Sute de oameni au asistat sâmbătă, la Rimetea, comună din judeţul Alba cu populaţie preponderent de etnie maghiară, la "Înmormântarea Fărşangului", un obicei păstrat de secole, care are loc în preajma Postului Paştelui.
"Înmormântarea Fărşangului" marchează sfârşitul iernii şi începutul unui nou ciclu al vieţii. Un obicei vechi de mai bine de 300 de ani.
Potrivit tradiţiei, flăcăii din sat, deghizaţi în miri şi nuntaşi, au străbătut toate uliţele localităţii cu o căruţă trasă de un măgar, pe care a fost aşezat un "sicriu" alb în care se afla închisă "Dome", o păpuşă care simbolizează iarna care a trecut. După ce alaiul a parcurs toate străzile din sat, sicriul a fost distrus cu bâtele.
Localnicii şi turiştii care au asistat la ceremonial au fost pictaţi pe faţă cu negru sau cu roşu de către copiii "drăcuşori".
Sărbătoarea s-a încheiat cu spectacole şi recitaluri susţinute de Fanfara din Rimetea şi ansamblurile de dansuri populare "Szilas" şi "Fugevirag" şi cu "Balul Fărşangului", ultima petrecere înaintea începerii Postului Paştelui.
Se spune că obiceiul a fost preluat de comunitatea maghiară din Rimetea de la saşii ardeleni care locuiau odinioară în satele învecinate.
Considerat unul dintre cele mai frumoase sate din Transilvania, Rimetea este prima localitate rurală din România care a fost distinsă, în 1999, de Comisia Europeană cu premiul "Europa Nostra" pentru conservarea patrimoniului cultural şi arhitectonic.
Având zeci de pensiuni, Rimetea este considerat un sat-monument, cu case zugrăvite în culoarea albă, construite în stil neoclasic.
În urmă cu trei secole, avea rang de oraş minier.