Potrivit datelor făcute publice de vicepreședintele Parlamentului moldovean, Doina Gherman, de la începutul invaziei ruse asupra Ucrainei au fost uciși 537 de copii ucraineni, 1275 au fost răniți, 2067 au fost dați dispăruți, 19.546 au fost răpiți, iar 260.000 de copii ucraineni au fost strămutați forțat (deportați) pe teritoriile temporar ocupate ale Ucrainei și pe teritoriul Federației Ruse. De asemenea, Chișinăul condamnă politicile de adopție ilegală a copiilor ucraineni de către cetățenii Federației Ruse.
Deportarea copiilor ucraineni în Rusia sau pe teritoriul ocupat de Rusia, fără acordul familiei sau al tutorilor, reprezintă o crimă de război conform definiției date de ONU pentru genocid. Moscova neagă acuzația și spune că nu a făcut decât să protejeze copiii vulnerabili din zona de război.
Argumentele Rusiei, cinice și false
Totuși, în baza acuzației de deportare ilegală a mii de copii ucraineni, în martie 2023, Curtea Penală Internațională (CPI) a emis mandate internaționale de arestare pe numele președintelui rus Vladimir Putin și a comisarului rus pentru copii Maria Lvova-Belova. Ei sunt acuzați pentru crime de război. Astfel, cele 123 de state membre ale CPI (Rusia nu este membră a CPI) sunt obligate să-l rețină și să-l transmită Curții pe Putin dacă ar încerca să intre pe teritoriul lor.
Aproape două treimi dintre copiii din Ucraina au devenit persoane intern strămutate și aproximativ 2 milioane de copii, împreună cu mamele lor, au fost nevoiți să se refugieze în alte state din cauza războiului. Rusia este acuzată în declarația Parlamentului de la Chișinău și de faptul că a ucis 85 de copii aflați la bordul aeronavei Boeing 777 de pe ruta internațională MH17, doborâtă pe 17 iulie 2014 de o rachetă rusească deasupra Ucrainei.
Potrivit Parlamentului de la Chișinău, Rusia recurge la „argumente cinice și false” în încercarea de a justifica războiul de agresiune împotriva Ucrainei. „Negarea existenței națiunii ucrainene, politicile cinice și inumane aplicate de Federația Rusă față de copiii din Ucraina cad sub incidența definiției genocidului conform art. II lit. e) din Convenția pentru prevenirea şi reprimarea crimei de genocid”, se arată în declarația votată de legislativul moldovean.
Apel la unitate și vigilență adresat moldovenilor
Chișinăul anunță că rămâne solidar cu poporul ucrainean, reconfirmă sprijinul pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional și exprimă disponibilitatea autorităților de a acorda în continuare asistența umanitară posibilă și ajutorul necesar locuitorilor Ucrainei care sunt în căutarea unui refugiu din cauza războiului.
În context, Parlamentul de la Chișinău, dominat de o majoritate pro-europeană a lansat un apel la unitate, vigilență și responsabilitate pentru toți cetățenii moldoveni, care doresc pace și libertate pentru Moldova.
Deputații din opoziția pro-rusă, care au participat recent, la Moscova, la constituirea unui bloc al grupării conduse de condamnatul fugar, adăpostit de Moscova, Ilan Șor, au blamat gestul majorității pro-europene. În opinia lor, declarația votată este una anti-rusească și ea poate răsturna cursul politicii externe a țării. În replică, vicepreședinta Parlamentului, Doina Gherman, a menționat: „Cei ale căror interese le apărați în Parlamentul Republicii Moldova sunt niște agresori sângeroși”.
Până acum, declarații similare de condamnare a Rusiei pentru genocid împotriva Ucrainei au mai adoptat: Parlamentul European, APCE, parlamentele Cehiei, Estoniei, Letoniei, Lituaniei, Slovaciei, Franței, Islandei, Poloniei, SUA și Canadei.