V-ați întrebat vreodată de ce este periculoasă infecția genitală cu HPV (Virusul Papilloma Uman), ce legătură există între aceasta și cancerul de col uterin, precum și cât de eficientă este vaccinarea? Oare se pot vaccina și bărbații? Pe internet și în comunități circulă multe mituri despre această infecție, informații pe care ne-am propus să le lămurim în detaliu și pe înțelesul tuturor în acest articol.
Stăm de vorba cu Dr. Diana Mihai - medic primar Obstetrică-Ginecologie, care ne va răspunde tuturor întrebărilor noastre și ne va ajuta să ne formăm o opinie informată despre ce reprezintă, ce riscuri are și cum poate fi prevenită infecția genitală cu HPV.
Kudika: Ce reprezintă virusul HPV? Circulă zvonuri că HPV semnifică aceeași infecție cu HIV sau Herpes și ne-am dori să ne ajutați să lămurim și aceste confuzii.
Dr. Diana Mihai - Virusul HPV este, într-adevăr, un virus cu transmitere sexuală, însă nu este echivalentul celorlalte infecții. Este virusul papiloma uman care determină în special leziuni sau cancere la nivelul părților intime - în cazul femeilor, la nivelul vulvei, vaginului, colului uterin, iar în cazul bărbaților, la nivelul penisului. Totodată, poate determina leziuni și în afara zonei intime, la nivel orofaringian – la nivelul faringelui, gâtului. Nu în ultimul rând, prezența virusului HPV în organism poate duce la formarea de condiloame sau leziuni precanceroase sau canceroase.
Cine poate contacta virusul HPV, doar femeile sau și bărbații?
Ambii parteneri pot contacta virusul, atât femeile, cât și bărbații. În cazul ambilor parteneri pot apărea leziuni, dar pot fi și doar purtători ai virusului, pe care îl transmit de la un partener la celălalt. De exemplu, un bărbat poate avea de la mai multe partenere un număr de tulpini HPV, pe care ulterior le poate transmite către următoarea lui parteneră. Astfel, inclusiv la fete care abia și-au început viața sexuală și au un singur partener s-a observat la analiza de genotipare HPV prezența a multiple tulpini de HPV, unele cu risc crescut, altele cu risc scăzut.
HPV se poate transmite doar prin contact sexual? Utilizarea prezervativului asigură protecția necesară?
Virusul se transmite cel mai frecvent prin contact sexual, prezervativul protejează doar parțial. Se poate transmite și prin atingerea zonelor intime, fără a exista penetrare, și inclusiv prin sex oral, determinând astfel leziunile în zona orofaringiană – gură, faringe, laringe.
Pe suprafețe virusul nu rezistă foarte mult timp, însă s-a observat ocazional transmiterea prin lenjerie sau prosoape care nu au fost suficient tratate termic.
Cât de eficient este vaccinul împotriva virusului HPV privind protecția față de cancerul de col uterin?
În funcție de momentul în care se face vaccinarea, vaccinul oferă protecție diferită. Astfel, dacă vaccinul se administrează înainte de începerea vieții sexuale la fete sau băieți, în perioada de prepubertate (11-14 ani), se poate ajunge până la o protecție de 100% în cazul în care pacienții contactează una dintre tulpinile conținute în vaccin. Odată cu înaintarea în vârstă, începerea vieții sexuale și contactul cu diverse tulpini de HPV, vaccinul nu mai oferă aceeași protecție, aceasta scăzând cu vârsta la care se face vaccinarea și în funcție de numărul de tulpini HPV cu care persoana a intrat în contact.
Este suficient să ne vaccinăm împotriva HPV pentru a scădea riscul de cancer de col uterin sau femeile trebuie să aibă în vedere și alte măsuri preventive (cum ar fi cele legate de viață sexuală, igienă intimă, analize de screening etc.)?
În trecut exista vaccinul care proteja împotriva a două tulpini de HPV, dar în prezent avem un vaccin care protejează împotriva a nouă tulpini. Astfel, dacă persoana intră în contact cu una dintre aceste tulpini și este deja vaccinată, va fi protejată. Totuși, există zeci de tulpini de HPV, unele cu risc crescut și unele cu risc scăzut, astfel încât, din păcate, nu avem un vaccin care să ne protejeze împotriva tuturor acestor tulpini. În schimb, faptul că vaccinul conține cele mai frecvente tipuri de HPV și cu potențial oncogen cel mai mare, oferă o protecție sporită față de populația nevaccinată.
Totuși, pacienta trebuie să urmeze protocolul de screening anual, prin analiză Papanicolau și analiza de genotipare HPV (o dată la 3-5 ani, în funcție de țară și de vârsta pacientei) și să meargă anual la medicul ginecolog pentru a i se examina colul uterin. Toți acești pași ajută la scăderea semnificativă a riscului de dezvoltare a unei leziuni canceroase, deoarece chiar și în cazul în care există o leziune incipientă, aceasta poate fi descoperită și tratată cât mai repede.
Cum ajută vaccinarea adolescenților/bărbaților? Suntem curioși să aflăm și dacă aceștia sunt afectați de infecția HPV.
Pe de o parte, vaccinarea băieților îi ajută pe aceștia să fie imunizați împotriva infecției HPV și, în același timp, îi ajută să-și protejeze partenerele de transmiterea virusului. Ei pot dezvolta atât cancere în zona intimă, cum este cancerul de penis sau anus, dar și cancere în zona orofaringiană a gurii, faringelui, laringelui. Mulți bărbați au diverse leziuni cauzate de HPV, dar din păcate este un subiect tabu și nu se mediatizează aceste lucruri. Un exemplu ar fi cazul actorului Michael Douglas care a recunoscut că a fost diagnosticat cu un tip de cancer cauzat de HPV, sperând că această informație va spori atenția bărbaților asupra investigațiilor și vaccinării.
În țara noastră există programe de vaccinare privind HPV la ambele sexe?
Din decembrie 2023, programul de vaccinare s-a extins atât. Astfel, fetele și băieții cu vârste cuprinse între 11 – 19 ani au acces la vaccin gratuit, iar femeile între 19-45 de ani au compensare de 50% la rețeta de achiziție a vaccinului HPV.
Când ar fi bine ca femeile, respectiv bărbații să se vaccineze anti- HPV?
Cu cât vaccinarea se face mai devreme, cu atât sistemul imunitar poate să producă mai mulți anticorpi care să ne protejeze pe tot parcursul vieții. Astfel, între 11-14 ani ar fi momentul cel mai potrivit. Și după această vârstă este indicat ca fata sau băiatul să se vaccineze dacă nu au făcut-o anterior. În Australia, de exemplu, se vaccinează toate fetele și băieții cu vârste între 11-45 de ani, acest program dorind să conducă la eradicarea cancerelor cauzate de infecția HPV.
Cei care aleg să se vaccineze împotriva HPV trebuie să se aștepte la anumite riscuri sau efecte adverse în urma vaccinării? Circulă multe zvonuri pe internet privind astfel de aspecte negative legate de vaccinarea împotriva HPV și ne dorim să lămurim dacă sunt doar mituri.
Nu s-a demonstrat științific că vaccinul ar cauza infertilitate sau dezvoltarea anumitor patologii ulterior. Vaccinul a fost intens studiat în acest sens și nu există dovezi care să arate că prezintă efecte adverse sau riscuri. Într-adevăr, s-a observat destul de frecvent o durere la nivelul înțepăturii în braț care persistă între 1-7 zile, sau o stare subfebrilă sau febră după administrarea vaccinului. Dar când punem în balanță faptul că acest vaccin ne protejează toată viața de mai multe tipuri de cancer cauzate de multiple variante de HPV, cu o ușoară durere musculară sau o stare subfebrilă, observăm că beneficiile sunt mult mai mari decât simptomele neplăcute care ar putea apărea.
Pentru persoanele vaccinate la vârsta adolescenței se recomandă un rapel mai târziu în viață? Pentru câți ani promite acest vaccin protecție?
Nu s-a demonstrat că ar fi necesară o repetare a vaccinului. Cu cât acesta este făcut mai devreme, la o vârstă mai tânără și pe un sistem imunitar mai bun, oferă protecție pentru toată viața.
Sunt necesare investigații suplimentare înaintea vaccinării contra HPV? Cui sunt acestea adresate?
Dacă femeia nu și-a început viața sexuală până în momentul vaccinării, nu sunt necesare analize suplimentare. Dacă pacienta și-a început deja viața sexuală, recomand să facă întâi o genotipare HPV, pentru a vedea dacă nu a contactat deja una sau mai multe tulpini ale acestui virus și ulterior se poate discuta despre vaccin. În cazul în care pacienta are deja una sau mai multe tulpini HPV prezente, nu este contraindicată vaccinarea, în schimb aceasta nu îi va mai oferi protecție pentru tulpinile pe care le are deja și este necesar să le trateze. Vaccinul nu ajută la tratarea tulpinilor deja prezente, ci oferă protecție împotriva contactării de noi tulpini pe viitor.
Este adevărat că negii genitali semnifică infecție HPV? Reprezintă acești negi risc de transformare malignă?
Există tulpini HPV care determină condiloame genitale. Acestea sunt cauzate de HPV, dar există și alte tipuri de leziuni la nivel vaginal care pot fi cauzate de alte infecții. Medicul ginecolog sau dermatolog va face diagnosticul diferențial între acestea și va recomanda tratamentul corespunzător.
Condiloamele sunt cauzate de tulpini HPV cu risc scăzut și prezintă un risc scăzut de transformare malignă, dar acest risc nu este în totalitate absent. Este necesară tratarea acestora, analiza histopatologică, electrocauterizarea, excizia sau folosirea de tratamente locale în funcție de numărul, dimensiunea și aspectul leziunilor genitale. Cu un tratament adecvat acestea vor dispărea. Deși riscul de transformare malign este mic, problema principală a acestor condiloame este că ele pot reapărea, se pot înmulți și uneori trebuie excizate în mod repetat, pentru perioade lungi de timp.
Este adevărat că testul Babeș-Papanicolau nu mai este necesar dacă femeia s-a vaccinat contra HPV?
Vaccinul ne oferă protecție pentru nouă tulpini. Există și alte tulpini care pot cauza leziuni, de aceea pacienta trebuie să facă anual testul Babeș Papanicolau, împreună cu examenul ginecologic, pentru a evalua sănătatea colului uterin.
Odată depistată infecția HPV cu tulpină/tulpini la risc, există posibilități de tratament?
Există mai multe variante de tratament care, deși nu sunt specifice pentru HPV, au la bază creșterea imunității organismului. Practic, vrem să ajutăm corpul să lupte și să elimine virusul HPV. Există atât tratamente orale, cât și locale, care se iau pe perioade de 3-6 luni – este un tratament destul de dificil de efectuat, fiind necesar pentru o perioadă lungă de timp. După efectuarea tratamentului este necesară repetarea analizei de genotipare HPV, pentru a se observa dispariția sau nu a tulpinilor prezente.
***
Dr. Diana Mihai este medic primar Obstetrică-Ginecologie, Președinte și fondator al Societății Române de Estetică Ginecologie | Vicepreședinte al IASMR | Speaker și Trainer internațional | OB-GYB Medical specialist | doctorat în infertilitate | Medicina reproducerii | Laser și PRP
Trainer pentru PRP, laser CO2 si radiofrecventa EXILIS, electrostimulare EMSELLA, botox și acid hialuronic, cu un doctorat în infertilitate și un master în Medicina Traditionala Chineza, supraspecializare in uroginecologie, FIV,histeroscopie, colposcopie, laparoscopie si ecografie.