Conform declarațiilor lui Bertalan Havasi, subsecretar de stat responsabil cu Biroul de presă al prim-ministrului, premierul Ungariei, Viktor Orban, a expediat joi o scrisoare de felicitare către Vladimir Putin cu prilejul reconfirmării sale în funcție, potrivit agenției ungare de presă MTI.
În comunicatul său, liderul din Budapesta, unul dintre puținii politicieni occidentali care a menținut o relație pozitivă cu Kremlinul, a subliniat că apreciază colaborarea solidă dintre Ungaria și Rusia, bazată pe respect de ambele părți.
Acest lucru le permite să abordeze subiecte sensibile chiar și în contextul actual, caracterizat de o situație geopolitică extrem de complicată.
"Ungaria este de partea păcii. Suntem convinşi că menţinerea dialogului este o condiţie esenţială pentru instaurarea cât mai grabnică a păcii", i-a transmis Viktor Orban lui Putin.
În scrisoarea de felicitare, premierul Ungariei l-a informat pe liderul rus că țara sa este deschisă să dezvolte colaborarea bilaterală în sectoare care nu sunt afectate de normele dreptului internațional. Orban face referire la sancțiunile impuse Rusiei. Această informație a fost transmisă de Bertalan Havasi într-o declarație referitoare la scrisoare.
În cadrul alegerilor desfășurate între 15 și 17 martie, Vladimir Putin, care conduce Rusia de aproape 25 de ani, a fost reconfirmat în funcția de președinte pentru un al cincilea mandat. Acest lucru îi asigură menținerea la conducere până în 2030, având posibilitatea să obțină un nou mandat de șase ani la acea dată.
Alegerile au fost criticate de către statele occidentale pentru presupusa lor incorectitudine și desfășurarea în condiții discutabile. Printre țările membre NATO, singura care l-a felicitat pe Putin pentru realegere a fost Turcia, sub conducerea lui Recep Tayyip Erdogan, care, de asemenea, menține relații de dialog cu Moscova.
Reacția președintei Parlamentului European, Roberta Metsola
Anunțul despre pace al Ungariei a venit la momentul potrivit, deoarece a coincis cu o reuniune a liderilor UE la Bruxelles, care a avut ca principal punct pe ordinea de zi necesitatea de a spori livrările militare către Kiev și de a consolida capacitățile de apărare ale blocului pentru a evita un potențial atac rusesc, un scenariu cândva îndepărtat care a devenit o posibilitate credibilă.
După ce s-a adresat șefilor de stat și de guvern, Roberta Metsola, președinta Parlamentului European, a fost întrebată despre manifestarea de susținere a lui Orban.
"Ei bine, nu i-aș împărtăși felicitările. Vorbim despre o țară care a invadat ilegal o alta.
O țară al cărei lider nu s-a oprit în 2008, nu s-a oprit în 2014 și cu siguranță nu dă semne că se va opri acum, care tocmai a ieșit de la niște alegeri care nu au fost nici libere, nici corecte", a transmis Roberta Metsola, potrivit Euronews.com.
Înaintea reuniunii, prim-ministrul estonian Kaja Kallas a oferit o interpretare mai acidă a ultimelor evenimente din Rusia.
"Refuz să le numesc alegeri. Le numesc "operațiune de nominalizare specială", deoarece nu sunt alegeri. De ce (fac) acest joc pentru a arăta că au alegeri? Ei înșiși nu cred asta.
Este pentru a submina de fapt alegerile noastre, democrațiile noastre, pentru a spune: "Știți, totul este la fel". Și de aceea nu ar trebui să le numim alegeri", a spus Kallas, potrivit sursei citate.