Instituțiile statului, indiferent despre care ar fi vorba, au un singur scop, și anume să câștige de fiecare dată. Numai că, și nu de puține ori, se întâmplă ca aparatul de stat să intre într-o criză, a finanțelor. Și aici intervin organele de colectare a taxelor și impozitelor, precum ANAF, care vor face orice pentru a aduce bani la buget. Este și cazul despre care vorbim, și anume aceste noi schimbări anunțate de ANAF în 2024. Citește mai departe și află care este decizia, și cine sunt românii vizați de ea.
Dacă ultima parte a anului 2023 s-a învârtit în jurul deficitului bugetar și a ratei inflației, extrem de ridicate, se pare că nici 2024 nu face excepție. Anul trecut, situația a fost una dramatică după primele 9 luni.
Dar, înainte de a discuta despre noile schimbări anunțate de ANAF în 2024, este important să înțelegem ce reprezintă deficitul bugetar și de ce s-a ajuns la această situație de criză.
Instituția ANAF, principalul instrument de colectare a taxelor și impozitelor la bugetul de stat, de la persoanele fizice, cât și juridice, se pare că nu a avut randamentele scontate de colectare, cel puțin nu pe ultimii doi ani, 2022 și 2023. Pe de altă parte, cheltuielile bugetare au avut o proporție majorată în acești ani, și aici includem plata salariilor, a pensiilor, dar și a datoriilor interne și externe acumulate de guvernanți.
Balanța a fost de partea cheltuielilor, iar asta a însemnat că, cu cât au fost cheltuieli mai mari, decât încasări, adică colectare + venituri din alte surse, cu atât diferențele au fost mai mari, și de aici deficitul bugetar, la care se adaugă și rata inflației.
Și ca să înțelegem concret, datele arată că execuția bugetului general în primele două luni ale anului 2024 s-a încheiat cu un deficit de 1,67% din PIB, echivalentul a 28,99 miliarde de lei.
Aceasta marchează o creștere semnificativă față de aceeași perioadă a anului trecut, 2023, când deficitul a fost de 1,07% din PIB, respectiv 17,04 miliarde de lei. În acest sens, Marcel Boloș, actualul ministru, a venit și a încercat să explice cum va face reducerea de deficit bugetar.
Pârghiile folosite de guvern, pentru echilibrarea balanței între cheltuieli și venituri, adică acest deficit bugetar, se poate face prin măsuri fiscale de majorare sau majorare și introducere a noi taxe și impozite, la nivelul întregii societăți active în piață, persoane fizice și juridice.
Așa se face că, după preluarea mandatului guvernamental, cabinetul lui Marcel Ciolacu introducea câteva măsuri fiscale și, în același timp, instrumentul statului de colectare, ANAF, anunța noi schimbări pentru 2024.
Aceste schimbări anunțate de ANAF în 2024, fac referire la la modul în care se va schimba sistemul de impozitare pentru anumite microîntreprinderi, precum și modul în care acestea vor putea activa, după aprobarea acestor noi schimbări anunțate.
În ciuda avertismentelor din partea analiștilor, și inclusiv avertismentul lui Mugur Isărescu despre deficitul bugetar, situația s-a înrutățit în prima parte din 2024.
Concret, acele firme, sau microîntreprinderi, care aparțin acelorași membri ai familiei, nu vor mai fi beneficia de impozitele reduse de până acum, de 1, respectiv 3%, pe cifra de afaceri, și se vor schimba și anumite condiții de impozitare.
Aceste schimbări anunțate de ANAF în 2024 mai spun că măsurile sunt menite să sporească veniturile bugetare (ceea ce menționam anterior), iar modul prin care actualul ministru Marcel Boloș s-a gândit să facă asta, este prin eliminarea "posibilității ca două firme sau două microîntreprinderi din aceeași familie să beneficieze de impozite reduse.", precizează Marcel Boloș.
Impozitarea redusă se va aplica unei singure microîntreprinderi, aparținând acelorași membrii ai familiei, iar cea de a doua va trece la impozitarea normală, fără a mai beneficia de aceste facilități fiscale.
Nu știm cât randament va avea acest proiect și cum vor afecta aceste noi schimbări anunțate de ANAF în 2024 firmele. Ceea ce este cert, însă, este că actualul minister al Finanțelor își gestionează extrem de prost bugetele.