În 2020, Primăria Cluj-Napoca a depus o plângere penală în care cerea procurorilor de la Parchetul de pe lângă Judecătoria Cluj-Napoca să aplice legea în cazul lucrărilor ilegale de construire a unui etaj întreg din Piața Mărăști. Chiar dacă există sentințe și decizii de executare silită în acest caz, procurorii au decis să claseze plângerea. Însă, la mijlocul lunii trecute, o decizie judecătorească desființează soluția de clasari și trimite dosarul pentru continuarea cercetărilor.
Primăria Cluj-Napoca a depus o plângere penală pentru tragerea la răspundere a persoanelor responsabile de construirea unui etaj din cadrul Pieței Mărăști fără autorizație de construcție. Astfel, pe rolul Parchetului de pe lângă Judecătoria Cluj-Napoca s-a format dosarul 6138/P/2020. Însă, la mijlocul anului trecut, procurorul de caz a emis o ordonanță de clasare, astfel că ancheta a fost oprită fără a indica cine sunt persoanele responsabile de executarea lucrărilor de construcție ilegale.
Plângerea făcută de administrația locală a fost depusă sub aspectul săvârşirii infracţiunii de continuarea lucrărilor după dispunerea opririi acestora, prevăzută de art 24 litera b legea 50/1991.
În data de 30.07.2020, prin procesul verbal de constatare nr 507/30.07.2020 s-a dispus oprirea lucrărilor, iar în septembrie 2020 s-a dispus sancţionarea contravenţională şi, din nou, oprirea lucrărilor. Tot în septembrie 202, la un alt control al poliției locale s-a constatat că lucrările continuau fără nicio problemă. De asemenea, lucrările au continuat și pe parcursul lunilor iulie-august 2021.
Cu toate acestea, prin ordonanţa din data de 22.06.2023, s-a dispus clasarea cauzei, conform art 16 litera b Cod de procedură penală. Textul de lege stipulează că "fapta nu este prevăzută de legea penală ori nu a fost săvârşită cu vinovăţia prevăzută de lege".
Astfel, în opinia procurorului de dosar cei care au construit etajul ilegal la piața din cartierul Mărăști nu pot fi învinuiți pentru că "fapta nu a fost săvârşită cu vinovăţia prevăzută de lege", adică nu știau că înainte de executarea lucrărilor de construire trebuie obținută o autorizație de construire.
Soluţia s-a menţinut prin ordonanţa nr 220/II-2/2023.
Ca să ajungă la această concluzie, procurorii au avut în vedere că analiza infracţiunii prevăzute la art 24 litera b legea 50/1991 se poate face prin raportare la un proces verbal de contravenţie. În cauză, acest proces verbal este procesul verbal de constatare a contravenţiei.
Cu referire la momentul 23.09.2020, când s-a dispus corect oprirea lucrărilor, alături de sancţiunea contravenţională, momentul constatărilor din 22.09.2020 este anterior, nu poate fi apreciat ca fiind prevăzut de legea penală.
Reprezentanții primăriei clujene au completat plângerea, în timp ce cauza se afla pe rolul parchetului, și au arătat că lucrările au continuat și în 2021.
La termenul de la sfârșitul lunii ianuarie 2024 din acest proces, reprezentanții SC MARASTISTAR SRL, firma dată în judecată, au avut aceeași poziție procesuală cu a procurorilor. Atât procurorii cât și Benche dorinel, reprezentantul firmei, au spus că cei de la primăria clujeană bat câmpii: lucrările nu au nicio legătură cu procesul-verbal care a fost întocmit în anul 2020 și că, de fapt, este vorba despre lucrări care nu necesită autorizații de construire.
La mijlocul lunii trecute, judecătorul a decis retrimiterea dosarului pentru continuarea urmăririi penale.
"Se constată că nu a analizat aspectele cuprinse în completarea plângerii penale, înregistrate în luna august 2021, astfel că se constată că urmărirea penală nu este completă, lipsind o soluţie cu privire la toate aspectele sesizate.", arată judecătorul care a trimis cauza înapoi la procuror.
În executare silită pe modul de așteptare
Magistrații clujeni au emis o sentință definitivă prin care ultimul etaj din Piața Mărăști trebuia demolat pentru că a fost construit fără autorizație de funcționare. În urma acestui proces, Primăria Cluj Napoca a pus în executare sentința judecătorească, dar procedura a fost contestată de Costică Pocol, omul de afaceri clujean care gestionează afacerea Piața Mărăști.
"La data de 10.06.2022 instanța a admis cererea de suspendare provizorie a executării silite formulată de SC E. SRL (SC Eunicia SRL, n.red.) și P.C.G. (Pocol Cristian Gheorghe, n.red.) și a dispus suspendarea provizorie a executării silite din dosarul execuțional nr. 247/2022 al BEJ Vlad Aurelian Liviu, până la soluționarea cererii de suspendare ce face obiectul dosarului cu nr. xxxxx/211/2022.
Prin urmare, data prezentei instituția noastră nu poate desființa aceste lucrări datorită faptului că s-a dispus suspendarea provizorie a executării silite din dosarul execuțional nr. 247/2022 al BEJ Vlad Aurelian Liviu", arată o adresă a Primăriei Cluj Napoca.
Procesul de suspendare a executării silite este judecat de GLOGOVETAN Eugenia Carla, numită în funcția de judecător anul trecut printr-un decret semnat de președintele Iohannis în luna mai 2022.
În cererea de suspendare a executării silite, Costică Pocol, patronul Pieței Mărăști, a susținut că a aflat de executarea silită la data de 18.05.2022, de la societatea care funcţionează în imobil, astfel încât în data de 27.05.2022 au formulat contestaţie la executare, iar la data de 08.06.2022, au completat-o cu un capăt de cerere privind suspendarea executării silite.
Pocol pretinde că nu a fost înştiinţaţi niciodată cu privire la executarea silită, considerând că au fost încălcate dispoziţiile legale.
Potrivit administrației locale, în Piața Mărăști își desfășoară activitatea peste 200 de comercianți.
"Sunt 223 comercianți, din care: 125 dețin acorduri de funcționare, 94 au fost sancționați de către polițiștii locali din cadrul Serviciului Inspecție Comercială, conform prevederilor OG nr. 99/2000 rep. cu suspendarea activității, iar 4 dintre aceștia nu necesită autorizarea administrației publice locale", arată un răspuns al primăriei clujene la solicitarea o solicitare a Gazetei de Cluj.
Nu este singura construcție ilegală a lui Costică Pocol.
Hotel Cristian din Piața Mihai Viteazu îi aparține tot lui Pocol, care l-a construit fără fundație și cu autorizația unui chioșc. Acum, imobilul a devenit un pericol public. Imobilul este părăsit, au început să cadă bucăți de tencuială pe mașinile care trec pe stradă și în capul oamenilor care trec prin zonă.
Nici această clădire nu poate fi demolată chiar dacă ea a fost construită pe trotuar. Acum, clădirea a trecut în patrimoniul lui Dorin Bob care vrea să să o renoveze și s-o transforme într-un hotel.
"Invitați-l pe fostul primar (n.r. Gheorghe Funar) să vă spună despre ce este vorba. Construcția respectivă a fost ridicată în perioada în care el conducea orașul. S-au epuizat căile de legale de atac. E ridicată pe trotuar pe vremea lui Funar. Acolo a expirat termenul de prescripție. De aceea spun că juridic nu este cale legală", declara Boc în urmă cu an.
Chiar dacă-l demolează, Primăria Cluj Napoca îl ajută pe Pocol
Pe de altă parte, administrația locală clujeană a eliberat orarul de funcționare pentru gheretele din Piața Mărăști chiar dacă documentația care a stat la bază nu a fost clară.
La Agromărăști SA, firmă care administrează Piața Mărăști, administrația Boc a dat un aviz de funcționare care însă nu se aplică și spațiilor comerciale care funcționează în cadrul pieței. Avizul de funcționare a fost dat în pofida faptului că la imobilul respectiv au fost făcute de extindere fără autorizație de construcție.
Pentru a obține un aviz de funcționare, primăria cere un dosar care să cuprindă extrasul CF al clădirii în care se derulează activitatea, autorizația de construcție, autorizația PSI, etc.
Or, în acest caz neregulile formează o listă consistentă.