Alegerile prezidențiale din Slovacia reprezintă o șansă pentru Fico, ale cărui opinii despre Ucraina au provocat critici pentru că se apropie prea mult de Rusia, de a-și consolida controlul asupra puterii. Forțele de opoziție doresc un contrapondent la dominația sa, realtează The Guardian.
Schimbarea politicii externe a guvernului, încercările de revizuire a legilor penale ale țării și confruntările cu mijloacele de informare au dus la o serie de proteste și critici din partea președintelui Zuzana Caputova, în vârstă de 50 de ani, care a fost un adversar aprig al lui Fico, dar nu a căutat un nou mandat. Ivan Korcok, în vârstă de 59 de ani, un diplomat de carieră care a fost ministru într-un guvern anterior, își dorește să îi urmeze și a obținut cele mai multe voturi dintre cei nouă candidați în primul tur.
Cota sa de 42,5% din voturi, cu 99,9% din districte numărate, a fost peste 37,1% pentru Peter Pellegrini, în vârstă de 48 de ani, președintele parlamentului care conduce partidul minoritar de guvernare Hlas (Vocea).
Cei doi vor avansa în al doilea tur de scrutin pe 6 aprilie, în care Korcok a spus că trebuie să atragă votanți din întreg spectrul politic.
"Cu siguranță trebuie să vorbesc cu zecile de mii de votanți ai coaliției de guvernare care nu sunt de acord cu direcția în care trage guvernul Slovaciei", a spus Korcok susținătorilor săi.
Un fost șef al Curții Supreme, Stefan Harabin, cu orientare spre Rusia, a obținut doar 11,75%, după ce a primit sprijinul unui partid naționalist care face parte și din coaliția de guvernare. Alegătorii săi ar putea ajuta la susținerea lui Pellegrini.
Fico și partidul său de stânga Smer au câștigat alegerile parlamentare în septembrie anul trecut, cu promisiuni de a opri ajutorul militar către Ucraina și de a menține sprijinul pentru persoanele lovite de creșterea prețurilor.
Pellegrini, fost prim-ministru și fost membru al Smer, a fost cheia în formarea unei coaliții și a spus că rezultatele primului tur din ziua de sâmbătă arată că majoritatea nu dorește un președinte "liberal-drept-progresist" care să intre doar în conflict cu guvernul.
"Majoritatea din Slovacia și-a exprimat dorința de a avea un președinte care va apăra interesele naționale ale statului", a spus el.
Președinții nu dețin multe puteri executive, dar au un rol în numirile guvernamentale și judiciare, pot veta legi și pot modela dezbaterea publică, așa cum a făcut adesea liberala Caputova.
Alegătorii din trecut au respins ideea de a da partidelor aflate la guvernare atât guvernul, cât și funcția de președinte, inclusiv victoria lui Caputova în 2019, când sentimentul anti-corupție a afectat partidul lui Fico, care era la guvernare pe atunci.
"Aceste alegeri vor arăta dacă protestele de masă care au avut loc în Bratislava și în alte orașe mari în ultimele săptămâni sunt susținute și de persoanele care obișnuiesc să își exprime dezaprobarea la urnele de vot", a spus Radoslav Stefancik, analist politic la Universitatea de Economie din Bratislava, capitala țării.
Războiul din Ucraina, inflația ridicată și guvernarea haotică în cadrul unei coaliții conduse de opoziție între 2020 și 2023 au polarizat alegătorii. Sondajele de opinie dinaintea zilei de sâmbătă arătau că Pellegrini conduce și că este cel mai probabil câștigător într-un al doilea tur de scrutin cu Korcok.
Fico a schimbat brusc unele aspecte ale politicii externe a Slovaciei, încheind aprovizionarea militară de stat către Ucraina - în timp ce permite în continuare acordurile comerciale de aprovizionare - și deschizând dialogul cu Moscova, chiar în timp ce UE izolează regimul rus.
Pellegrini a declarat că Slovacia va rămâne ancorată în UE și NATO, dar, ca și Fico, susține că conflictul din Ucraina nu are o soluție militară și sprijină negocierile de pace între Kiev și Moscova - o poziție pe care Korcok și alți critici o consideră o capitulare în condițiile în care anumite părți din Ucraina sunt ocupate.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News