Bucureşti este unul dintre oraşele din Europa cu cele mai scăzute preţuri ale locuinţelor şi cu cele mai ridicate niveluri ale accesibilităţii achiziţionării acestora, potrivit datelor companiei de consultanţă imobiliară Cushman & Wakefield Echinox.
"Creşterile preconizate ale salariilor pe fondul unei evoluţii economice pozitive, dar şi al relaxării condiţiilor de finanţare, vor favoriza majorarea preţurilor locuinţelor în perioada următoare, tendinţă pe care o vom vedea cel mai probabil manifestându-se mai accentuat începând cu anul viitor. Astfel, pe baza datelor publice privind preţul mediu solicitat pentru un apartament de 70 de metri pătraţi în Europa, nivelul de accesibilitate al achiziţionării unui astfel de apartament în Bucureşti este printre cele mai ridicate atât la nivel naţional, cât şi european, fiind necesare 96,2 salarii medii nete lunare", se arată într-un comunicat al companiei.
Pe de altă parte, un grad mai ridicat de accesibilitate este înregistrat în Bruxelles şi Sofia (84,2 şi 94,3 salarii medii nete din oraşele respective) dintre marile oraşe şi capitale europene.
Londra, Munchen, Paris sau Zurich se situează la polul opus, unde preţurile medii pe metrul pătrat util pot depăşi sau chiar depăşesc 10.000 de euro (Paris) sau chiar 16.000 de euro (Zurich). În cazul acestora sunt necesare mai mult de 200 salarii medii nete din respectivele locaţii, un nivel mai mult decât dublu comparativ cu cel din Bucureşti.
Bucureștiul oferă preţuri rezidenţiale avantajoase şi raportat la regiune
Totodată, conform analizei, capitala României oferă preţuri rezidenţiale avantajoase şi raportat la regiune, un grad scăzut de accesibilitate fiind observat în Praga (oraş cu preţuri medii solicitate ce depăşesc în medie 4.700 euro/ mp util şi unde sunt necesare 196,7 salarii medii nete pentru un astfel de apartament), Bratislava (171,5 salarii), Varşovia (165,3), Belgrad (161), Cluj – Napoca (158,2) sau Budapesta (150).
"Preţurile proprietăţilor rezidenţiale din România au înregistrat creşteri importante în ultimul an în oraşe precum Cluj – Napoca, Braşov, Oradea, Iaşi sau Craiova, creşteri ce au depăşit pragul de 10% în majoritatea cazurilor menţionate. Capitala a făcut cumva notă discordantă în ultimele 12 – 24 de luni, perioadă în care preţurile solicitate au crescut cu un nivel mult sub rata inflaţiei aferente şi a majorărilor semnificative ale costurilor de construcţie. De asemenea, după un prim semestru al anului precedent, în care numărul tranzacţiilor cu unităţi locative a scăzut semnificativ pe fondul dobânzilor ridicate la creditele ipotecare, am asistat la o relansare evidentă în a doua jumătate a lui 2023 şi în primele luni ale anului curent. Băncile au început o serie de promoţii cu dobânzi mult mai avantajoase, mai mici decât rata de referinţă de 7% stabilită de Banca Naţională, pentru a reporni creditarea ipotecară. Vedem aşadar în piaţă oferte cu dobânzi fixe anuale pe o perioadă de 3 – 5 ani ce variază între 5,6% – 5,85%, nivel asemănător cu cele practicate în acest moment în vestul Europei şi care, coroborate cu gradul mare de accesibilitate al achiziţionării locuinţelor din Bucureşti comparativ cu majoritatea oraşelor mari europene, vor crea un cadru extrem de favorabil pentru dezvoltarea în continuare a unor proiecte rezidenţiale de amploare în capitală, dar şi pentru creşterea preţurilor pe termen mediu şi lung", a declarat Vlad Săftoiu, Head of Research, Cushman & Wakefield Echinox.
Consultanţii imobiliari amintesc, în context, că datele furnizate de Comisia Naţională de Strategie şi Prognoză şi de principalele instituţii de credit la nivel internaţional ilustrează un potenţial semnificativ de creştere a economiei naţionale în următorii ani, creştere ce va veni la pachet cu majorări salariale importante în Bucureşti şi în principalele centre sociale şi economice din ţară. Este estimată o evoluţie a salariului mediu net lunar din Bucureşti până la un nivel de aproximativ 1.600 euro în 2027 (+32% comparativ cu media din 2023), un indicator ce va avea un impact pozitiv asupra gradului de accesibilitate al proprietăţilor rezidenţiale, mai ales pe fondul unor scăderi preconizate ale dobânzilor cheie, ce vor începe gradual din 2024 şi care probabil vor continua şi în anii următori.