China evocă oficial, pentru prima dată, construirea celui de-al patrulea portavion al său
Yuan Huazhi, comisarul politic al marinei militare chineze, a răspuns foarte zâmbitor la întrebarea unui jurnalist despre construcția celui de-al patrulea portavion al Chinei, mult așteptat, dar niciodată anunțat oficial. Nu există niciun "blocaj tehnic în construcția de portavioane", a răspuns amiralul în marja Congresului Național al Poporului de la Beijing, în 5 martie, într-o înregistrare video publicată de Hong Kong Commercial Daily pe rețeaua de socializare Weibo, scrie Le Figaro.
"Vă voi spune, vă voi spune în curând", a declarat Yuan Huazhi despre posibilul sistem de propulsie nucleară care ar putea fi montat pe navă, cunoscută în general sub numele de Type 004. Acesta ar fi cel de-al patrulea portavion pentru marina chineză, care face progrese treptate în ceea ce privește tehnologia aviației navale. Între timp, cel de-al treilea, Type 003 Fujian, ar trebui să înceapă testele pe mare în acest an.
Yuan Huazhi, Political Commissar of the Chinese Navy
"I'll tell you. I'll tell you soon enough."(・ω・)👉 https://t.co/R7MJDOfJ53— 戈子煜 (@Geziyu20040701) March 6, 2024
Primul a fost Liaoning, care a intrat în serviciu în 2012. Acesta este de fapt un fost portavion sovietic din clasa Amiral Kouznețov, numit inițial Varyag, dar a cărui construcție a fost oprită odată cu prăbușirea Uniunii Sovietice în 1991. Cumpărat de Beijing în 1998, acesta a fost finalizat și modificat de China, devenind primul portavion al forțelor navale ale Armatei Populare de Eliberare. Echipat cu o simplă trambulină pentru decolarea avioanelor și cu lonjeroane de oprire automată pentru aterizare (arhitectura STOBAR), precum și cu vechi cazane cu aburi pentru propulsie, Type 001 este departe de a putea concura cu "superportavioanele" Marinei americane, dar a fost un prim pas crucial pentru Beijing. Cu o lungime de 300 de metri și un deplasament de 60.000 de tone, a fost timp de mai mulți ani cea mai mare navă din marina chineză.
În 2019, chinezii au pus în funcțiune Shandong, primul portavion construit în întregime în China. În ceea ce privește arhitectura, Type 002, care este puțin mai mare decât Liaoning, cu aproximativ 70.000 de tone, rămâne foarte apropiat de Type 001. În special, acesta rămâne un "STOBAR", limitat structural prin prezența unei trambuline, care împiedică în special desfășurarea de avioane de supraveghere aeropurtate, prea grele pentru a decola fără ajutorul catapultelor, dar totuși esențiale, deoarece acestea sunt ochii și urechile unui grup aeronaval.
La bordul unui STOBAR, chiar și cele mai ușoare avioane de luptă de la bord sunt, de asemenea, limitate structural în ceea ce privește transportul de arme și combustibil și, prin urmare, autonomia, tot din motive de greutate.Principala revoluție în aviația navală chineză urmează să aibă loc anul viitor, odată cu intrarea în serviciu a Fujian, al treilea portavion și primul care va fi echipat cu catapulte pentru decolarea aeronavelor.
Cu atât mai mult cu cât acestea sunt electromagnetice, o tehnologie recent introdusă de americani pe noile portavioane din clasa Gerald Ford. Prin urmare, cu Type 003, chinezii au făcut un salt tehnologic, renunțând la etapa intermediară pe care ar fi reprezentat-o catapultele tradiționale cu aburi, care echipează portavionul francez Charles-de-Gaulle, de exemplu. În ceea ce privește deplasarea (peste 80.000 de tone), Fujian, care a fost lansat la apă 2022, se apropie, de asemenea, de portavioanele americane Nimitz și Ford de 100.000 de tone.
Anunțat oficial de China pe 5 martie, Type 004, conform unor planuri neoficiale care au apărut deja pe rețelele de socializare chineze, ar putea rivaliza cu cel mai recent portavion al Marinei americane. Imaginile provin de la șantierul naval Jiangnan din Shanghai, unde portavionul ar fi în construcție, potrivit South China Morning Post, un cotidian de limbă engleză cu sediul în Hong Kong.
Portavionul ar urma să desfășoare un nou avion de luptă invizibil la bord, J35, care ar înlocui vechile J-15 derivate din avionul de luptă rusesc Su-27. Primele machete ale acestui nou avion de generația a cincea au fost deja văzute pe punțile de zbor ale flotelor Liaoning și Fujian. Chinezii dezvoltă în continuare un avion de supraveghere aeriană, KJ600, care le-ar permite să desfășoare echivalentul avionului american E-2C Hawkeye.
Comisarul politic Yuan Huazhi, pe de altă parte, a negat că ar putea concura cu Marina americană și cele unsprezece "superportavioane" ale sale, a relatat South China Morning Post, un cotidian de limbă engleză din Hong Kong. "Construim portavioane pentru a ne proteja suveranitatea națională și integritatea teritorială", a explicat amiralul, referindu-se la un "răspuns global" și nu îndreptat împotriva Marinei americane.
Cu toate acestea, este greu să nu te gândești la cursa navală care se desfășoară între cele două superputeri, pe fondul tensiunilor geopolitice din strâmtoarea Taiwan, din largul peninsulei coreene și din Marea Chinei de Sud, revendicată în totalitate de Beijing. Întreaga strategie navală a Chinei constă mai întâi în creșterea dominației sale costiere în cadrul "primului cerc de insule" (Japonia, Taiwan, Malaezia) înainte de a se deplasa în largul mării în Oceanul Indian și Pacific, mai întâi sub "al doilea cerc de insule" (în special insula americană Guam) și apoi dincolo, spre "oceanul global". În acest scop, Xi Jinping a avertizat deja că obiectivul este de a construi o marină de "clasă mondială" până în 2049, anul centenarului Republicii Populare Chineze.
Transportoare de elicoptere și drone
Nedezvoltate din punct de vedere tehnologic pentru misiuni îndepărtate, primele două portavioane chineze, Liaoning și Shandong, abia dacă se aventurează dincolo de primul cerc de insule. Type 003 și, în viitor, Type 004, ar fi mai potrivite pentru acest rol, mai ales dacă acesta din urmă va fi echipat cu propulsie nucleară, ceea ce i-ar conferi o autonomie teoretic nelimitată. Cu toate acestea, chinezii nu renunță la dezvoltarea marinei lor destinate să controleze coasta din apropiere. Dimpotrivă. După ce a construit în timp record trei porta-elicoptere amfibii de tip 075, care au intrat în serviciu în 2021 și 2022, Beijingul va pune în funcțiune anul acesta un al patrulea exemplar din această clasă impunătoare de nave – cu o greutate de aproape 40.000 de tone, de două ori mai mare decât cea a porta-elicopterelor franceze Mistral.
Mai presus de toate, comunitatea OSINT (open source research) a identificat construcția unei nave noi, mai mari, probabil prima unitate a unui viitor Type 076 care ar putea fi nu doar un portavion de elicoptere, ci și un portavion de drone, cu adăugarea de catapulte electromagnetice. Astfel de nave, concepute în special pentru operațiuni amfibii (uscat-mare), reprezintă în mod natural o amenințare pentru insula Taiwan, care este revendicată de Beijing și trăiește cu amenințarea tot mai mare a unei invazii chinezești.
Ca urmare, China s-ar putea trezi cu nouă portavioane în serviciu sau în construcție în acest an, un record dacă ne gândim că cifra era de două în urmă cu 10 ani. Statele Unite sunt cu mult în față (20 de portavioane în serviciu, inclusiv portavioane amfibii ușoare, și 2 în construcție), dar a treia putere navală a lumii, Franța, este mult în urmă, cu un portavion și trei porta-elicoptere.
Donează lunar pentru susținerea proiectului G4Media
Donează suma dorită pentru susținerea proiectului G4Media
CONT LEI: RO89RZBR0000060019874867
Deschis la Raiffeisen Bank