- Home
- Politic
- Economic
- Social
- Externe
- Sănătate
- Sport
- Life-Inedit
- Meteo
- Healthcare Trends
- Economia digitală
- Angajat în România
- Ieși pe plus
- Video
Lumea trece printr-o nouă febră a aurului, iar băncile centrale sunt cele mai însetate
- Creşterea recentă în forţă a preţurilor aurului este un simptom al unei ordini mondiale în schimbare şi al începutului unei noi era de conflict şi nesiguranţă.
- Guvernele şi băncile centrale consideră de multă vreme metalul preţios drept o potenţială sursă de stabilitate monetară.
Lumea trece printr-o nouă febră a aurului, iar băncile centrale sunt cele mai însetate
Creşterea recentă în forţă a preţurilor aurului este un simptom al unei ordini mondiale în schimbare şi al începutului unei noi era de conflict şi nesiguranţă. Guvernele şi băncile centrale consideră de multă vreme metalul preţios drept o potenţială sursă de stabilitate monetară şi securitate economică, iar acest lucru este valabil şi astăzi, scrie Harold James, profesor de istorie şi afaceri internaţionale la Universitatea Princeton, într-o opinie publicată de Project Syndicate, citată de Ziarul Financiar.
Aurul a revenit în sistemul monetar internaţional. În urmă cu peste 50 de ani, preşedintele american Richard Nixon a „închis fereastra aurului“, iar lumea şi-a depăşit obsesia legată de metalele preţioase. O nouă eră a monedei fiat începuse. Însă acum, banii fiat se află în faţa unor provocări de ordin fiscal şi al noilor tehnologii, iar preţul aurului atinge maxime istorice.
Susţinătorii investiţiilor în aur argumentează bineînţeles că metalul rămâne o investiţie ideală pentru păstrarea valorii pe termen lung. Însă este o greşeală să se creadă că aurul este în mod unic stabil, scrie profesorul.
Dimpotrivă, preţul acestuia măsoară o curbă a disensiunilor, creşterile puternice de preţuri indicând o goană după siguranţă într-o lume în care alte valori sunt în pericol.
Preţul aurului a scăzut dramatic în anii ’90, când sfârşitul Războiului Rece a adus o nouă atmosferă de pace şi stabilitate. Însă acesta a crescut în forţă după criza financiară din 2008 şi după izbucnirea pandemiei de COVID-19, dar şi din nou în acest an.
Mare parte din creşterea cererii de aur este adusă de băncile centrale. China, cu rezerve de aur relativ restrânse de 395 tone în 2000, deţine acum 2.260 de tone. În mod remarcabil, aceasta şi-a crescut substanţial stocul de aur în 2009 şi 2015, ani de referinţă pentru o lume care devenea mai sceptică cu privire la globalizare.
Rusia şi Turcia au început la rândul lor să acumuleze stocuri masive după 2015, iar acelaşi trend este de asemenea evident mai recent în Uniunea Europeană, unde Cehia şi Polonia şi-au crescut rezervele.
Temerile legate de securitate se află în centrul noii politici a aurului, în opinia lui Harold James.
Căutarea stabilităţii „aurite“ este astfel o reaţie la o lume în schimbare, reflectând o credinţă în creştere în conturarea unei noi ordini politice.
Cu un secol în urmă, cu lumea revenind la standardul de aur după primul război mondial, John Maynard Keynes descria metalul drept o „relicvă barbară“, pentru că acesta era moneda conflictului.
Când stabilitatea politică va reveni, preţul aurului va scădea, scrie profesorul. Între timp, guvernele şi băncile centrale care au investit în aur îşi vor fi cumpărat o protecţie într-o lume nesigură.
Pentru cele mai importante ştiri ale zilei, transmise în timp real şi prezentate echidistant, daţi LIKE paginii noastre de Facebook!
Urmărește Mediafax pe Instagram ca să vezi imagini spectaculoase și povești din toată lumea!
Conținutul website-ului www.mediafax.ro este destinat exclusiv informării și uzului dumneavoastră personal. Este interzisă republicarea conținutului acestui site în lipsa unui acord din partea MEDIAFAX. Pentru a obține acest acord, vă rugăm să ne contactați la adresa vanzari@mediafax.ro.
PROSPORT.RO
CANCAN.RO
GANDUL.RO