Portul Constanța, unul dintre cei mai importanți actori din economia maritimă a României, se confruntă cu numeroase provocări și deficiențe, conform unui raport recent emis de Curtea de Conturi. Auditul efectuat în perioada 2016-2022 a relevat multiple aspecte care afectează performanța și competitivitatea portului.
În urma auditului efectuat, au rezultat următoarele constatări și concluzii principale:
– În perioada auditată, România nu a avut o strategie coerentă de dezvoltare a transporturilor navale, care să asigure integrarea optimă a transportului naval cu alte moduri de transport. Demersurile întreprinse la nivelul României nu au fost eficace pentru dezvoltarea echilibrată a modurilor de transport și pentru promovarea unor modalități de transport mai eficiente și mai sustenabile, contrar obiectivelor UE privind dezvoltarea durabilă a sectorului european al transporturilor.
– Activitatea Companiei Naţionale Administraţia Porturilor Maritime S.A. Constanţa (CNAPM CT) nu s-a desfășurat într-un mediu stabil și pe baza unor indicatori cheie de performanță, adaptați specificului activității, care să asigure folosirea eficientă a resurselor și implementarea unei strategii adecvate de dezvoltare pe termen lung a Portului Constanța.
În perioada auditată, au avut loc numeroase schimbări în managementul companiei. Conducerea CNAPM CT a fost asigurată preponderent de administratori și directori provizorii, ale căror contracte de mandat/administrare nu au cuprins obiective și criterii de performanță.
Cu unele excepții, CNAPM CT s-a încadrat în indicatorii de eficiență aprobați prin bugetele de venituri și cheltuieli. Compania a realizat profit din activitatea desfășurată peste nivelul previzionat anual, dar nu a reușit să se încadreze în nivelul creanțelor restante aprobate prin buget. Au existat unele disfuncții în activitatea de aprobare a bugetelor anuale:
România s-a situat sub media europeană din punct de vedere al cantității de marfă manipulată prin porturile maritime, deși Portul Constanța beneficiază de o poziție geografică avantajoasă.
Portul nu a reușit să recâștige rolul de hub la Marea Neagră pentru mărfurile containerizate, deținut anterior perioadei auditate. Spre deosebire de Portul Constanța, în aceeași perioadă, unele porturi europene au raportat creșteri substanțiale în ce privește traficul de containere.
În acest context, este necesară o analiză a politicii tarifare, în vederea dispunerii măsurilor necesare pentru creșterea atractivității și competitivității portului, îndeosebi față de porturile concurente de la Marea Adriatică.
Demersurile companiei în vederea majorării veniturilor din exploatarea infrastructurii portuare s-au concretizat în creșterea suprafețelor de teren închiriate terților. Cu toate acestea, compania are în continuare în administrare terenuri nevalorificate prin închiriere, precum și terenuri nesistematizate, neincluse în circuitul economic.
Amenajarea acestora din urmă, în vederea utilizării în activitatea specifică, ar putea contribui semnificativ la creșterea veniturilor și la consolidarea rolului strategic al portului în regiune.
Terminalul de pasageri al Portului Constanța a fost subutilizat în perioada auditată. Comparativ cu nivelul realizat în porturile europene în aceeași perioadă, numărul pasagerilor care au făcut escală în Portul Constanța a fost nesemnificativ.
În perioada auditată, gradul de realizare a investițiilor nu a atins un nivel care să conducă la modernizarea și dezvoltarea infrastructurii învechite a Portului Constanța și, implicit, la creșterea atractivității și competitivității portului.
Gradul de realizare a investițiilor pentru modernizarea infrastructurii existente și dezvoltarea de noi capacități, atât de către administratorul infrastructurii portuare, CNAPM CT, cât și de către operatorii portuari care și-au asumat îndeplinirea programelor investiționale prin contractele de închiriere a terenului portuar, a fost redus.
În perioada 2016-2022, proiectele de investiții prevăzute în MPPC au fost realizate în proporție de 10,53%. Compania are însă în derulare și în pregătire o serie de proiecte, prin realizarea cărora se urmărește atragerea de noi fluxuri de marfă.
Cu excepția anului 2022, CNAPM CT nu și-a îndeplinit obligația legală de a utiliza peste 50% din veniturile proprii obținute din exploatarea infrastructurii portuare pentru întreținerea, repararea, modernizarea și dezvoltarea acesteia. Investițiile nu au fost realizate la nivelul alocărilor bugetare, gradul de realizare a acestora situându-se în perioada 2016-2021 între 43,74% și 68,07%. Doar în anul 2022 a existat o preocupare mai accentuată pentru realizarea investițiilor, gradul de execuție a bugetului alocat fiind de 97,49%.
Programele de investiții ale operatorilor portuari nu au fost analizate și integrate într-un plan de dezvoltare a Portului Constanța, în vederea adaptării la cerințele pieței. Din cele 100 de obiective de investiții asumate de către operatorii economici, care au avut contracte de închiriere în derulare în perioada auditată și în continuare, numai 59 de obiective au fost finalizate.
Transporturile din România se confruntă în continuare cu o calitate relativ scăzută a infrastructurilor
În pofida progreselor înregistrate în perioada analizată, transporturile din România se confruntă în continuare cu o calitate relativ scăzută a infrastructurilor (rutieră, feroviară, maritimă). In prezent, în România nu există o rețea satisfăcătoare de transport rutier rapid (autostrăzi și drumuri expres). Transportul pe calea ferată a suferit o deterioare accentuată, cauzată în principal de lipsa modernizării și reabilitării infrastructurii feroviare. Transportul maritim pe distanțe scurte și transportul fluvial sunt exploatate sub posibilități, deși aceste moduri de transport pot asigura descongestionarea traficului pe infrastructura rutieră.
De asemenea, infrastructura portuară nu a fost dezvoltată și modernizată în conformitate cu obiectivele de dezvoltare privind transportul durabil și sustenabil. Pentru a se asigura eficacitatea investițiilor în Portul Constanța, creșterea atractivității și competitivității acestuia, sunt necesare investiții suplimentare în rețeaua de drumuri, căi ferate și căi navigabile interioare.
Neasigurarea unui control eficace implică riscuri majore privind siguranța circulației, dar și utilizarea ineficientă a fondurilor publice destinate menținerii infrastructurii rutiere naționale la un nivel adecvat de calitate.
Pentru Portul Constanța, nereglementarea corespunzătoare a condițiilor de acces în interiorul zonei portuare și a controlului în acest domeniu conduce la degradarea accentuată a infrastructurii rutiere aflată în administrarea autorității portuare, la ineficacitatea investițiilor pentru reabilitarea sau modernizarea acesteia, precum și la îngreunarea operațiunilor portuare.
În vederea diminuării riscurilor din acest domeniu, fluidizării traficului, protejării drumurilor naționale și creșterii siguranței rutiere, este necesară colaborarea autorităților competente ale statului pentru automatizarea procesului de control al maselor vehiculelor aflate în circulație.
În cadrul CNAPM CT, activitatea IT a fost procedurată corespunzător și au fost luate măsuri în vederea identificării, evaluării și remedierii riscurilor privind securitatea IT. Demersurile companiei în vederea digitalizării activităților specifice nu au fost însă suficient de eficace, având în vedere existența unor aplicații software și echipamente IT învechite, care nu mai corespund cerințelor actuale ale companiei, precum și neimplementarea unui sistem informatic pentru managementul integrat al infrastructurii Portului Constanta.
Întârzierile în implementarea unui sistem informatic cu rol de ghișeu unic („Port Community Systems”) îngreunează semnificativ atât activitatea companiei, cât și a operatorilor portuari care își desfășoară activitatea în Portul Constanța.
Concluzia generală cu privire la performanța activității portuare a fost că CNAPM CT și-a asumat și îndeplinit parțial obiectivele, atribuțiile și responsabilitățile stabilite legal referitoare la activitatea de administrare a infrastructurii portuare din Portul Constanța.
Performanța activității portuare a fost afectată semnificativ de acțiunea/inacțiunea instituțiilor statului cu atribuții în gestionarea sistemului de transport în România, precum ‘i în administrarea infrastructurii rutiere și feroviare care asigură conexiunea portului cu hinterlandul acestuia.
Portul Constanța își poate consolida rolul strategic, atât la nivel național, cât și european, și își poate mări contribuția la dezvoltarea economiei naționale, cu condiția realizării de investitii suplimentare pentru modernizarea infrastructurii portuare existente.
Capacitatea portului de a-și îmbunătăți poziția competitivă este condiționată, de asemenea, de finalizarea proiectelor de investiții care vizează dezvoltarea și modernizarea infrastructurii naționale de transport, care să asigure integrarea portului în rute de transport cuprinzând legături feroviare și/sau rutiere eficiente și rapide.
– Finalizarea de către MTI a demersurilor privind elaborarea strategiei de dezvoltare a transporturilor navale în România, cuprinzând obiective și ținte clare, care să sprijine îndeplinirea obiectivelor UE în materie de protecție a mediului, integrarea transportului naval cu alte moduri de transport, identificarea responsabililor pentru atingerea acestor obiective, precum și a surselor de finanțare necesare.
– Implementarea principiilor guvernanței corporative la nivelul CNAPM CT, îndeosebi în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și criteriilor de performanță, precum și monitorizarea gradului de îndeplinire a acestora.
– Înlăturarea disfuncțiilor din activitatea de aprobare a bugetelor de venituri și cheltuieli ale operatorilor economici aflați sub autoritatea MTI, precum și fundamentarea indicatorilor de eficiență incluși în aceste bugete cu luarea în considerare a dispozițiilor legale privind îmbunătățirea performanțelor economico-financiare ale operatorilor economici.
– Eficientizarea activității de inspecție și control privind respectarea reglementărilor din domeniul transporturilor rutiere, în vederea protejării infrastructurii rutiere și creșterii siguranței circulației, atât pe rețeaua națională de drumuri, cât și pe rețeaua rutieră din Portul Constanța. Întreprinderea de către CNAPM CT a demersurilor necesare și adecvate pentru:
Realizarea de către CNAIR și CN CFR a elementelor de infrastructură aferente rețelei rutiere și feroviare TEN-T de pe teritoriul României, cu încadrarea în termenele stabilite prin politica comunitară în domeniu, precum și pentru modernizarea și dezvoltarea infrastructurii naționale de transport rutier și feroviar care asigură conectivitatea Portului Constanța cu principalele centre regionale de producție și consum.
Portul