Washingtonul a subestimat de multă vreme Havana, care împărtășește adesea informații cu Moscova și Beijingul, scrie The Wall Street Journal.
Manuel Rocha era în alertă, făcând zig-zag prin districtul Brickell din Miami, în drum spre o întâlnire clandestină — la o biserică.
Ambasadorul american în retragere se temea să nu fie urmărit. Rocha nu a reușit să detecteze agenții de contrainformații de la Biroul Federal de Investigații care îl urmăreau.
FBI l-a arestat pe Rocha în decembrie, iar procurorii americani susțin că acesta a susținut în secret agenda Cubei timp de mai bine de 40 de ani, în timp ce avansa prin posturi de top la Departamentul de Stat, Consiliul de Securitate Națională și Comandamentul de Sud al armatei americane. Rocha i-a spus luna trecută unui judecător federal că intenționează să pledeze vinovat că este agent al Cubei.
Procurorul general Merrick Garland a numit cazul Rocha una dintre "infiltrațiile cu cea mai mare întindere și cea mai lungă durată în guvernul SUA de către un agent străin" din orice țară.
Afacerea Rocha, doar unul dintr-un șir de cazuri în care americanii acuzați că au spionat pentru Havana au pătruns practic în fiecare segment al structurii de securitate națională a SUA și indică o problemă mai mare, spun foștii ofițeri de informații din SUA și Cuba. Cuba și serviciul său de informații, Dirección de Inteligencia, se află în primele rânduri ale lumii atunci când vine vorba de recrutarea de spioni, în timp ce echipele americane responsabile cu oprirea acestora au un personal insuficient și sunt depășite, potrivit foștilor oficiali din contrainformații din SUA.
Iar implicațiile acelui spionaj se extind dincolo de Cuba. Foști oficiali americani spun că Washingtonul a subestimat în mod repetat pericolul din Havana, care distribuie adesea roadele spionajului său unor adversari mai puternici precum Rusia și China.
Departamentul de Justiție a spus că Havana "a reprezentat de multă vreme o amenințare semnificativă de contrainformații pentru Statele Unite", citând relația sa cu rivalii americani.
Modelat după KGB-ul sovietic și verii săi din blocul de Est, serviciul de spionaj al Cubei se bazează în continuare pe operațiunile de spionaj testate în timp din Războiul Rece, cum ar fi transmisii radio de înaltă frecvență cu unde scurte pentru a comunica cu agenții și pad-uri de criptare unice pentru a codifica și decoda mesajele. Ceea ce îi lipsea în tehnologia înaltă, a compensat capitalul uman.
"Unul dintre motivele pentru care au fost atât de buni este că aveau un geniu sinistru care le conducea serviciul, președintele Cubei", a spus Latell, referindu-se la Fidel Castro.
Biroul lui Raúl Castro, fratele lui Fidel și fostul șef militar de multă vreme al Cubei, primea teancuri de documente originale ale guvernului american de la cârtițe de la Departamentul de Stat, Pentagon și din alte părți, a declarat Alcibíades Hidalgo, șeful de personal al lui Raúl Castro timp de 12 ani, într-un interviu pentru The Wall Street Journal. "Nu am avut capacitatea de a le examiba pe toate."
Transportul a fost uneori important și a inclus înaltă tehnologie americană furată și ținte preconizate ale planurilor militare ale SUA. Alteori a fost banal, cum ar fi un raport CIA care detalia modul în care un președinte brazilian a murit după ce medicii i-au diagnosticat greșit boala, diverticulita. Hidalgo a spus că Raúl i-a spus să semnaleze orice altceva despre boală: "Fidel suferă de asta".
Cuba a recrutat americani, parțial, căutând potențiali simpatizanți. Ofițerii de informații cubanezi vizează în mod obișnuit tinerii, adesea din mediul academic, cu un argument ideologic despre suferința Cubei din cauza embargoului economic al SUA și a altor politici, spun actualii și foștii oficiali.
"Cubanezii nu plătesc bine", a spus Stuart Hoyt Jr., un fost agent FBI care a lucrat în cazuri de contrainformații cubaneze. "Pentru că pot găsi oameni care să simpatizeze."
Ana Belén Montes, un analist senior al Agenției de Informații a Apărării, considerată cel mai dăunător spion al Havanei din guvernul SUA, a fost recrutată de informațiile cubaneze în timp ce era studentă. Ea a urcat în carieră pentru a deveni unul dintre cei mai importanți specialiști ai serviciilor secrete din Cuba. Ea a pledat vinovată în 2002 pentru spionaj și a executat două decenii de închisoare.
Montes, care a spionat nedetectată pentru Cuba timp de 17 ani, a relatat Havanei despre un program de spionaj prin satelit cu numele de cod Misty, informații de mai multă utilitate pentru Rusia și China decât Cuba, potrivit Jim Popkin, autorul unei cărți despre cazul Montes.
José Cohen Valdés, un fost ofițer cubanez de criptografie care a dezertat pe o plută în 1994, a spus că atunci când vor veni informații, Havana le va clasifica pentru a determina ce este util pentru propriile sale scopuri și ce ar putea ajuta alte țări.
"Toți agenții care lucrează pentru Cuba lucrează indirect pentru guverne care sunt ostile SUA", a spus el într-un interviu pentru WSJ.