În ultimii ani, studiile arată că tot mai multe persoane suferă de demență. Grav este că aceasta este depistată și în rândul tinerilor, ca urmare a unor obiceiuri nocive. Ce factori de risc major perturbă sănătatea creierului?
În România, potrivit statisticilor, peste 200.000 de români au anumite forme de demență, dintre care doar peste 30.000 sunt diagnosticați. În general, boala apare bătrânilor, dar în ultima vreme se depistează și la persoanele tinere.
Demența este declanșată, în primul rând, de o rutină nesănătoasă, care afectează funcționalitatea creierului într-un mod normal. Factori precum: somnul insuficient, hipertensiunea, consumul de alcool, consumul de droguri, fumatul sau greutatea excesivă dau peste cap mintea umană și chiar întreg organismul.
De asemenea, poluarea are un rol extrem de relevant în sănătatea creierului. Dacă este prea mare, atunci acesta nu mai dispune de o oxigenare normală, așadar toate componentele lui vor fi "debusolate", și vor afecta activitatea omului.
Potrivit unui studiu publicat în Nature Communications și diabetul are efecte asupra sănătății cerebrale și cognitive. La nivel mondial, demența a afectat până în prezent peste 55 de milioane de oameni, iar pentru următorii ani sunt îngrijorări că cifra se va majora.
Tot studiile mai demonstrează și că demența se împarte pe categorii. De exemplu, Alzheimerul, cel mai des întâlnit, în special la persoanele vârstnice. Acestea își pierd memoria, nu mai înțeleg bine anumite lucruri și tremură. Un pacient bolnav de Alzheimer are nevoie permanent de ajutor.
Mare atenție persoanelor care beau foarte mult alcool. Există și demența alcoolică, care se manifestă prin agresivitate, tulburări cognitive, pierderi de memorie, neatenție sau paranoia. Parkinsonul de asemenea este un tip de demență.
Un om bolnav de Parkinson are de obicei probleme locomotorii, tremură la fel de mult ca în cazul Alzheimerului, nu mai gândește bine și uită foarte rapid ceea ce i se spune. Sunt și situații în care își uită numele sau persoanele dragi.
Demența fronto-temporală, prezentă în general la persoanele mai tinere, cu vârste de 40, 45 de ani. Simptomele sunt: anxietate, depresie, tulburările de comportament, dificultățile de comunicare sau comportamentele compulsive, potrivit Medlife.