Vicecancelarul federal al Germaniei Robert Habeck a subliniat că, în pofida faptului că mulți speră că războiul declanșat de Rusia împotriva Ucraina va avea un final rapid și pașnic, Germania trebuie să se apere în fața unor atacuri militare, informează DPA, citat de Agerpres.
"Tânjim după pace. Da. Însă răspunsul sincer şi amar este că, probabil, nu va fi un final rapid, fericit, chiar dacă noi ne dorim contrariul", a spus Habeck într-un video postat vineri pe platforma X, fostă Twitter.
— Bundesministerium für Wirtschaft und Klimaschutz (@BMWK) March 29, 2024
"Fiecare zi este o zi a morţii şi nu se întrezăreşte capătul. Dimpotrivă, Rusia lui Putin virează complet spre economia de război şi îşi sporeşte masiv producţia de arme", a continuat Habeck, care este şi ministru al economiei.
Acesta este motivul pentru care, a continuat el, ar fi bine ca Germania să investească mai mult în propria securitate.
"Noi, Germania, Uniunea Europeană, trebuie să ne protejăm peste tot, inclusiv de atacuri militare", a declarat vicecancelarul federal german.
Acesta a descris războiul declanșat de Putin contra Ucrainei drept cel mai sângeros pe care îl cunoaște Europa din 1945 încoace.
"Fiecare zi este o zi a morţii şi nu se întrezăreşte capătul. Dimpotrivă, Rusia lui Putin virează complet spre economia de război şi îşi sporeşte masiv producţia de arme", a continuat Habeck, care este şi ministru al economiei.
"Înţeleg prea bine că oamenilor le este frică de escaladarea războiului. Şi eu sunt îngrijorat", a continuat vicecancelarul federal german. "Problema este ce atitudine şi ce acţiune este necesară pentru a contracara această ameninţare. Guvernul va trebui să se ocupe de aceasta în mod continuu", a mai spus el.
Recent, șeful Statului Major al Apărării german, Carsten Breuer, sublinia că Germania trebuie să dezvolte o apărare antirachetă împotriva posibilelor amenințări din partea Rusiei "în cinci până la opt ani".
Nu mai târziu de luna ianuarie, ministrul ministrul german al Apărării avertizează că războiul dintre Rusia și Ucraina s-ar putea extinde dincolo de țările vecine.
De altfel, în contextul războiului declanșat de Rusia împotriva Ucrainei, Germania a schimbat paradigma și a decis că în 2024 va aloca 2% din PIB pentru apărare, pentru prima dată după 1992, urmând să continue în această direcție și în următoarele decenii.
Pentru că Europa traversează o eră pre-război, conform aprecierilor premierului polonez Donald Tusk, Comisia Europeană a lansat la începutul acestei luni prima strategie industrială de apărare și un nou program pentru industria de apărare pentru a spori gradul de pregătire și securitatea Europei.
Așadar, Uniunea Europeană este hotărâtă să își sporească capabilitățile și gradul general de pregătire pentru apărare, pentru a fi pe măsura nevoilor și a nivelului său de ambiție în contextul amenințărilor și al provocărilor de securitate în creștere.
Ursula von der Leyen: Ziua de mâine marchează un moment istoric pentru cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume. Bulgaria și România se alătură familiei Schengen cu frontierele terestre și maritime
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Ursula von der Leyen: Ziua de mâine marchează un moment istoric pentru cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume. Bulgaria și România se alătură familiei Schengen cu frontierele terestre și maritime
Putin exploatează frica germanilor, consideră fostul președinte al Germaniei Joachim Gauck, care crede că ar trebui reconsiderat refuzul de a livra rachete Taurus Ucrainei
Volodimir Zelenski atrage atenția: Fără ajutorul militar al SUA, forțele ucrainene vor fi nevoie să se retragă "cu pași mici"
Kaja Kallas: Estonia este gata să îi susțină și pe Mark Rutte și pe Klaus Iohannis la funcția de secretar general NATO
Două decenii de la cel mai mare val de extindere din istoria NATO. Klaus Iohannis: Aderarea la Alianță a marcat reintegrarea României în familia transatlantică
Ministrul apărării Angel Tîlvăr: Acum 20 de ani, prin aderarea la NATO, România a primit cele mai solide garanții de securitate
Ministrul Alina Gorghiu: Aderarea la Schengen la crește atractivitatea României pentru investiții
Published
7 mins agoon
March 30, 2024Ministrul Justiției, Alina Gorghiu, apreciază că aderarea țării noastre la Schengen va avea drept efect creșterea atractivității pentru investitori, informează Agerpres.
"Vom creşte prin această aderare la Schengen atractivitatea României pentru investiţii. Va aduce, pe termen lung, un flux mai mare de turişti, iar acest lucru va însemna venituri suplimentare pentru România", a declarat Alina Gorghiu sâmbătă, după conferinţa regională "Europa în fiecare localitate", organizată la Piteşti de Tineretul Naţional Liberal.
Ministrul Justiției a ținut să amintească că România îndeplinea de multă vreme criteriile de aderare.
"România este de ani de zile (…) pregătită pentru acest moment. Din punct de vedere tehnic, eram foarte bine pregătiţi. Sigur, amânarea acestei decizii a avut obiecţiuni politice ale anumitor state, dar mă bucur că am reuşit să avem acest succes. (…) Vă asigur că PPE ne va susţine în continuare pentru a adera şi cu frontierele terestre", a mai spus Alina Gorghiu.
Pe 31 martie, Bulgaria și România devin state membre ale spațiului Schengen, adică normele Schengen (inclusiv cele referitoare la eliberarea vizelor Schengen) se vor aplica în ambele țări, iar controalele la frontierele aeriene și maritime interne vor fi eliminate.
Citiți și: Ursula von der Leyen: Ziua de mâine marchează un moment istoric pentru cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume. Bulgaria și România se alătură familiei Schengen cu frontierele terestre și maritime
Această realizare reprezintă o concretizare a deciziei istorice a Consiliului din decembrie 2023. Aderarea la spațiul Schengen a celor două state membre aduce o extindere semnificativă a celui mai mare spațiu comun din lume fără controale la frontierele interne, sporindu-i atractivitatea.
Consiliul va trebui să adopte o decizie prin care să stabilească data de la care se vor elimina controalele la frontierele terestre interne dintre Bulgaria, România și celelalte țări Schengen. Comisia Europeană dă asigurări că va continua să ofere președinției Consiliului Uniunii Europene tot sprijinul necesar pentru a se asigura că o decizie privind frontierele terestre poate fi luată în cursul anului 2024.
Încă din 2011, Comisia a confirmat, în rapoartele de evaluare Schengen, că Bulgaria și România au îndeplinit toate cerințele pentru a face parte pe deplin din spațiul Schengen. Comisia a sprijinit activ acest proces.
Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne este una dintre realizările UE cele mai apreciate de cetățenii europeni. Ceea ce a început ca proiect interguvernamental între cinci state membre în 1985 – Belgia, Franța, Germania, Luxemburg și Țările de Jos – s-a extins treptat pentru a deveni, în prezent, cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume.
Spațiul Schengen nu doar că facilitează libera circulație a persoanelor, fără controale la frontierele interne, ci aduce beneficii majore și economiei europene.
Ursula von der Leyen: Ziua de mâine marchează un moment istoric pentru cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume. Bulgaria și România se alătură familiei Schengen cu frontierele terestre și maritime
Published
1 hour agoon
March 30, 2024Comisia Europeană salută cu entuziasm faptul că, pe 31 martie, Bulgaria și România devin state membre ale spațiului Schengen, adică normele Schengen (inclusiv cele referitoare la eliberarea vizelor Schengen) se vor aplica în ambele țări, iar controalele la frontierele aeriene și maritime interne vor fi eliminate.
Instituția europeană amintește într-un comunicat că această realizare reprezintă o concretizare a deciziei istorice a Consiliului din decembrie 2023. Aderarea la spațiul Schengen a celor două state membre aduce o extindere semnificativă a celui mai mare spațiu comun din lume fără controale la frontierele interne, sporindu-i atractivitatea.
"Ziua de mâine marchează o dată importantă: Bulgaria și România se alătură familiei Schengen. Salut eliminarea controalelor la frontierele interne aeriene și maritime. Acesta este un mare succes pentru ambele țări. Și un moment istoric pentru spațiul Schengen – cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume. Împreună, construim o Europă mai puternică și mai unită pentru toți cetățenii noștri", a subliniat președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen.
"De astăzi, Bulgaria și România vor aplica pe deplin acquis-ul Schengen. Acest pas va face UE mai puternică și mai sigură, va asigura o mai bună protecție a frontierelor noastre externe, va schimba viețile a milioane de persoane și va facilita călătoriile. Atât de mulți oameni din România și din Bulgaria au muncit pentru aceasta! Sunt foarte mândră de eforturile lor. Astăzi vor fi eliminate controalele la frontierele aeriene și maritime interne. Următorul pas este eliminarea controalelor și la frontierele terestre interne. Discuțiile din cadrul Consiliului vor continua anul acesta. Și vă asigur că aceasta este prioritatea pentru sfârșitul mandatului meu", a spus, la rândul său, Ylva Johansson, comisar pentru afaceri interne.
De asemenea, Margaritis Schinas, vicepreședinte pentru promovarea modului nostru de viață european, a evidențiat că "aderarea României și Bulgariei fortifică spațiul Schengen, această <<bijuterie a coroanei>>, atât de emblematic pentru stilul nostru de viață european, în beneficiul pieței interne, al economiilor noastre și al cetățenilor europeni pretutindeni. Bulgaria, România, vă felicit din toată inima pentru munca susținută care v-a adus în acest punct. Este o realizare nu doar meritată, ci și prea îndelung așteptată. Și vom continua să înaintăm împreună".
Din luna decembrie a anului trecut, ambele state membre au luat toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea fără probleme a normelor Schengen începând cu 31 martie 2024. Cadrele de cooperare lansate la începutul lunii martie de către Comisie împreună cu Bulgaria și România se bazează pe implementarea cu succes a proiectelor-pilot pentru proceduri rapide de azil și returnare. Cu aceste cadre de cooperare, România și Bulgaria vor contribui în continuare la consolidarea cooperării în materie de frontiere și migrație, precum și la eforturile europene comune de abordare a securității UE la frontierele externe și a provocărilor legate de migrație.
În plus, a fost lansata o inițiativă regională privind cooperarea polițienească între statele membre aflate de-a lungul rutei Balcanilor de Vest și a rutei est-mediteraneene, adică între Bulgaria, România, Austria, Grecia, Ungaria și Slovacia. Astfel, țările vor putea căuta împreună soluții durabile la provocări conexe precum criminalitatea transfrontalieră.
"Bulgaria și România au demonstrat un angajament susținut pentru asigurarea unei protecții adecvate a frontierelor externe ale UE și au jucat constant un rol important în securitatea internă a spațiului Schengen", mai precizează Comisia Europeană.
Consiliul va trebui să adopte o decizie prin care să stabilească data de la care se vor elimina controalele la frontierele terestre interne dintre Bulgaria, România și celelalte țări Schengen. Comisia Europeană dă asigurări că va continua să ofere președinției Consiliului Uniunii Europene tot sprijinul necesar pentru a se asigura că o decizie privind frontierele terestre poate fi luată în cursul anului 2024.
Încă din 2011, Comisia a confirmat, în rapoartele de evaluare Schengen, că Bulgaria și România au îndeplinit toate cerințele pentru a face parte pe deplin din spațiul Schengen. Comisia a sprijinit activ acest proces.
Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne este una dintre realizările UE cele mai apreciate de cetățenii europeni. Ceea ce a început ca proiect interguvernamental între cinci state membre în 1985 – Belgia, Franța, Germania, Luxemburg și Țările de Jos – s-a extins treptat pentru a deveni, în prezent, cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume.
Spațiul Schengen nu doar că facilitează libera circulație a persoanelor, fără controale la frontierele interne, ci aduce beneficii majore și economiei europene.
Premierul Belgiei spune că europarlamentari au fost plătiți pentru a disemina propagandă rusă. Vicepreședinta Comisiei Europene Vera Jourova: Nu ne putem permite să fim cu un pas în urma lui Putin
Published
24 hours agoon
March 29, 2024Membri ai Parlamentului European au fost plătiți pentru a disemina propaganda rusă, a dezvăluit premierul belgian Alexander De Croo, a cărui țară deține președinția semestrială a Consiliului Uniunii Europene, într-un nou scandal care vizează legislativul european și care apare cu doar câteva luni înainte de alegerile din iunie, conform Politico Europe.
De Croo a declarat joi că "a existat o colaborare strânsă" în această săptămână între serviciile de informații belgiene și cehe în vederea destructurării unei rețele de propagandă rusă.
"A ieșit la iveală, de exemplu, faptul că Rusia a abordat europarlamentari, dar i-a și plătit (pe aceștia), pentru a promova propaganda rusă aici", a declarat De Croo, în timpul unei dezbateri în Parlamentul național belgian despre interferența străină, fără a numi însă eurodeputații.
Într-o reacție din partea Comisiei Europene, vicepreședinta Vera Jourova, responsabilă pentru valori și transparență, subliniază că "acest lucru confirmă ceea ce am suspectat: Kremlinul folosește canale dubioase care pretind a fi mass-media (și) folosește bani pentru a cumpăra influență ascunsă", a declarat aceasta pentru Bruxelles Playbook, calificând dezvăluirile drept "foarte îngrijorătoare".
Scandalul a izbucnit după ce premierul ceh Petr Fiala a anunțat miercuri că serviciile de informații din țara sa au reușit să demaște o rețea finanțată de Moscova care răspândea propagandă rusă despre Ucraina și ale cărei tentacule erau întinse până în Parlamentul European.
Potrivit publicaţiei Denik N, responsabili politici europeni ce cooperează cu site-ul Voice of Europe, care a publicat apeluri ale unora dintre ei pentru încetarea ajutorării Ucrainei, au fost plătiţi din fonduri ruse, care au finanţat de asemenea campanii pentru viitoarele alegeri europene.
Noua acțiune a Rusiei are loc cu mai puțin de trei luni înainte de alegerile europarlamentare din 6-9 iunie și reflectă preocupările legate de corupție și de amestecul străin, scoase în evidență de scandalul de corupție Qatargate, care a zguduit Parlamentul European în urmă cu mai puțin de doi ani.
"Nu ne putem permite să fim cu un pas în urma lui Putin și a armatei sale de propagandă pe tabla de șah … Trebuie să ținem cont în permanență de faptul că el va folosi dezinformarea și interferența străină ca armă pentru a diviza Europa", a declarat Jourova.
Conștient de acest lucru, Parlamentul European a adoptat deja noi norme de transparență pentru publicitatea politică menite să combată dezinformarea și ingerințele străine, mai ales că există toate șansele ca Ucraina să fie o temă centrală a acestora.
Concrete & Design Solutions
Ministrul Alina Gorghiu: Aderarea la Schengen la crește atractivitatea României pentru investiții
Putin exploatează frica germanilor, consideră fostul președinte al Germaniei Joachim Gauck, care crede că ar trebui reconsiderat refuzul de a livra rachete Taurus Ucrainei
Germania trebuie să fie pregătită să se apere în fața unor atacuri militare, apreciază vicecancelarul german Robert Habeck: "Tânjim după pace" în Ucraina, "însă nu se întrezărește capătul"
Volodimir Zelenski atrage atenția: Fără ajutorul militar al SUA, forțele ucrainene vor fi nevoie să se retragă "cu pași mici"
Kaja Kallas: Estonia este gata să îi susțină și pe Mark Rutte și pe Klaus Iohannis la funcția de secretar general NATO
Ministrul Adrian Câciu, cu ocazia inaugurării noului terminal al Aeroportului Internațional Timișoara: România se dezvoltă prin investiții din fonduri europene
La 20 de ani de la alegerea destinului, NATO rămâne unită și puternică, este mesajul comun al miniștrilor de externe ai României și ai celorlalți aliați care au aderat în 2004
Premierul Belgiei spune că europarlamentari au fost plătiți pentru a disemina propagandă rusă. Vicepreședinta Comisiei Europene Vera Jourova: Nu ne putem permite să fim cu un pas în urma lui Putin
Ecosistemul de inovare de la Cluj își continuă dezvoltarea, subliniază Emil Boc în cadrul evenimentului de lansare a fundației UNITECH, instrument care urmărește să apropie studenții de antreprenori
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Marcel Ciolacu, la inaugurarea noului terminal al Aeroportului Internațional Timișoara: Investiții ca aceasta arată că România este pregătită să adere la Schengen cu frontierele aeriene și maritime
Ministrul Marcel Boloș anunță măsuri menite să protejeze investițiile implementate din bani europeni: Sunt măsuri pe care am promis că le vom adopta
Premierul Dorin Recean: Cu sprijinul necondiționat al României, R. Moldova și-a consolidat capacitatea de asigurare a securității
Premierul Marcel Ciolacu subliniază că a venit vremea "podurilor comerciale și de capital" între România și R. Moldova: Vrem să o ajutăm să facă pași mari și siguri către UE
INTERVIU Siegfried Mureșan: Obiectivul grupului PPE este începerea negocierilor de aderare cu R. Moldova și Ucraina până la 30 iunie. Integrarea graduală în piața unică înseamnă că R. Moldova va avea beneficiile unui stat membru
Ministrul Mediului, la Bruxelles: Tranziția către neutralitatea climatică trebuie să fie echitabilă și să țină cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate
Parlamentul R. Moldova a adoptat o Declarație cu privire la integrarea europeană: Doar aderarea la UE, partener de nădejde timp de decenii, va asigura viitorul țării
Klaus Iohannis le solicită omologilor din UE sprijin pentru R. Moldova: Trebuie să adoptăm cadrele de negociere pentru aderare. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Șefa Comisiei Europene pledează pentru utilizarea energiei nucleare în cadrul tranziției către o energie curată
Trending
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago
Nicolae Ciucă a prezentat candidații PNL pentru Parlamentul European: Vor apăra cauza României și vor găsi soluții europene la problemele românilor
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago
Marcel Ciolacu a anunțat lista PSD pentru europarlamentare. Aceasta va fi deschisă de Mihai Tudose, Gabriela Firea, Claudiu Manda și Victor Negrescu
- ROMÂNIA1 week ago
Nicolae Ciucă îndeamnă "să lăsăm diferențele" și să alegem o administrație "pentru ca Bucureștiul să se dezvolte și cetățenii să simtă că trăiesc într-o capitală europeană"
- ROMÂNIA1 week ago
Alexandru Rafila, la semnarea contractului pentru construirea Spitalului regional Craiova: România are în momentul de faţă o infrastructură spitalicească în dezvoltare rapidă
- NATO1 day ago
O scurtă istorie: 20 de ani de la aderarea la NATO și de la așezarea României sub umbrela de securitate și apărare a celei mai puternice alianțe politico-militare