RN de extrema dreaptă din Franţa face din imigraţie pilonul campaniei sale la europarlamentare
Articole de la același autor
13 Ianuarie 2024
12 Ianuarie 2024
16 Ianuarie 2024
19 Ianuarie 2024
Formaţiunea franceză de extremă dreapta Adunarea Naţională (Rassemblement National/RN) a lui Marine Le Pen a dat startul campaniei partidului pentru alegerile europene din iunie, afirmând că votul va constitui un referendum asupra imigraţiei, potrivit agenţiei Reuters.
Sondajele de opinie arată că RN este pe punctul de a realiza câştiguri importante în alegeri, unele sondaje creditând partidul cu un sprijin de 28%-30%, şi că ar putea reprezenta o provocare majoră pentru partidele principale din Franţa, inclusiv pentru Renaissance (Renaşterea) al preşedintelui Emmanuel Macron.
"Este destul de clar că aceste alegeri din 9 iunie sunt un referendum împotriva inundării noastre de către migranţi", a declarat preşedintele RN, Jordan Bardella, în vârstă de 28 de ani, care conduce lista RN la alegerile din vară, la primul miting de campanie al partidului în oraşul-port Marsilia, în sudul ţării.
"Este de datoria poporului francez să decidă cine are voie să intre în ţară şi cine nu. Împreună cu noi, Franţa îşi va proteja frontierele", a declarat el în faţa mulţimii.
Bardella a rostit discursul de încheiere a mitingului în faţa unui afiş uriaş cu sloganul campaniei "Franţa se întoarce, Europa revine la viaţă!", în timp ce susţinătorii săi fluturau steaguri franceze şi scandau "Vom învinge!" şi "Suntem acasă!".
La fel ca în alte părţi din Europa, extrema dreaptă din Franţa a profitat de o criză a costului vieţii, de creşterea numărului de migranţi, de nemulţumirea crescândă a agricultorilor din cauza birocraţiei şi a costurilor ridicate şi de resentimentul general faţă de elita politică.
Potrivit biroului de statistică INSEE, numărul de imigranţi - persoane care trăiesc în Franţa, dar s-au născut în străinătate - era de 5% în 1946, ajungând la 7,4% în 1975, la 8,5% în 2010 şi la puţin peste 10% în 2022. Aproximativ o treime au devenit francezi.
Bardella şi Marine Le Pen, lidera de facto a extremei drepte franceze şi care a rostit discursul de deschidere, l-au atacat în timpul mitingului pe Emmanuel Macron.
Le Pen a spus că Macron, care a primit recent o primire ostilă din partea fermierilor la târgul comercial de la Paris, este un preşedinte "sub asediu". Ea a criticat, de asemenea, comentariile recente ale lui Macron potrivit cărora nu ar putea fi exclusă trimiterea de trupe europene în Ucraina, afirmând că "Macron crede că poate găsi salvarea politică în postura de războinic, ceea ce i-a uimit pe francezi".
Sondajele de opinie arată că RN este pe punctul de a realiza câştiguri importante în alegeri, unele sondaje creditând partidul cu un sprijin de 28%-30%, şi că ar putea reprezenta o provocare majoră pentru partidele principale din Franţa, inclusiv pentru Renaissance (Renaşterea) al preşedintelui Emmanuel Macron.
"Este destul de clar că aceste alegeri din 9 iunie sunt un referendum împotriva inundării noastre de către migranţi", a declarat preşedintele RN, Jordan Bardella, în vârstă de 28 de ani, care conduce lista RN la alegerile din vară, la primul miting de campanie al partidului în oraşul-port Marsilia, în sudul ţării.
"Este de datoria poporului francez să decidă cine are voie să intre în ţară şi cine nu. Împreună cu noi, Franţa îşi va proteja frontierele", a declarat el în faţa mulţimii.
Bardella a rostit discursul de încheiere a mitingului în faţa unui afiş uriaş cu sloganul campaniei "Franţa se întoarce, Europa revine la viaţă!", în timp ce susţinătorii săi fluturau steaguri franceze şi scandau "Vom învinge!" şi "Suntem acasă!".
La fel ca în alte părţi din Europa, extrema dreaptă din Franţa a profitat de o criză a costului vieţii, de creşterea numărului de migranţi, de nemulţumirea crescândă a agricultorilor din cauza birocraţiei şi a costurilor ridicate şi de resentimentul general faţă de elita politică.
Potrivit biroului de statistică INSEE, numărul de imigranţi - persoane care trăiesc în Franţa, dar s-au născut în străinătate - era de 5% în 1946, ajungând la 7,4% în 1975, la 8,5% în 2010 şi la puţin peste 10% în 2022. Aproximativ o treime au devenit francezi.
Bardella şi Marine Le Pen, lidera de facto a extremei drepte franceze şi care a rostit discursul de deschidere, l-au atacat în timpul mitingului pe Emmanuel Macron.
Le Pen a spus că Macron, care a primit recent o primire ostilă din partea fermierilor la târgul comercial de la Paris, este un preşedinte "sub asediu". Ea a criticat, de asemenea, comentariile recente ale lui Macron potrivit cărora nu ar putea fi exclusă trimiterea de trupe europene în Ucraina, afirmând că "Macron crede că poate găsi salvarea politică în postura de războinic, ceea ce i-a uimit pe francezi".
Comentează știrea
Nu există comentarii introduse pentru acest articol!
Articole pe aceeași temă
Vineri, 01 Martie 2024
Joi, 08 Februarie 2024
Miercuri, 31 Ianuarie 2024
Marţi, 30 Ianuarie 2024