Creșterea sprijinului pentru extrema dreaptă și o prăbușire a Verzilor și a liberalilor nu va schimba aritmetica fundamentală a europarlamentarelor după alegerile din iunie, potrivit unui sondaj realizat de Institutul Ipsos pentru Euronews. Conform măsurătorii sociologice, este probabil ca sprijinul pentru extrema dreaptă să crească în următorul Parlament European, dar partidele pro-europene – PPE, S&D, Renew și Verzii vor deține în continuare 62,9% din locurile din Parlament în ceea ce este denumită drept "super marea coaliție" sau "cordon sanitar pro-european" în fața anti-europenilor. La nivel național, România este singura țară unde atât social-democrații, reprezentanți de PSD, cât și popularii europeni, reprezentanți din PNL, ar urma să câștige scrutinul, dată fiind alianța celor două mari partide de coaliție. Victorii pentru PPE în alegerile europene sunt preconizate în Germania, Spania și Polonia, în timp ce cea mai mare țară unde Socialiștii Europeni ar putea câștiga este România. Franța, a doua țară ca mărime din UE, ar urma să trimită victorioasă în viitorul Parlament European pe formațiunea de extremă-dreapta a lui Marine Le Pen, care va deveni cel mai mare partid național din PE alături de CDU din Germania. În Italia scrutinul european ar putea fi câștigat de Frații Italiei, partid eurosceptic al premierului Giorgia Meloni afiliat conservatorilor europeni.
Sondajul, realizat pe un eșantion de aproape 26 000 de persoane, în țări care reprezintă 96% din populația UE, este primul de acest tip în perspectiva alegerilor istorice din iunie, subliniază Euronews.
Cu aproape 400 de milioane de alegători cu drept de vot, alegerile care vor avea loc în perioada 6-9 iunie 2024 pentru desemnarea a 720 de eurodeputați vor fi unul dintre cele mai mari exerciții democratice din lume.
În ciuda celor cinci ani turbulenți în care Europa s-a confruntat cu pandemia, creșterea prețurilor și un război la scară largă, Ipsos prevede schimbări remarcabile în ceea ce privește soarta celor două partide politice dominante din UE. Conform sondajului, numărul de europarlamentari deținuți de PPE de centru-dreapta și de socialiștii de stânga ar urma să se schimbe cu doar câteva procente față de poziția lor actuală.
PPE și S&D rămân principalele forțe politice, cu liberalii și verzii slăbiți
Astfel, PPE va rămâne principalul grup politic din PE cu 177 de mandate (față de 178 în prezent) și urmat de S&D cu 136 de mandate (față de 140). Cele mai dramatice pierderi le-ar putea înregistra liberalii lui Emmanuel Macron – Renew Europe -, care ar alcătui un număr de 85 de mandate, cu 17 mai puțin față de cele 102 din prezent. Tot 17 mandate ar pierde și Verzii, care ar putea avea 55 de europarlamentari în viitorul Parlament European.
Astfel, pe locul al treilea se va afla un Renew Europe slăbit, coaliția liberală a lui Emmanuel Macron – în timp ce ascensiunea extremei drepte radicale ID (în creștere cu 22 de mandate la un total de 81 de locuri) și a grupului eurosceptic ECR (în creștere cu 8 mandate la un total de 74 de mandate) vor arunca Partidul Verde pe locul al șaselea, potrivit sondajului.
O super-majoritate de 62,9% pentru Ursula von der Leyen?
Una dintre primele sarcini cheie ale viitorului Parlament European va fi alegerea președintelui Comisiei Europene, poziție pentru care actuală șefă a executivului european și candidat din partea PPE, Ursula von der Leyen, pornește ca favorită. Pentru a fi ales de noul Parlament European format din 720 de membri, candidatul la șefia Comisiei va avea nevoie de 361 de voturi pentru.
Ea ar putea obține majoritatea de care are nevoie cu cele 177 de mandate ale PPE cu sprijinul altor două partide pro-europene majore, Socialiștii (136) și Renew Europe (85), sprijinul Verzilor (55) având rolul, în egală măsură, de a consolida o majoritate pro-europeană de 62,9%.
La fel ca în 2019, PPE, S&D și Renew Europe vor putea alcătui o majoritate în trei, dar ceva mai firavă, doar 398 de mandate dintr-un total de 720, cu o majoritate absolută la 361 de voturi. Cooptarea Verzilor ar crește această majoritate tip "cordon sanitar pro-european" la 453 de mandate.
Extremiștii lui Marine Le Pen vor deveni cel mai mare partid național din PE alături de CDU/ CSU din Germania
Cu 30 de de mandate în plus prevăzute între ID și ECR, extrema dreaptă s-ar bucura mai degrabă de o creștere decât de o creștere bruscă.
Se preconizează că Adunarea Națională, partidul francez condus de Marine Le Pen, va câștiga zece locuri suplimentare, devenind cel mai mare partid național din Parlamentul European, alături de CDU/CSU din Germania.
Geert Wilders din Olanda – câștigătorul surpriză al alegerilor naționale din noiembrie 2023 – va obține nouă mandate
Se estimează că partidul Frații Italiei al Giorgiei Meloni va obține 24 din cele 76 de locuri din Italia, în timp ce în Belgia, două partide de dreapta, Interesul Flamand și NVA, vor obține câte trei. Partidul AfD din Germania ar urma să aibă 15 eurodeputați, ceea ce îl va plasa pe locul trei la nivel național.
Cum arată sondajul pentru România
Dacă alegerile europarlamentare din România ar avea loc duminică, cel mai bine s-ar poziționa actuala coaliție de guvernare, cu 42.4% dintre cetățeni optând pentru lista comună a PSD și PNL, arată datele naționale prezentate de Euronews.
Potrivit cercetării, cele două partide ar obține un total de 16 locuri în Parlamentul European: social democrații ar ocupa 8 locuri, liberalii – 7, iar după redistribuire alianța ar mai primi încă un mandat de europarlamentar.
Pe locul al doilea în ceea ce privește intenția de vot a românilor pentru alegerile europarlamentare 2024 se află Partidul Alianța pentru Unirea Românilor al lui George Simion, care ar obține 8 mandate de europarlamentar, echivalentul a 20,7% din voturi.
Alianța Dreapta Unită, formată din USR, PMP și Forța Dreptei, este creditată cu 14,2% din voturi, urmând să obțină 5 mandate.
Restul de patru mandate până la cele 33 ce revin României ar putea fi obținute de celelalte două partide care trec pragul electoral, Partidul SOS al senatoarei pro-ruse Diana Șoșoacă și partidul Pro România al fostului premier Victor Ponta, câte două pentru fiecare formațiune.
You may like
Macron, "extrem de furios" după ce comisarul european din partea Franței a atacat-o pe Ursula von der Leyen: O lipsă gravă de simț politic
Ramona Chiriac, actuala șefă a Reprezentanței CE, va deschide listele comune PNL-PSD la alegerile europene
Ursula von der Leyen, contestată de comisarul european din partea Franței, un apropiat al lui Macron: Se reîncredințăm conducerea Europei unui PPE care nu crede în candidatul său?
Congres PPE/ Premierul Greciei: Trebuie să ne asigurăm că nimic nu se întâmplă în Europa fără participarea activă a familiei noastre politice
Ursula von der Leyen îi elogiază pe Tusk, Iohannis, Metsola și pe liderii PPE din statele membre: Suntem mândri de Klaus Iohannis pentru sprijinul acordat Moldovei și pentru că este un mare european
Avertismentul lui Donald Tusk la Congresul PPE de la București: Vremurile de liniște fericită s-au terminat. Trăim într-o epocă pre-război, dar nu avem motive să capitulăm în fața răului
Macron, "extrem de furios" după ce comisarul european din partea Franței a atacat-o pe Ursula von der Leyen: O lipsă gravă de simț politic
Published
6 days agoon
March 14, 2024Președintele francez Emmanuel Macron "s-a înfuriat" de poziția comisarului european din partea țării sale, Thierry Breton, care a lansat un atac politic fără precedent la adresa președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, ca urmare a nominalizării acesteia drept candidat al Partidului Popular European pentru un nou mandat în fruntea executivului european.
Breton, comisarul european pentru piața internă, a pus în mod public sub semnul întrebării sprijinul mediocru pe care von der Leyen l-a primit din partea PPE la Congresul de la București.
Congresul Partidului Popular European, reunit la București, a desemnat-o joia trecută pe actuala președintă a Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, drept candidatul cap de listă al PPE pentru funcția de președintă a Comisiei pentru mandatul 2024-2029 ca urmare a alegerilor europene din 6-9 iunie. von der Leyen, unicul candidat în cadrul Congresului, a fost aleasă cu 400 de voturi pentru și 89 împotrivă. Au votat, în total, 499 de delegați din 801 cu drept de vot, zece voturi fiind invalidate.
"PPE însuși pare să nu creadă în propriul candidat", a postat comisarul francez pe rețelele de socializare săptămâna trecută.
Un oficial francez, căruia i s-a acordat anonimatul pentru a discuta despre dinamica internă sensibilă, a declarat pentru Politico Europe că postarea lui Breton a fost "o adevărată greșeală", susținând că a trădat "o lipsă gravă de simț politic" și l-a făcut pe Macron "extrem de furios".
Breton – un susținător al lui Macron – a stârnit furie pe scară largă în cadrul partidului centrist al președintelui, Renaissance, au declarat pentru Politico doi oficiali de rang înalt ai partidului, unul dintre ei acuzându-l pe comisar că "a dat muniție pentru PPE".
De asemenea, și poziția lui Breton a agitat apele și în interiorul Comisiei Europene. Luni, biroul secretarului general al Comisiei Europene, Ilze Juhansone, a distribuit un e-mail pentru a le reaminti comisarilor să nu submineze instituția care îi angajează.
"Permiteți-mi să vă reamintesc tuturor că … membrii Comisiei trebuie să se comporte cu integritate și discreție … și că nu trebuie să acționeze sau să se exprime, prin orice mijloc, într-un mod care să afecteze în mod negativ percepția publică a independenței lor", se arată în e-mail, obținut de Politico Europe.
Ursula von der Leyen a fost numită de liderii europeni în iulie 2019 la șefia Comisiei Europene și confirmată apoi de Parlamentul European cu o majoritate fragilă după ce în campania pentru alegerile europene din 2019 candidatul PPE pentru funcția de președinte al executivului european a fost Manfred Weber. Candidatura actualului președinte al popularilor europeni a fost respinsă atunci de președintele francez Emmanuel Macron.
Ursula von der Leyen, contestată de comisarul european din partea Franței, un apropiat al lui Macron: Se reîncredințăm conducerea Europei unui PPE care nu crede în candidatul său?
Published
1 week agoon
March 10, 2024Comisarul european pentru piață internă, Thierry Breton, a lansat un atac neobișnuit la adresa șefei sale, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, criticând faptul că Partidul Popular European nu crede în aceasta, deși a nominalizat-o pentru un nou mandat în fruntea executivului european.
Breton, el însuși în potențial pretendent la șefia Comisiei din partea Renew Europe și al președintelui Macron, a redistribuit pe X un mesaj al unui jurnalist francez în domeniul afacerilor europene.
"Fără rival declarat, von der leyen este departe de a fi primit unanimitate în familia PPE în ceea ce privește candidatura sa la realegere. Doar 499 din cei 801 delegați la Congresul de la București au votat. Ea a primit 400 de voturi pentru, 89 împotrivă și 10 abțineri. Înfiorător", a scris Christian Spillmann.
În continuare, Thierry Breton apreciază că, în ciuda calităților sale, Ursula von der Leyen este în minoritate în propriul partid.
"Adevărata întrebare este acum. Este posibil să (re)încredințăm conducerea Europei PPE pentru încă 5 ani, sau 25 de ani la rând? PPE însuși nu pare să creadă în candidatul său", a scris Breton.
Malgré ses qualités, Ursula von der Leyen mise en minorité par son propre parti.
La vraie question désormais:
"Est-il possible de (re)confier la gestion de l'Europe au PPE pour 5 ans de plus, soit 25 ans d'affilée?"
Le PPE lui-même ne semble pas croire en sa candidate. https://t.co/fmlqOqm7j0
— Thierry Breton (@ThierryBreton) March 7, 2024
O replică pentru comisarul european a venit din partea vicepreședintelui PPE Siegfried Mureșan, calificând atacul lui Thierry Breton împotriva Ursulei von der Leyen drept "cel mai slab atac politic pe care l-am văzut vreodată".
"Să o ataci pentru absența unor delegați de la Congres nu este serios. PPE este singurul partid european care își alege în mod democratic candidatul principal. În 2024 și înainte", a completat el.
The attack of @ThierryBreton against @vonderleyen is the weakest political attack I have ever seen.
Attacking her for the absence of some delegates from the Congress is not serious.@EPP is the only European party democratically electing its lead candidate. In 2024 and before.— Siegfried Muresan 🇷🇴🇪🇺 (@SMuresan) March 9, 2024
Congresul Partidului Popular European, reunit la București, a desemnat-o joi pe actuala președintă a Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, drept candidatul cap de listă al PPE pentru funcția de președintă a Comisiei pentru mandatul 2024-2029 ca urmare a alegerilor europene din 6-9 iunie.
von der Leyen, unicul candidat în cadrul Congresului, a fost aleasă cu 400 de voturi pentru și 89 împotrivă, rezultatele votului fiind anunțate la finalul lucrărilor Congresului, după discursul președintelui român Klaus Iohannis. Au votat, în total, 499 de delegați din 801 cu drept de vot, zece voturi fiind invalidate.
Ursula von der Leyen a fost numită de liderii europeni în iulie 2019 la șefia Comisiei Europene și confirmată apoi de Parlamentul European cu o majoritate fragilă după ce în campania pentru alegerile europene din 2019 candidatul PPE pentru funcția de președinte al executivului european a fost Manfred Weber. Candidatura actualului președinte al popularilor europeni a fost respinsă atunci de președintele francez Emmanuel Macron.
Klaus Iohannis a trasat, la Congresul PPE, mizele post-electorale ale UE, care va "avea șansa de a se întâlni cu istoria și de a relansa politicile în slujba cetățenilor": Cea mai eficientă metodă de consultanță politică este să acorzi atenție emoțiilor și așteptărilor oamenilor
Published
2 weeks agoon
March 7, 2024Următorul Parlament European și viitoarea Comisie Europeană vor avea șansa de a se întâlni cu istoria și de a relansa politicile în slujba cetățenilor, a transmis joi, de pe scena Congresului Partidului Popular European de la București, președintele Klaus Iohannis, el fiind liderul care a susținut discursul de final în plenul Congresului, înainte ca popularii europeni să anunțe că Ursula von der Leyen a fost desemnată drept candidat cap de listă pentru un nou mandat în funcția de președinte al Comisiei Europene.
"Uniunea Europeană de mâine va arăta așa cum o vom pregăti împreună. Apărarea și securitatea, siguranța mediului de afaceri european, investițiile, cultura, educația, sănătatea – toate acestea se află în puterea noastră decizională, iar Europa va fi ceea ce vom reuși să facem împreună din ea. Activitatea politică relevantă nu se oprește niciodată la discursul public, ci presupune inițiativă, a fi în mijlocul oamenilor și a identifica soluții, soluții reale, la problemele stringente. Următorul Parlament European și următoarea Comisie Europeană vor avea șansa să intre în istorie și să relanseze politicile în slujba oamenilor", a spus Iohannis, într-un discurs în care a subliniat că Partidul Popular European rămâne cea mai importantă forţă politică în Europa.
În opinia șefului statului, Partidul Popular European este principala forță motrice capabilă să descătușeze toate energiile pozitive cu care Uniunea Europeană a înlocuit frica și ostilitatea cu metode de colaborare și respect reciproc.
Președintele a apreciat că dintre toate provocările cu care ne confruntăm în prezent una iese în evidenţă şi poate avea o repercusiune toxică asupra temeliei proiectului european, și anume "tendinţele naţionaliste revizioniste care se manifestă din ce în ce mai virulent în Europa".
"Dintre toate provocările cu care ne confruntăm în prezent, una se distinge în mod deosebit prin potențialul toxic pe care îl poate avea chiar asupra fundamentului proiectului european. Mă refer, desigur, la extremism, în toate formele sale, de la naționalismul găunos, de fațadă, până la tendințele revizioniste care, din păcate, se manifestă din ce în ce mai virulent pe continentul nostru. În definitiv, ce este Uniunea Europeană? 27 de state care au aderat benevol și din convingere la același set de principii, care împărtășesc aceleași valori și care doresc să își protejeze nivelul de bunăstare atins, datorită proiectului european. Uniunea Europeană este atractivă tocmai pentru că valorile sale fundamentale permit și facilitează un grad ridicat al calității vieții. Și tocmai din acest motiv sunt unii care își doresc ca acest proiect să eșueze, pentru că oferă ceea ce autocrațiile și alte sisteme nedemocratice refuză cetățenilor lor – libertatea de mișcare, comerț liber, protecția drepturilor fundamentale, justiție și stat de drept", a declarat Klaus Iohannis, într-un ecou al discursurilor rostite de președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, și președinta Parlamentului European, Roberta Metsola.
Şeful statului a arătat că există persoane care doresc ca proiectul european să eşueze, iar campania pentru Parlamentul European "va fi atacată de tot felul de promisiuni şi oferte", îndemnând candidații PPE să întrebuințeze campania pentru europarlamentare ca prilej de revigorare a liberalismului în fața autocrațiilor.
"Îi puteți întreba direct care este alternativa la proiectul care a adus 50 de ani de pace şi prosperitate pe continentul nostru şi veţi vedea imediat cum se destramă întregul lor eşafodaj, pentru că alternativa acestor persoane gălăgioase, foarte vocale, este una sumbră, a resentimentelor şi a unui egoism naţional, care a provocat dezastre umanitare, conflicte şi războaie europene fratricide. Vă îndemn să folosiţi campania pentru alegerile europene ca un prilej de revigorare a liberalismului în faţa autocraţiilor care îngrădesc drepturile fundamentale ale omului ", a punctat Klaus Iohannis.
El a subliniat că o comunicare mai bună a avantajelor statutului de membru al Uniunii Europene este esenţială pentru a contracara dezinformarea şi manipularea.
"Trebuie să ne asigurăm că cetăţenii noştri sunt conştienţi de beneficiile incontestabile pe care le aduce apartenenţa la acest proiect remarcabil", a insistat liderul de la Cotroceni.
Președintele a apreciat că zgomotul din zona populismului de stânga sau de dreapta poate fi acoperit printr-o participare activă și o comunicare eficientă.
"Unitatea și mobilizarea noastră colectivă reprezintă cheia pentru a duce mai departe proiectul european. Trebuie să fim proactivi în susținerea valorilor și a obiectivelor noastre comune, să ne implicăm cetățenii și să îi inspirăm să facă parte din acest efort conjugat pentru un viitor mai prosper și sigur. De aceea, încurajarea unei participări ridicate la vot este vitală pentru a ne asigura că vocea fiecărui cetățean contează în procesul decizional la nivel european. Iată, așadar, un moment cu o profundă încărcătură și relevanță civică, pentru că ne dorim, nu-i așa, ca viitorul nostru și viitorul Europei să fie decis de voința electoratului, nu de absența sa", a mai spus Klaus Iohannis.
El a îndemnat la reapropierea clasei politice de cetățeni, deoarece cetățenii "dau legitimitate actului politic". "Să-i ascultăm cu atenție, să fim siguri că, înainte de a veni cu proiecte electorale, știm care sunt preocupările reale ale cetățenilor noștri. Pentru aceasta, clasa politică europeană trebuie să dea dovadă de maturitate. Cea mai eficientă metodă de consultanță politică este să acorzi atenție emoțiilor și așteptărilor oamenilor", a mai detaliat președintele.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- NATO1 week ago
- NATO6 days ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI6 days ago