reprezintă aproximativ un sfert din populația Estoniei și a Letoniei. Oficialii baltici recunosc că sunt vulnerabili la dezinformare prin intermediul mass-media rusești, dar spun că abilitatea Moscovei de a-i folosi ca arme scade pe măsură ce tinerii se integrează mai mult.