Corespondență din Bruxelles
Preşedintele Klaus Iohannis va participa, joi şi vineri, la Summitul Energiei Nucleare, la reuniunea Consiliului European şi la Summitul Euro în format extins, care vor avea loc la Bruxelles, context în care șeful statului va accentua faptul că România rămâne "unul dintre susţinătorii fermi ai Ucrainei" și va sublinia că România va participa activ şi constructiv la efortul Uniunii privind consolidarea industriei europene de apărare, informează Palatul Cotroceni într-un comunicat remis CaleaEuropeană.ro.
Potrivit sursei citate, Summitul Energiei Nucleare, organizat de Agenţia Internaţională pentru Energie Atomică (AIEA) şi de Regatul Belgiei, joi, la Bruxelles, are loc în contextul includerii istorice a energiei nucleare în acordul Conferinţei ONU privind Schimbările Climatice (COP28) de la Dubai din 2023.
Evenimentul va oferi şefilor de stat şi de guvern participanţi ocazia de a-şi împărtăşi viziunea cu privire la rolul-cheie al energiei nucleare în atingerea neutralităţii climatice, securităţii energetice şi dezvoltării economice. În cadrul summitului, liderii vor adopta o declaraţie, prin care se reafirmă angajamentul ferm pentru susţinerea energiei nucleare ca parte a procesului global de limitare a schimbărilor climatice şi pentru crearea de condiţii favorabile sectorului nuclear prin promovarea inovaţiei tehnologice, educarea forţei de muncă şi mai ales lărgirea accesului la finanţare publică şi privată pentru energia nucleară.
Reuniunea Consiliului European va debuta, tot joi, cu o întâlnire de lucru cu secretarul general al Organizaţiei Naţiunilor Unite, Antonio Guterres, în cadrul căreia va avea loc un schimb de opinii cu privire la situaţia geopolitică şi provocările globale actuale, cu accent pe situaţia din Orientul Mijlociu.
Liderii UE vor aborda teme de actualitate de pe agenda europeană şi globală, precum situaţia din Ucraina, securitatea şi apărarea Uniunii Europene, extinderea UE, situaţia din Orientul Mijlociu, fenomenul migraţiei, provocările din sectorul agricol european şi aspecte legate de viitoarea Agendă Strategică a UE.
Conform Administraţiei Prezidenţiale, situaţia din Ucraina va fi discutată pe larg, cu accent pe continuarea sprijinului multidimensional, inclusiv a sprijinului militar, în urma acordului recent privind instituirea Fondului de Asistenţă pentru Ucraina în cadrul Facilităţii Europene pentru Pace.
Preşedintele Klaus Iohannis va accentua faptul că România rămâne "unul dintre susţinătorii fermi ai Ucrainei şi va pleda pentru continuarea acordării asistenţei pe toate dimensiunile, îndeosebi pe palier umanitar, militar şi în ceea ce priveşte tranzitul cerealelor ucrainene, atât timp cât va fi necesar".
Dimensiunea de securitate şi apărare europeană va reprezenta un subiect central în cadrul discuţiilor liderilor UE, în contextul publicării recente de către Comisia Europeană a Strategiei privind industria europeană de apărare şi a programului asociat de investiţii în apărare. Iohannis va sublinia că România va participa activ şi constructiv la efortul Uniunii privind consolidarea industriei europene de apărare, precizează sursa citată.
Liderii UE vor avea o discuţie şi cu privire la extinderea UE, în lumina ultimelor evoluţii legate de prezentarea recentă de către Comisia Europeană a raportului de progres în privinţa Bosniei şi Herţegovina şi a actualizărilor privind progresele înregistrate de Ucraina şi Republica Moldova în procesul de aderare. Şeful statului va pleda pentru avansarea rapidă a procesului de aderare la Uniunea Europeană pentru Ucraina şi Republica Moldova, care "au obţinut progrese remarcabile în condiţii extrem de dificile".
De asemenea, liderii europeni vor continua discuţiile pe marginea situaţiei din Orientul Mijlociu, pe fondul problemei umanitare tot mai grave din teren. Accentul va fi pus pe continuarea eforturilor UE privind sprijinul umanitar, pe identificarea de măsuri pentru a se evita escaladarea regională a conflictului şi pe continuarea cooperării cu toţi actorii internaţionali şi regionali relevanţi în vederea identificării unei soluţii sustenabile pe termen lung pentru conflictul din Orientul Mijlociu, se menţionează în comunicat.
Totodată, vor fi abordate şi provocările din sectorul agricol european, în vederea identificării celor mai bune soluţii pe termen scurt, mediu şi lung, având în vedere importanţa sectorului agricol pentru securitatea alimentară şi autonomia strategică a UE.
Cu privire la viitoarea Agendă Strategică a Uniunii, liderii europeni vor avea un schimb de idei referitor la stadiul pregătirilor pentru finalizarea documentului, o dezbatere mai cuprinzătoare în acest sens urmând să aibă loc la următoarea reuniune a Consiliului European. Klaus Iohannis va menţiona importanţa obţinerii unui acord în vederea definitivării documentului până la finalul primului semestru al acestui an şi va exprima sprijinul României pentru continuarea reflecţiei în coordonatele stabilite la reuniunea de la Granada din 2023.
De asemenea, în cadrul Consiliului European este prevăzută şi o discuţie referitoare la progresele înregistrate pe toate dimensiunile de acţiune în domeniul migraţiei. România va evidenţia, în acest sens, contribuţia sa substanţială la protejarea frontierei externe a UE, inclusiv prin continuarea proiectului-pilot derulat împreună cu Comisia Europeană la frontiera cu Serbia, se mai precizează în comunicatul Administraţiei Prezidenţiale.
În cadrul Summitului Euro în format extins va fi discutată situaţia economică a Uniunii Europene, liderii urmând să aibă discuţii cu privire la coordonarea politicilor în domeniu, în vederea creşterii rezilienţei economiilor europene. Totodată, liderii vor mai aborda şi aspecte legate de avansarea Uniunii pieţelor de capital.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Marea Britanie: Palatul Blenheim, locul nașterii lui Winston Churchill, va găzdui pe 18 iulie summitul Comunității Politice Europene
Published
4 hours agoon
March 20, 2024Corespondență din Bruxelles
Summitul liderilor europeni din această săptămână reprezintă un "moment pentru o adevărată schimbare de paradigmă în ceea ce privește securitatea și apărarea" Europei, a transmis marți seară președintele Consiliului European, Charles Michel, în tradiționala scrisoare adresată celor 27 de șefi de stat sau de guvern înainte de reuniunea Consiliului European.
Pe parcursul celor două zile de summit, liderii Uniunii europene vor discuta despre continuarea sprijinului acordat Ucrainei în fața războiului de agresiune al Rusiei, despre securitate și apărare, despre evoluția situației din Orientul Mijlociu, despre extindere, relații externe, migrație, agricultură și semestrul european.
"În cel de-al treilea an de război de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, ne aflăm în fața unui moment crucial. Urgența, intensitatea și determinarea de nezdruncinat sunt imperative", a spus Michel, argumentând că sarcina cea mai importantă a liderilor europeni este furnizarea rapidă de ajutor militar Ucrainei și achiziționarea și livrarea rapidă de muniție către Ucraina, referindu-se la inițiative precum cea a Cehiei.
De altfel, luni, Consiliul Uniunii Europene a decis să majoreze plafonul financiar al Instrumentului european pentru pace cu 5 miliarde de euro în prețuri curente și să aloce această sumă suplimentară Ucrainei, prin crearea unui fond de asistență pentru Ucraina (UAF) în cadrul acestui instrument.
"Acest Consiliu European va fi o oportunitate de a consolida și accelera aceste eforturi", a mai subliniat Charles Michel.
Reuniți săptămâna trecută la Berlin, liderii Triunghiului de la Weimar – cancelarul german Olaf Scholz, președintele francez Emmanuel Macron și premierul polonez Donald Tusk – s-au afișat hotărâți ca țările lor să cumpere arme de pe piața internațională pentru Ucraina.
Franţa, Germania şi Polonia au confirmat că sprijină iniţiativa gestionată de Republica Cehă pentru a achiziţiona din state terţe 800.000 de obuze pentru pentru armata ucraineană, aflată în criză de muniţie după ce UE i-a livrat doar circa 30% din cele un milion de obuze de calibrul 155 mm promise în martie anul trecut, iar ajutorul american este în continuare blocat în Congresul SUA.
De asemenea, șeful diplomaţiei Uniunii Europene Josep Borrell a anunţat marţi că va propune ca Uniunea Europeană să utilizeze 90% din veniturile obţinute din activele ruseşti îngheţate în Europa pentru a cumpăra arme pentru Ucraina, iar restul de 10% să fie utilizat pentru a spori capacitatea de industriei ucrainene de apărare.
Poziția sa este împărtășită de președintele Consiliului European. "Trebuie să ne concentrăm asupra punerii în aplicare și a respectării eficiente a sancțiunilor noastre, precum și asupra avansării eforturilor noastre privind utilizarea profiturilor excepționale din activele imobilizate", a adăugat Michel.
Evocând un moment pentru o adevărată schimbare de paradigmă în ceea ce privește securitatea și apărarea, asemenea cuvintelor întrebuințate și de președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, șeful Consiliului European a deplâns faptul că "timp de decenii, Europa nu a investit suficient în securitatea și apărarea sa".
"Acum, când ne confruntăm cu cea mai mare amenințare la adresa securității de la cel de-al Doilea Război Mondial încoace, este timpul să luăm măsuri radicale și concrete pentru a fi pregătiți pentru apărare și pentru a pune economia UE "pe picior de război"", a argumentat Charles Michel, referindu-se la investiții și la achiziții comune, în timp ce lideri precum premierul Estoniei susțin și împrumuturi comune europene pentru achiziții de armament, iar premierul polonez Donald Tusk a avertizat că Europa se află în epoca pre-război.
El a precizat că industria de apărare trebuie sprijinită să acceseze fonduri publice și private, iar statele membre să reducă barierele de reglementare.
Afirmațiile lui Michel vin în întâmpinarea gestului liderilor din Germania, Franța, Estonia, România, Polonia și din alte nouă țări UE, care au cerut Băncii Europene de Investiții să majoreze finanțarea pentru apărarea europeană, într-o scrisoare transmisă și președintelui Consiliului European, Charles Michel.
"În prezent, finanţarea BEI în domeniul securităţii şi apărării este, totuşi, limitată la proiectele cu dublă utilizare. Iniţiativa Europeană Strategică de Securitate a BEI şi recentul Fond european de apărare (EIF) sunt iniţiative binevenite dar acestea formează doar o mică parte din activităţile actuale ale BEI", se arată în scrisoarea consultată de Bloomberg. Cu bilanţ total de 544,6 miliarde de euro (590,78 miliarde de dolari), BEI este cea mai mare instituţie financiară multilaterală din lume în funcţie de active, cu împrumuturi acordate şi promise de 562 miliarde de euro în 2022, faţă de cele 171 miliarde de dolari ale Băncii Mondiale.
"Construirea acestei mentalități strategice de securitate necesită o conducere puternică și o înțelegere profundă a urgenței amenințărilor cu care ne confruntăm. Mă aștept ca Consiliul European să se ridice la înălțimea acestor așteptări", i-a îndemnat Charles Michel pe liderii europeni.
Discuțiile consacrate securității și apărării între liderii UE vor avea loc după ce, la începutul lunii martie, Comisia Europeană a prezentat prima strategie industrială de apărare și un nou program pentru industria de apărare pentru a spori gradul de pregătire și securitatea Europei, ambele documente ambițioase urmărind ca statele membre "să investească mai mult, mai bine, împreună și european".
Published
22 hours agoon
March 19, 2024Şeful diplomaţiei Uniunii Europene Josep Borrell a anunţat marţi că va propune ca Uniunea Europeană să utilizeze 90% din veniturile obţinute din activele ruseşti îngheţate în Europa pentru a cumpăra arme pentru Ucraina, iar restul de 10% să fie utilizat pentru a spori capacitatea de industriei ucrainene de apărare, informează Reuters.
Înaltul Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politică de securitate va prezenta miercuri această propunere statelor membre UE, în ajunul summitului de primăvară al Consiliului European, care are loc joi și vineri la Bruxelles și care are pe agendă atât tema sprijinului pentru Ucraina, cât și tema securității și apărării.
În conformitate cu planul lui Borrell, banii ar urma să fie direcționați către Instrumentul European pentru Pace (EPF), un fond extra-bugetar creat la inițiativa Franței înainte de invazia Rusiei în Ucraina și care s-a dovedit extrem de util pentru a sprijini Ucraina. Numai cu o zi în urmă, Consiliul Uniunii Europene a decis să majoreze plafonul financiar al Instrumentului european pentru pace cu 5 miliarde de euro în prețuri curente și să aloce această sumă suplimentară Ucrainei, prin crearea unui fond de asistență pentru Ucraina (UAF) în cadrul acestui instrument.
"Propunerea concretă va fi prezentată mâine. Statelor membre le revine să cadă de acord", a menţionat şeful diplomaţiei Uniunii Europene.
Josep Borrell a subliniat că propunerea vizează utilizarea profiturilor din activele ruse blocate în Europa mai degrabă decât activele însele. El a estimat la 3 miliarde de euro anual profiturile care se pot obţine din acest active.
"Dacă facem asta, ei bine, rușii nu vor fi foarte fericiți", a mai spus Borrell. "Suma de bani – trei miliarde pe an – nu este nici măcar extraordinară. Dar nu este neglijabilă", a completat acesta.
Aproximativ 70% din toate activele rusești imobilizate în Occident sunt deținute în depozitarul central belgian de valori mobiliare Euroclear, care deține echivalentul a 190 de miliarde de euro reprezentând titluri și lichidității ale Băncii Centrale a Rusiei.
Săptămâna trecută, o oficialitate de rang înalt a UE a spus că probabil activele ruse îngheţate în UE vor genera între 15 şi 20 de miliarde de euro până în 2027, în funcţie de ratele dobânzii la nivel mondial.
Borrell a subliniat că propunerea a fost aceea de a folosi profiturile obținute din activele deținute în Europa și nu activele în sine. Inițial, oficialii europeni au discutat despre utilizarea profiturilor din activele înghețate pentru a finanța reconstrucția Ucrainei.
Însă, în ultimele săptămâni, aceștia s-au concentrat din ce în ce mai mult asupra modului în care să ajute Ucraina din punct de vedere militar, în condițiile în care forțele de la Kiev, lipsite de muniție, se luptă pentru a reține invazia Rusiei, în timp ce un pachet major de ajutor militar american este blocat în Congresul SUA.
Miniștrii apărării din statele coaliției de la Ramstein se reunesc marți la baza americană din Germania, cu șeful Pentagonului Lloyd Austin asigurându-i pe aliați cu privire la angajamentul continuu al SUA față de apărarea Ucrainei.
Șeful Consiliului European, mesaj ironic pentru Putin: Îl felicit pentru victoria zdrobitoare în alegerile care încep astăzi. Fără opoziție, fără libertate, nici o alegere
Published
5 days agoon
March 15, 2024Președintele Consiliului European, Charles Michel, a transmis vineri un mesaj de felicitare ironic dictatorului rus Vladimir Putin, care nu are niciun oponent veritabil la alegerile prezidențiale din Rusia din aceste zile, îndreptându-se spre un nou mandat de șase ani.
"Doresc să îl felicit pe Vladimir Putin pentru victoria zdrobitoare în alegerile care încep astăzi. Fără opoziție, fără libertate, nici o alegere", a scris Michel, pe X.
Would like to congratulate Vladimir Putin on his landslide victory in the elections starting today.
No opposition.
No freedom.
No choice.— Charles Michel (@CharlesMichel) March 15, 2024
Rusia organizează în perioada 15-17 martie alegeri prezidenţiale pe care preşedintele Vladimir Putin le va câştiga cu certitudine. Acest lucru îi va oferi celui mai longeviv lider al Kremlinului de la Iosif Stalin încoace încă un mandat de şase ani la putere.
Scrutinul prezidențial din 2024 este primul după modificările constituţionale aprobate prin referendum în 2020, care îi permit lui Putin să candideze pentru un al cincilea mandat, care va fi al treilea consecutiv de șase ani și îl va menține la putere până în 2030, moment în care îl va detrona pe Stalin, dictatorul sovietic care a condus URSS din 1924 până în 1953.
Putin, devenit președinte interimar la 31 decembrie 1999, a câștigat primul mandat de președinte în mai 2000 și a condus Rusia timp de două mandate consecutive până în 2008.
La acel moment, Constituția nu îi permitea liderului rus să fie președinte mai mult de două mandate consecutive, astfel că președinte al Rusiei a fost ales Dmitri Medvedev pentru mandatul 2008-2012, perioadă în care Vladimir Putin a fost prim-ministru.
Odată cu modificările constituționale care au extins mandatul prezidențial de la 4 la 6 ani, Putin a candidat și a câștigat alegerile prezidențiale din 2012 și 2018.
Schimbările la legea fundamentală din 2020 îi permit acum lui Putin să candideze și în 2030 pentru un al șaselea mandat și al patrulea consecutiv care l-ar ține la putere până în 2036, când dictatorul rus ar avea 83 de ani.
Alegerile din acest an sunt marcate în special de războiul în curs de desfăşurare împotriva Ucrainei, un pretext pentru Putin de a-şi înăspri conducerea autoritară, dar şi de moartea lui Aleksei Navalnîi, principalul opozant, care a murit subit în închisoare, la 47 de ani, în urmă cu o lună.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- NATO1 week ago
- NATO6 days ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI6 days ago