Acuzații recente din partea Statelor Unite, Marii Britanii și Noii Zeelande au scos la iveală o serie de atacuri cibernetice care ar fi fost orchestrate de hackeri susținuți de statul chinez. Aceste atacuri, care se întind pe mai mulți ani, ar fi vizat politicieni, companii și dizidenți, dezvăluind un model de spionaj cibernetic legat de guvernul chinez, potrivit Washingtonului și aliaților săi, informează AFP, preluat de Agerpres.
Oficialii americani au acuzat șapte cetățeni chinezi, susținând că aceștia au fost implicați în atacarea unor membri ai Congresului, a unor oficiali de la Casa Albă și a diferitelor agenții americane. Hackerii, identificați ca făcând parte dintr-un grup cunoscut sub numele de APT31, au fost acuzați de conspirație în vederea comiterii de intruziuni informatice și fraudă electronică.
Atât SUA, cât și Marea Britanie au impus sancțiuni persoanelor și entităților presupus a fi implicate în aceste activități cibernetice. Printre acestea se numără o firmă din Wuhan, China, acuzată că a servit drept acoperire pentru operațiuni cibernetice rău intenționate.
În plus, Marea Britanie a acuzat China că a accesat datele alegătorilor, subliniind amploarea breșei. Dezvăluirile subliniază o narațiune mai amplă a breșelor de securitate cibernetică, SUA și aliații săi atribuindu-le guvernului chinez, pe fondul concurenței strategice și economice actuale.
China a negat aceste acuzații, respingându-le drept dezinformare. Cu toate acestea, dovezile prezentate de autorități sugerează un efort semnificativ și continuu al actorilor chinezi de a submina securitatea cibernetică și de a viza entități-cheie.
Gradul de sofisticare al acestor atacuri este evident în metodele utilizate, inclusiv în utilizarea de e-mailuri malițioase deghizate în articole de presă legitime. Aceste e-mailuri conțineau linkuri de urmărire ascunse, permițând hackerilor să adune informații despre destinatari și să efectueze intruziuni cibernetice mai bine direcționate.
Țintele au variat de la campanii politice la companii din diverse sectoare, ceea ce indică o amenințare extinsă și persistentă. Marea Britanie, în special, și-a exprimat profunda îngrijorare cu privire la aceste activități, semnalând o potențială escaladare a tensiunilor dintre China și națiunile occidentale.
Ca răspuns la aceste acuzații, au fost activate canalele diplomatice, Regatul Unit convocându-l pe ambasadorul chinez și intrând în contact direct cu oficialii chinezi. Situația adaugă tensiune la relațiile deja tensionate, în special în lumina evenimentelor recente din Hong Kong, care au tensionat și mai mult legăturile dintre Regatul Unit și China.
De asemenea, Noua Zeelandă a acuzat hackerii chinezi sponsorizați de statul chinez că s-au infiltrat în parlament, alăturându-se astfel Statelor Unite și Marii Britanii în a acuza Beijingul de activitate cibernetică rău intenționată.
Ministrul de externe al Noii Zeelande, Winston Peters, a declarat marți că atacul cibernetic a fost "inacceptabil" și că preocupările țării sale au fost transmise direct Beijingului.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Inițiativa de Securitate Baltică: SUA au alocat un pachet bugetar de 228 de milioane de dolari pentru Estonia, Letonia și Lituania
Financial Times: SUA și Japonia vor dezvălui cea mai mare îmbunătățire a pactului de securitate bilateral din ultimii 60 de ani
Ministrul israelian de externe: Sub conducerea lui Guterres, ONU a devenit un "organism antisemit și anti-Israel" care "încurajează teroarea"
UE și SUA denunță cu consternare atacul terorist de la periferia Moscovei
SUA au înaintat Consiliului de Securitate al ONU un proiect de rezoluție care solicită "încetarea imediată a focului" în Gaza după luni de opoziție la demersuri similare
Consilierul pentru securitate națională al Casei Albe dă asigurări Kievului că sprijinul militar al SUA "va ajunge în Ucraina", în pofida blocajului din Congres
Published
3 hours agoon
March 26, 2024By
Teodora IonUniunea Europeană, prin vocile președinților Comisiei Europene Consiliului European și Parlamentului European, Ursula von der Leyen, Charles Michel și Roberta Metsola, au salutat adoptarea rezoluției Consiliului de Securitate al ONU care solicită în "mod clar o încetare imediată a focului în Fâșia Gaza și eliberarea imediată și necondiționată a tuturor ostaticilor".
"Implementarea acestei rezoluții este vitală pentru protejarea tuturor civililor", a subliniat von der Leyen într-un mesaj publicat pe platforma X, fostă Twitter.
I welcome the adoption by UN Security Council of a resolution demanding an immediate ceasefire in Gaza, and the immediate & unconditional release of all hostages.
Implementation of this resolution is vital for the protection of all civilians.
— Ursula von der Leyen (@vonderleyen) March 25, 2024
La rândul său, Charles Michel a amintit de decizia adoptată săptămâna trecută de șefii de stat sau de guvern, reuniți săptămâna trecută la Bruxelles în cadrul unui summit, la finalul căruia aceștia au cerut în unanimitate "o pauză umanitară imediată care să conducă la o încetare durabilă a focului, a eliberarea necondiționată a tuturor ostaticilor și la furnizarea de asistență umanitară".
"Este imperios ca acest lucru să fie respectat", a mai spus Michel într-un mesaj publicat pe aceeași platformă.
— Charles Michel (@CharlesMichel) March 25, 2024
Celor doi președinți li s-a alăturat cea a Parlamentului European, Roberta Metsola, salutând "un pas important înainte, care vine după rezoluția din ianuarie" a legislativului european și "este singura cale de urmat pentru pace".
We welcome today's UNSC Resolution calling for an immediate ceasefire, the unconditional release of hostages and more aid in Gaza.
This is a significant step forward, it follows @Europarl_EN's January resolution and is the only way forward for peace.
Now it must be implemented. https://t.co/vTGPCYe0mq
— Roberta Metsola (@EP_President) March 25, 2024
Consiliul de Securitate al ONU a adoptat luni o rezoluție prin care solicită o încetare imediată a focului pe durata Ramadanului, o eliberare necondiționată a tuturor ostaticilor și "intensificarea urgentă a fluxului" de ajutor în Gaza.
Documentul a trecut cu 14 voturi pentru, în vreme ce Statele Unite s-au abținut. SUA au mai blocat în trecut rezoluții care solicitau o încetare a focului, motivând că o astfel de acțiune ar fi greșită în timp ce negocierile delicate pentru un armistițiu și eliberarea ostaticilor continuau între Israel și Hamas, informează BBC.
Însă joi, SUA a prezentat propriul proiect, care, pentru prima dată, a cerut o încetare a focului, marcând o înăsprire a poziției sale față de Israel. Purtătorul de cuvânt al Consiliului Național de Securitate, John Kirby a explicat că decizia SUA de a permite rezoluției să treabă prin abținerea de la vot "nu reprezintă o schimbare a poziției". Statele Unite au fost de acord cu o încetare a focului, dar nu au votat în favoarea rezoluției pentru că textul nu condamnă Hamas, a continuat oficialul american.
Secretarul general al ONU, Antonio Guterres, a subliniat că documentul "trebuie pus în aplicare" pentru a asigura o încetare a focului și "eliberarea imediată și necondiționată a tuturor ostaticilor".
Peste 32.000 de persoane, mare parte femei și copii, și-au pierdut viața în Gaza ca urmare a bombardamentelor Israelului, conform datelor oferite de Ministerul Sănătății din Fâșie controlat de Hamas.
Published
20 hours agoon
March 25, 2024Președintele Serbiei, Aleksandar Vucic, a declarat duminică că țara sa nu va renunța niciodată la provincia Kosovo și Metohija și nici nu va adera la Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO), relatează agenția de presă Tanjug, preluat de Agerpres.
De Ziua Comemorării Victimelor Agresiunii NATO asupra Iugoslaviei, oamenii s-au adunat la Prokuplje pentru a aduce un omagiu victimelor bombardamentelor NATO.
"Au vrut să ne distrugă patria, să distrugă Serbia și să o dezmembreze, dar au eșuat", a declarat Vucic la un eveniment de comemorare care a marcat aniversarea bombardamentelor NATO. "Au trecut 25 de ani, iar noi rămânem neclintiți… Nu vom consimți niciodată la dezmembrarea Serbiei! Kosovo și Metohija nu vor fi niciodată smulse de bunăvoie de lângă noi", a subliniat el.
De asemenea, președintele sârb a menționat că Pristina a fost admisă ca membru asociat în Adunarea parlamentară a NATO şi că acesta este un alt motiv pentru care Belgradul nu va adera niciodată la Alianţa Nord-Atlantică.
"Mulţumim – acum ştim că noi nu vom adera niciodată la NATO şi că ne vom apăra şi proteja neutralitatea noastră militară. Iar când îi veţi admite (Kosovo) în Consiliul Europei, noi vom avea şi pentru asta un răspuns. S-a zis cu minciunile voastre, sancţiuni împotriva Pristinei şi toate celelalte. Lor le-aţi dat totul şi în schimb aţi pedepsit Serbia pe măsură", a declarat Aleksandar Vucic la într-un mesaj pentru ceea ce el a numit "falşii prieteni" ai Serbiei.
Kosovo și-a declarat unilateral independența față de Serbia în 2008. Serbia o respinge și consideră Kosovo ca fiind propria sa provincie.
Evenimentul a început cu o comemorare sumbră condusă de Patriarhul Bisericii Ortodoxe Sârbe, Porfirije, care a subliniat ulterior în discursul său că bombardamentul a dezvăluit "profunzimea cruzimii umane atunci când cineva alege să abandoneze umanitatea".
Președintele Republicii Srpska, Milorad Dodik, a condamnat încălcarea de către NATO a dreptului internațional și nepăsarea față de viețile nevinovate, lăudând în același timp sfidarea și rezistența Serbiei.
"Rămânem oameni demni, care ne prețuim libertatea", a declarat Dodik, subliniind importanța unității, așa cum se reflectă în celebrarea pe scară largă a Zilei Comemorării.
În 1999, forțele NATO conduse de SUA au efectuat atacuri aeriene continue timp de 78 de zile împotriva Iugoslaviei, soldate cu peste 8.000 de civili morți sau răniți și aproape 1 milion de persoane strămutate.
În cadrul loviturilor au fost folosite bombe cu dispersie și bombe cu uraniu sărăcit, interzise de convențiile internaționale, care au provocat, de asemenea, distrugerea pe scară largă a infrastructurii.
Emmanuel Macron subliniază că "ar fi cinic și contraproductiv pentru Rusia să folosească împotriva Ucrainei" atentatul de la Moscova revendicat de gruparea teroristă Stat Islamic
Published
21 hours agoon
March 25, 2024By
Teodora IonPreședintele francez, Emmanuel Macron, a declarat că toate indiciile arată faptul că atacul asupra unei săli de concerte de lângă Moscova, care a avut loc în weekend și care s-a soldat cu 137 de decese, a fost comis de organizația teroristă Stat Islamic, informează The Guardian.
Rusia a sfidat avertismentele transmise de SUA și de alte țări conform cărora organizația teroristă a orchestrat atacul armat, acuzând Washingtonul că încearcă să protejeze Ucraina.
"Acest atac a fost revendicat de Statul Islamic, iar informațiile de care dispunem noi, serviciile noastre (de informații), precum și principalii noștri parteneri, indică într-adevăr că o unitate a Statului Islamic a fost cea care a provocat acest atac", a declarat Macron.
"Cred că ar fi atât cinic, cât și contraproductiv pentru Rusia însăși și pentru securitatea cetățenilor săi să se folosească de acest context pentru a încerca să îl folosească împotriva Ucrainei", a continuat liderul francez.
În declarațiile sale publice cu privire la acest eveniment, Vladimir Putin nu a menționat că atacatorii ar face parte din gruparea teroristă Stat Islamic, dar a urmărit să dirijeze situația către scopul propriu, spunând că ei au încercat să fugă în Ucraina, într-un demers de a inculpa Kievul pentru tragedia din weekend, în pofida faptului că acesta din urmă a negat orice implicare și avertismentelor transmise de țările occidentale că ISIS ar putea recurge la atacuri de genul acesta.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ALEGERI EUROPENE 20245 days ago
- EDITORIALE7 days ago
- ALEGERI EUROPENE 20245 days ago
- ROMÂNIA6 days ago
- ROMÂNIA1 week ago