Ministrul francez al economiei și finanțelor Bruno Le Maire, aflat în vizită la Berlin, a îndemnat marți Europa "să se trezească" în fața concurenței industriale a Chinei și SUA și a lansat un apel de cooperare consolidată la adresa Germaniei, anunță AFP, citat de Agerpres.
În fața unei audiențe formate din directori de companii germane, Bruno Le Maire a atras atenția că "suntem morți dacă nu ne trezim (…) Să ne trezim!", a fost semnalul alarmant tras de acesta, la o zi după o întâlnire cu omologul german Christian Lindner, cu care a discutat despre uniunea piețelor de capital.
"Să răspundem provocării şi să punem banii necesari pentru a ajunge din nou la nivelul continentului chinez şi al continentului american", a afirmat ministrul francez, exprimând îngrijorări în legătură cu o "degradare economică a Europei".
Fără a pleda pentru protecţionism, Bruno Le Maire şi-a exprimat de asemenea dorinţa de a pune în aplicare "dispozitive de reechilibrare comerciale", pentru a proteja industria europeană în faţa ofertei chineze.
"Propun ca la licitaţii noi să avem o parte de conţinut european", în special în domeniul "eolian şi solar", a precizat el într-un interviu pentru AFP.
Conștientă că se află deja într-o lume a contestărilor geopolitice, Uniunea Europeană a prezentat la mijlocul anului trecut prima sa strategie de securitate economică, fundamentată pe promovarea bazei economice și a competitivității UE, protejarea împotriva riscurilor și stabilirea de parteneriate cu o gamă cât mai largă de țări pentru a aborda preocupările și interesele comune.
Strategia a identificat atunci patru categorii de riscuri care trebuie abordate în mod prioritar: lanțurile de aprovizionare; securitatea fizică și cibernetică a infrastructurii critice; securitatea tehnologică și scurgerile de tehnologie; utilizarea ca armă a dependențelor economice sau a constrângerii economice.
Pentru a răspunde acestor riscuri, strategia este structurată în jurul a trei piloni:
- promovarea competitivității și a creșterii UE prin consolidarea pieței unice, sprijinirea unei economii puternice și reziliente și consolidarea bazelor științifice, tehnologice și industriale ale UE;
- protejarea securității economice a UE printr-o serie de politici și instrumente, inclusiv prin noi instrumente specifice, acolo unde este necesar;
- crearea de parteneriate și consolidarea în continuare a cooperării cu țările din întreaga lume care ne împărtășesc preocupările și cele cu care avem interese comune în materie de securitate economică.
Ulterior, la începutul acestui an, Comisia Europeană a adoptat cinci inițiative în această direcție, care vizează controlul investițiilor străine, monitorizarea și evaluarea riscurilor ce decurg din investiții externe, o mai bună coordonare europeană privind controlul exporturilor, sprijinirea cercetării și consolidarea securității cercetării.
De altfel, aceste propuneri pot fi observate și în raportul privind piața unică și competitivitatea, în care Uniunea Europeană subliniază nevoia unei mai bune coordonări a investițiilor europene europene și naționale pentru dezvoltarea tehnologiilor strategice în Europa.
Pornind de la acest raport, președinția belgiană a Consiliului Uniunii Europene a invitat țările membre să să reflecteze asupra patru subiecte: principalele motoare ale competitivității, modul de îmbunătățire a ASMCR în viitor, și anume, cu noi indicatori-cheie de performanță, modul de consolidare a autonomiei strategice deschise a UE fără a crea distorsiuni pe piața unică și principalele obiective ale Grupului operativ pentru punerea în aplicare a pieței unice (SMET).
Acest schimb de opinii va fi completat de publicarea viitorului raport la nivel înalt al lui Enrico Letta privind viitorul pieței unice și de raportul lui Mario Draghi privind viitorul competitivității europene.
You may like
Published
44 mins agoon
March 20, 2024Corespondență din Bruxelles
Preşedintele Klaus Iohannis va participa, joi şi vineri, la Summitul Energiei Nucleare, la reuniunea Consiliului European şi la Summitul Euro în format extins, care vor avea loc la Bruxelles, context în care șeful statului va accentua faptul că România rămâne "unul dintre susţinătorii fermi ai Ucrainei" și va sublinia că România va participa activ şi constructiv la efortul Uniunii privind consolidarea industriei europene de apărare, informează Palatul Cotroceni într-un comunicat remis CaleaEuropeană.ro.
Potrivit sursei citate, Summitul Energiei Nucleare, organizat de Agenţia Internaţională pentru Energie Atomică (AIEA) şi de Regatul Belgiei, joi, la Bruxelles, are loc în contextul includerii istorice a energiei nucleare în acordul Conferinţei ONU privind Schimbările Climatice (COP28) de la Dubai din 2023.
Evenimentul va oferi şefilor de stat şi de guvern participanţi ocazia de a-şi împărtăşi viziunea cu privire la rolul-cheie al energiei nucleare în atingerea neutralităţii climatice, securităţii energetice şi dezvoltării economice. În cadrul summitului, liderii vor adopta o declaraţie, prin care se reafirmă angajamentul ferm pentru susţinerea energiei nucleare ca parte a procesului global de limitare a schimbărilor climatice şi pentru crearea de condiţii favorabile sectorului nuclear prin promovarea inovaţiei tehnologice, educarea forţei de muncă şi mai ales lărgirea accesului la finanţare publică şi privată pentru energia nucleară.
Reuniunea Consiliului European va debuta, tot joi, cu o întâlnire de lucru cu secretarul general al Organizaţiei Naţiunilor Unite, Antonio Guterres, în cadrul căreia va avea loc un schimb de opinii cu privire la situaţia geopolitică şi provocările globale actuale, cu accent pe situaţia din Orientul Mijlociu.
Liderii UE vor aborda teme de actualitate de pe agenda europeană şi globală, precum situaţia din Ucraina, securitatea şi apărarea Uniunii Europene, extinderea UE, situaţia din Orientul Mijlociu, fenomenul migraţiei, provocările din sectorul agricol european şi aspecte legate de viitoarea Agendă Strategică a UE.
Conform Administraţiei Prezidenţiale, situaţia din Ucraina va fi discutată pe larg, cu accent pe continuarea sprijinului multidimensional, inclusiv a sprijinului militar, în urma acordului recent privind instituirea Fondului de Asistenţă pentru Ucraina în cadrul Facilităţii Europene pentru Pace.
Preşedintele Klaus Iohannis va accentua faptul că România rămâne "unul dintre susţinătorii fermi ai Ucrainei şi va pleda pentru continuarea acordării asistenţei pe toate dimensiunile, îndeosebi pe palier umanitar, militar şi în ceea ce priveşte tranzitul cerealelor ucrainene, atât timp cât va fi necesar".
Dimensiunea de securitate şi apărare europeană va reprezenta un subiect central în cadrul discuţiilor liderilor UE, în contextul publicării recente de către Comisia Europeană a Strategiei privind industria europeană de apărare şi a programului asociat de investiţii în apărare. Iohannis va sublinia că România va participa activ şi constructiv la efortul Uniunii privind consolidarea industriei europene de apărare, precizează sursa citată.
Liderii UE vor avea o discuţie şi cu privire la extinderea UE, în lumina ultimelor evoluţii legate de prezentarea recentă de către Comisia Europeană a raportului de progres în privinţa Bosniei şi Herţegovina şi a actualizărilor privind progresele înregistrate de Ucraina şi Republica Moldova în procesul de aderare. Şeful statului va pleda pentru avansarea rapidă a procesului de aderare la Uniunea Europeană pentru Ucraina şi Republica Moldova, care "au obţinut progrese remarcabile în condiţii extrem de dificile".
De asemenea, liderii europeni vor continua discuţiile pe marginea situaţiei din Orientul Mijlociu, pe fondul problemei umanitare tot mai grave din teren. Accentul va fi pus pe continuarea eforturilor UE privind sprijinul umanitar, pe identificarea de măsuri pentru a se evita escaladarea regională a conflictului şi pe continuarea cooperării cu toţi actorii internaţionali şi regionali relevanţi în vederea identificării unei soluţii sustenabile pe termen lung pentru conflictul din Orientul Mijlociu, se menţionează în comunicat.
Totodată, vor fi abordate şi provocările din sectorul agricol european, în vederea identificării celor mai bune soluţii pe termen scurt, mediu şi lung, având în vedere importanţa sectorului agricol pentru securitatea alimentară şi autonomia strategică a UE.
Cu privire la viitoarea Agendă Strategică a Uniunii, liderii europeni vor avea un schimb de idei referitor la stadiul pregătirilor pentru finalizarea documentului, o dezbatere mai cuprinzătoare în acest sens urmând să aibă loc la următoarea reuniune a Consiliului European. Klaus Iohannis va menţiona importanţa obţinerii unui acord în vederea definitivării documentului până la finalul primului semestru al acestui an şi va exprima sprijinul României pentru continuarea reflecţiei în coordonatele stabilite la reuniunea de la Granada din 2023.
De asemenea, în cadrul Consiliului European este prevăzută şi o discuţie referitoare la progresele înregistrate pe toate dimensiunile de acţiune în domeniul migraţiei. România va evidenţia, în acest sens, contribuţia sa substanţială la protejarea frontierei externe a UE, inclusiv prin continuarea proiectului-pilot derulat împreună cu Comisia Europeană la frontiera cu Serbia, se mai precizează în comunicatul Administraţiei Prezidenţiale.
În cadrul Summitului Euro în format extins va fi discutată situaţia economică a Uniunii Europene, liderii urmând să aibă discuţii cu privire la coordonarea politicilor în domeniu, în vederea creşterii rezilienţei economiilor europene. Totodată, liderii vor mai aborda şi aspecte legate de avansarea Uniunii pieţelor de capital.
Published
1 hour agoon
March 20, 2024By
Teodora IonPublished
3 hours agoon
March 20, 2024By
Teodora IonPreședinția Consiliului Uniunii Europene și Parlamentul European au ajuns la un acord provizoriu cu privire la prelungirea cu încă un an, până la 5 iunie 2025, a suspendării taxelor de import și a contingentelor la exporturile ucrainene către UE.
Potrivit unui comunicat al Consiliului UE, această prelungire reafirmă sprijinul politic și economic de neclintit al UE pentru Ucraina, după doi ani de agresiune militară neprovocată și nejustificată a Rusiei.
În același timp, UE a decis să consolideze protecția produselor agricole sensibile prin consolidarea garanțiilor deja incluse în actualul regulament privind măsurile temporare de liberalizare a comerțului, pentru a lua în considerare orice impact negativ asupra pieței unuia sau mai multor state membre, și nu doar asupra pieței UE în ansamblu, așa cum este cazul în prezent.
De asemenea, va fi adăugată o nouă măsură de salvgardare automată pentru anumite produse sensibile, cum ar fi păsările de curte, ouăle, zahărul, ovăzul, porumbul, grișul și mierea.
Măsurile comerciale autonome (ATM) vor permite Ucrainei să continue să își genereze venituri proprii din fluxurile comerciale cu UE, ceea ce este important pentru a-și susține economia în condiții foarte dificile. Împreună cu sprijinul militar, financiar și umanitar extins al UE, acest lucru va ajuta Ucraina în procesul de redresare pe termen lung, precum și în integrarea sa treptată pe piața internă a UE.
Principalele elemente ale regulamentului
Regulamentul revizuit se va aplica de la 6 iunie 2024 până la 5 iunie 2025 și se referă la suspendarea continuă a tuturor taxelor vamale și contingentelor restante în temeiul titlului IV din Acordul de asociere dintre UE și Ucraina de instituire a unei zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA).
Regulamentul va include, de asemenea, două mecanisme de salvgardare pentru a proteja piața UE:
- o versiune consolidată a mecanismului existent, care se va aplica pe baza unei monitorizări periodice, permițând Comisiei să impună orice măsură de salvgardare dacă sunt îndeplinite anumite condiții specifice
- un mecanism de salvgardare nou, automat, care va obliga Comisia să reintroducă contingente tarifare în cazul în care importurile de păsări de curte, ouă, zahăr, ovăz, porumb, crupe și miere depășesc media aritmetică a cantităților importate în 2022 și 2023.
Elementele-cheie ale acordului provizoriu:
- extinderea domeniului de aplicare a mecanismului automat de salvgardare la patru produse suplimentare (ovăz, porumb, crupe și miere)
- reducerea perioadei de timp pentru activarea salvgardării automate (de la 21 la 14 zile)
- angajamentul Comisiei de a intensifica monitorizarea importurilor de grâu și de alte cereale și de a utiliza instrumentele de care dispune în caz de perturbări ale pieței
Parlamentul European și Consiliul vor trebui acum să aprobe acordul provizoriu.
Comisia pentru comerț internațional a Parlamentului European și ambasadorii UE (Coreper) vor fi invitați să confirme rezultatul negocierilor interinstituționale în cursul zilei de astăzi.
Se așteaptă ca poziția Parlamentului în primă lectură să fie apoi adoptată la una dintre sesiunile plenare din aprilie.
Apoi, regulamentul urmează să fie adoptat de Consiliu, semnat de reprezentanții Consiliului și ai Parlamentului European și publicat în Jurnalul Oficial, înainte de a intra în vigoare la 6 iunie 2024.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- NATO1 week ago
- NATO6 days ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI6 days ago