Republica Moldova nu a ajuns la nici o intelegere cu concernul rus Gazprom si este deconectata de la 1 ianuarie ac de la conducta de gaz a Federatiei Ruse. Gazprom cere 160 de dolari pentru mia de metri cubi, dar Chisinaul considera ca este un pret inacceptabil. Negocierile intre cele doua parti continua in aceste zile la Moscova.
Oficialii moldoveni au respins speculatiile privind penuria de gaze naturale din republica.
In opinia mai multor analisti politici de la Chisinau, problema gazelor rusesti are serioase motivatii politice. Analistul politic Oazu Nantoi a apreciat ca, in acest razboi politic, "chestiunea gazului" este folosita pentru a destabiliza situatia din Ucraina si Moldova, care au fost mereu dependente energetic si au devenit victime, dupa cum transmite agentia Regnum.
Intreruperea livaririlor de gaze naturale este primul pas al Kremlinului in strategia de a reinstaura controlul asupra teritoriului apropiat, considera si directorul Centrului Euro-Atlantic din Moldova, expertul politic Nicolae Chirtoaca. El este de parere ca Rusia incearca sa destabilizeze situatia politica si economica a tarilor care au o politica pro-occidentala, iar Ucraina, care are alegeri legislative in martie ac, a devenit prima tinta, urmatoarea fiind, in viziunea sa, Republica Moldova. Moldova cumpara anual in jur de 3 miliarde de metri cubi de gaze din Rusia.
Analistul Oleg Serebrean, deputat in Parlamentul de la Chisinau, a apreciat, vineri, intr-o declaratie pentru Radio Romania-Actualitati, ca Federatia Rusa recurge la presiuni economice, pe care le aplica in mod special Ucrainei, Republicii Moldova, Georgiei, tari care fac un fel de disidenta in cadrul CSI (Comunitatea Statelor Independente). "Eu cred ca este intr-adevar vorba de un santaj economic, din moment ce anumite tari sau anumite regiuni, cum este regiunea transnistreana, platesc in continuare un alt pret decat il plateste Republica Moldova", a adaugat Oleg Serebrean, El a remarcat ca presiunile pe care le exercita Rusia la momentul de fata asupra unor tari din CSI au atras atentia oficialitatilor de la Bruxelles, care, in opinia sa, erau predispuse pana acum "sa crediteze cu prea multa bunavointa Moscova". "Cred ca asta va impinge Bruxelles-ul sa caute, alaturi de partenerii lor americani, solutii si pentru ei - in cazul dat fiind si ei direct interesati - referitor la trasee alternative de import de hidrocarburi, in special de gaze naturale, din tarile Asiei interioare - Uzbekistan, Kazahstan, Turkmenistan in primul rand -, dar, de ce nu, si din Africa de Nord", a mai subliniat Oleg Serebrean.