Germania trebuie să dezvolte o apărare antirachetă împotriva posibilelor amenințări din partea Rusiei "în cinci până la opt ani", a declarat șeful Statului Major al Apărării german, Carsten Breuer, potrivit ziarului Frankfurter Allgemeine Zeitung, citat de dpa, preluat de Agerpres.
Breuer a adăugat că "Rusia este capabilă să declare război statelor NATO în termen de cinci până la opt ani". Până atunci, Germania trebuie să fie, de asemenea, "capabilă să respingă un astfel de atac", iar soluția trebuie să fie găsită în cadrul NATO : "Nu există alternativă", a adăugat șeful armatei germane.
Pentru general, o agresiune rusă împotriva NATO "nu este necesar să devină realitate în cinci până la opt ani, dar este posibilă". Breuer a mai precizat că, în calitate de militar, trebuie să fie pregătit pentru cel mai rău scenariu și asta înseamnă că "trebuie să fim pregătiți să ne apărăm în cinci ani". Agresiunea împotriva Germaniei poate avea loc "pe tot spectrul: de la atacuri cibernetice la drone și rachete".
Totodată, acesta a respins declarațiile unor actori politici din Germania privind permiterea unui conflict înghețat în Ucraina.
"Înghețarea unui război presupune acceptarea acestuia de ambele părți. Aproape că nu există un conflict înghețat în lume care să nu fi izbucnit din nou", a declarat Breuer. "Situația militară actuală din Ucraina face ca înghețarea războiului să nu pară nici posibilă, nici de dorit.
Guvernul german a înființat un fond special în valoare totală de 100 miliarde de euro pentru modernizarea armatei.
Potrivit lui Breuer, 80% din fonduri sunt acum alocate și urmează să fie angajate în totalitate până la sfârșitul anului, dar cu posibile întârzieri în ceea ce privește achizițiile.
"Trecem printr-o perioadă de criză în acest moment. O mare parte din material a fost comandat, dar nu ajunge încă la trupe în măsura în care mi-aș dori", a declarat Breuer, care consideră cele 100 miliarde de euro drept "finanțare de început".
"Trebuie să stabilizăm cheltuielile pentru apărare. Bugetul apărării trebuie să rămână la 2% din producția economică pe termen lung", a subliniat el.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Aderarea Suediei și Finlandei la NATO consolidează securitatea la Marea Baltică, subliniază ministrul suedez de externe. Tobias Billstrom anticipează un conflict "prelungit" între Rusia și Ucraina
Published
3 hours agoon
March 22, 2024Corespondență din Bruxelles
Președintele Klaus Iohannis a avut o întrevedere bilaterală cu premierul olandez Mark Rutte, rivalul său în cursa pentru funcția de secretar general al NATO, o competiție despre care ambii lideri s-au exprimat separat în termeni eleganți și cordiali.
Întâlnirea a avut loc joi seară și a durat aproximativ 15 minute, a informat Administrația Prezidențială, precizând că întâlnirea cu Rutte a avut loc în contextul mai multor întrevederi în marja summitului Consiliului European de la Bruxelles.
Întâlnirea dintre cei doi a avut loc într-un moment în care această cursă prinde contur. Aflat joi la sediul NATO pentru o întâlnire cu secretarul general Jens Stoltenberg menită să marcheze 20 de ani de la aderarea Sloveniei la Alianței, premierul sloven Robert Golob a anunțat că țara sa ia în serios candidatura lui Klaus Iohannis la șefia Alianței, menționând că Ljubjlana și-a exprimat sprijinul pentru Rutte când era singurul candidat
Aflați joi și vineri la Consiliul European, președintele Klaus Iohannis și premierul olandez Mark Rutte au făcut, de la distanță, un schimb de amabilități în contextul competiției lor pentru funcția de top la nivelul Alianței.
Președintele Klaus Iohannis a declarat că a avut "discuții foarte bune" cu aliații din NATO după ce și-a anunțat candidatura pentru postul de secretar general al Alianței, insistând că în cursa cu premierul olandez Mark Rutte pentru această funcție este "o competiție constructivă", dar ceea ce îi deosebește sunt "geografia, istoria și abordările ușor diferite privind viitorul NATO.
Klaus Iohannis este un "om minunat" și un "lider credibil pentru țara lui", a afirmat joi premierul demisionar olandez, Mark Rutte, referindu-se la contracandidatul său pentru funcția de secretar general al NATO.
Președintele Klaus Iohannis a anunțat săptămâna trecută, într-o declarație de presă susținută la Palatul Cotroceni, că a decis să intre în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței Nord-Atlantice, evocând momentul important al marcării a 20 de ani de la aderarea României la Alianța Nord-Atlantică, pilonul de stabilitate și securitate reprezentat de România pe flancul estic prin alocarea a 2% și a 2,5% din PIB pentru apărare, sprijinul pentru Ucraina, dar și contribuție valoroasă a Europei de Est în discuțiile și deciziile adoptate în cadrul NATO.
"Am decis să intru în competiție pentru funcția de secretar general al NATO. Îmi asum această candidatură în numele României cu toată responsabilitatea, iar această decizie are la bază performanța României, experiența acumulată pe parcursul celor două mandate de președinte al României, înțelegerea profundă a provocărilor cu care se confruntă NATO, Europa, și în special regiunea noastră, și angajamentul meu ferm față de valorile și obiectivele fundamentale ale NATO", a spus președintele, devenind primul lider care își asumă oficială o candidatură la șefia Alianței, deși premierul demisionar olandez Mark Rutte este vehiculat ca favorit și beneficiază de susținerea Statelor Unite, Germaniei, Franței și Marii Britanii.
Cele trei sarcini cardinale al NATO – apărarea și descurajarea, cooperarea cu partenerii, prevenirea și gestionarea crizelor -, victoria Ucrainei în lupta sa existențială și aderarea sa la NATO și UE, interoperabilitatea și baza industrială de apărare, finanțarea apărării, reziliența, dialog consolidat între structurile politice și militare ale Alianței, întărirea parteneriatului NATO – UE, creșterea investițiilor în inovare și reprezentarea geografică echilibrată în pregătirea deciziilor – reprezintă decalogul pe care președintele Klaus Iohannis îl propune după ce și-a anunțat candidatura pentru funcția de secretar general al NATO.
Competiția pentru șefia Alianței reprezintă o bătălie politică între doi lideri redutabili din UE și NATO care au reușit să construiască o relație care să permită înlăturarea obiecțiilor de la Haga privind aderarea României la spațiul Schengen, trimiterea de trupe olandeze în România la grupul de luptă NATO condus de Franța, coaliția F-16 condusă de Olanda și unde România pune la dispoziție baza de antrenament pentru piloții ucraineni și, deloc de neglijat, invitarea președintelui român de către premierul olandez la mini-summit-urile de la Haga premergătoare summit-urilor NATO.
Published
4 hours agoon
March 22, 2024By
Teodora IonAderarea Suediei și Finlandei la NATO consolidează securitatea la Marea Baltică, mai ales în contextul în care există perspectiva unui conflict "prelungit" între Ucraina și Rusia, a evidențiat ministrul suedez de externe, Tobias Billstrom, într-un interviu pentru publicația Deutsche Welle.
Aflat joi la Berlin, Billstrom a reliefat un lucru evident: după aderarea celor două țări nordice la Alianță, toate statele care au deschidere la Marea Baltică, cu excepția Rusiei, fac parte din alianța militară.
El prognozează că situație va consolida "în mod semnificativ securitatea și stabilitatea în această parte a lumii".
Ministrul suedez de externe a mai spus că sprijinul neîntrerupt pentru Ucraina – militar, financiar și politic – este vital pentru ca această țară să continue lupta sa împotriva Rusiei, un război care a intrat deja în al treilea an.
"Trebuie să găsim o formulă pentru a obține un sprijin pe termen lung (pentru) Ucraina, atât financiar, cât și militar", a subliniat Billstrom într-o referire la ajutorul oferit de UE, fără a omite să aducă în discuție eforturile pe care țara sa le depune pentru a sprijini Kievul.
Ucraina a cerut Suediei să îi furnizeze avioane de luptă Gripen. Solicitarea, făcută de președintele Volodimir Zelenski în timpul primei sale vizite în Suedia în august anul trecut, este încă în curs de soluționare.
Referindu-se la această cerere, Billstrom a declarat că forțele armate suedeze au prezentat un raport pe care birourile guvernamentale îl analizează în prezent.
"Când această analiză va fi gata, suntem pregătiți să dăm un răspuns, dar nu este momentul potrivit în acest moment", a spus el.
Diplomatul suedez a atras atenția că Uniunea Europeană ar trebui "să se pregătească pentru un conflict prelungit cu Rusia".
"Trebuie să vedem acest război așa cum este el. Este un război între o țară care nu are nicio limită, care vrea să își refacă fostul trecut imperial, iar acest lucru trebuie oprit".
În consecință, a spus Billstrom, UE trebuie să se asigure că Ucraina recuperează toate teritoriile confiscate de Moscova și "oprește Rusia o dată pentru totdeauna".
Ministrul suedez de externe și-a exprimat optimismul în ceea ce privește șansele Kievului de a câștiga războiul, în pofida recentelor eșecuri.
Suedia a devenit cel mai nou membru al NATO la începutul acestei luni, după un parcurs anevoios care a durat aproape doi ani. Țara, alături de vecinul său nordic Finlanda, a renunțat la neutralitatea sa militară în urma invaziei pe scară largă declanșată de Rusia în Ucraina.
De la sediul NATO, premierul Sloveniei anunță că ia în serios candidatura lui Klaus Iohannis la șefia Alianței: Ne-am exprimat sprijinul pentru Rutte când era singurul candidat
Published
19 hours agoon
March 21, 2024Slovenia și-a manifestat susținerea pentru ca premierul demisionar olandez Mark Rutte să fie următorul secretar general al NATO când acesta era unicul candidat, dar acum ia "foarte în serios" candidatura președintelui român Klaus Iohannis, a declarat joi premierul sloven Robert Golob.
El a făcut aceste afirmații la Bruxelles în cursul unei conferințe comune de presă alături de secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, la finalul unei întrevederi menite să marcheze și 20 de ani de la aderarea Sloveniei la NATO.
"Când vine vorba de noul secretar general, adevărul este că în urmă cu o lună de zile, ne-am exprimat sprijinul pentru Mark Rutte. Adevărul este că, la acel moment, domnul Rutte era singurul candidat, așa că, evident, nu am avut nicio reținere să ne exprimăm sprijinul, în urmă cu doar câteva săptămâni, atunci. Klaus Iohannis și-a prezentat, de asemenea, candidatura. Am luat-o foarte în serios", a spus Golob, răspunzând unei întrebări privind susținerea Ljubljanei pentru Rutte.
Premierul sloven a subliniat unele dintre elementele candidaturii președintelui Klaus Iohannis, citând "punctele referitoare ale regionalitatea pozițiilor".
"Continuăm să analizăm acest lucru, ceea ce înseamnă că acum, din moment ce există doi candidați, îi vom lua în serios pe amândoi", a explicat el, menționând că Slovenia nu își revizuiește încă decizia de susținere pentru Mark Rutte, care că analizează ambele candidaturi, și pe cea a lui Iohannis și pe cea a premierului olandez.
Golob, care face parte din aceeași familie politică liberală la nivel european ca și Mark Rutte, a asigurat că Slovenia ca promova candidatul care va obține cea mai susținere, amintind că decizia trebuie luată în unanimitate.
În acest moment, candidatul cu cea mai mare susținere "pare să fie Mark Rutte", a recunoscut Robert Golob, dar a îndemnat la prudență. "Va trebui să mai așteptăm câteva săptămâni pentru a fi decisivi în această privință", a conchis el.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- NATO1 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
- NATO1 week ago
- ADERAREA ROMÂNIEI LA OCDE1 week ago