În cadrul "Serilor culturale" de la Muzeul Mitropoliei Clujului, aflat la demisolul Catedralei Mitropolitane din Cluj-Napoca, Arhiepiscopia Vadului, Feleacului și Clujului a organizat joi, 7 martie 2024, începând cu ora 19:00, un eveniment editorial și comemorativ, intitulat "Centenarul învățământului teologic ortodox universitar clujean. File din istoria Eparhiei Clujului", în cadrul căruia au fost lansate două volume apărute recent la Editura Renașterea. Au participat Înaltpreasfințitul Părinte Andrei, Preasfințitul Părinte Benedict Bistrițeanul, clerici, teologi, oameni de cultură și credincioși clujeni.
În cadrul serii au fost lansate următoarele două volume: "Calendarul Renașterea 2024", un anuar publicat de Editura Renașterea, care continuă "Calendarul Eparhiei Ortodoxe a Clujului" și "Calendarul creștinului de lege răsăriteană", apărute în perioada interbelică. Calendarul este îngrijit pe vicarul administrativ al Arhiepiscopiei Clujului – preotul Dumitru Boca și de consilierul cultural – preotul Cornel Coprean. Cel de-al doilea volum prezentat este intitulat "În slujba Cuvântului. Culegere de predici praznicale și duminicale din opera Părintelui Profesor Dr. Liviu Galaction Munteanu", apărut la Editura Renașterea, sub îngrijirea pr. dr. Lucian Greabu. Lucrarea își propune să readucă în atenția și conștiința publică actuală personalitatea fostului rector și decan, martirizat de regimul comunist. Alături de alți mărturisitori și mari duhovnici misionari români persecutați sau martirizați de regimul comunist, Liviu Galaction Munteanu este propus pentru a fi canonizat în anul 2025, cu prilejul împlinirii a 140 de ani de autocefalie a Bisericii Ortodoxe Române (1885) și a 100 de ani de la înființarea Patriarhiei Române (1925).
Au luat cuvântul și au prezentat noile apariții editoriale: Înaltpreasfințitul Părinte Andrei, Arhiepiscopul Vadului, Feleacului şi Clujului şi Mitropolitul Clujului, Maramureşului şi Sălajului, prof. univ. dr. Ioan Bolovan – membru corespondent al Academiei Române, director al Institutului de Istorie "George Barițiu" al Academiei Române – Filiala Cluj-Napoca și membru în Adunarea Națională Bisericească, arhim. prof. univ. dr. Teofil Tia – decanul Facultății de Teologie Ortodoxă a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca și pr. dr. Lucian Greabu – preot la Biserica "Sfântul Ierarh Nicolae" din Năsăud (Parohia Ortodoxă Năsăud I).
La finalul serii, Preasfințitul Părinte Benedict Bistrițeanul, Episcopul-vicar al Arhiepiscopiei Vadului, Feleacului și Clujului, a rostit un scurt cuvânt duhovnicesc și a apreciat cele două lucrări apărute. De asemenea, o alocuțiune a rostit și domnul Adrian Drăgănescu, nepotul părintelui Liviu Galaction Munteanu.
Evenimentul editorial, moderat și prezentat de către preotul Cornel Coprean, consilier cultural al Arhiepiscopiei Clujului, a fost completat cu un recital instrumental susținut de cinci elevi de la Colegiul de Muzică "Sigismund Toduță" din Cluj-Napoca: Ignat Teodora, Culda Maria și Toma Victoria (la vioară), Ilea Sara și Filip Alexandru (la pian), îndrumați de către prof. Camelia Toma.
Evenimentul se încadrează în seria de manifestări dedicate Centenarului învățământului teologic ortodox universitar clujean (1924-2024), iar proiectul "Serile culturale de la Muzeul Mitropoliei Clujului" este realizat de către sectorul cultural al Arhiepiscopiei Clujului.
Scurt istoric
100 de ani de învățământ teologic ortodox universitar clujean
Facultatea de Teologie Ortodoxă din Cluj-Napoca îşi are începuturile în anul 1924, prin înfiinţarea Institutului Teologic Ortodox din Cluj-Napoca, de către vrednicul de pomenire Episcopul Nicolae Ivan.
După o istorie frământată, în care activitatea institutului a fost chiar sistată (între 1952-1990), potrivit protocoalelor încheiate între Ministerul Învăţământului şi Patriarhia Română, începând din anul universitar 1992-1993, Institutul Teologic din Cluj, reînființat în 1990, a fost integrat în Universitatea Babeş-Bolyai, primind numele de Facultatea de Teologie Ortodoxă Cluj-Napoca.
Din luna decembrie a anului 2013, Facultatea de Teologie Ortodoxă își desfășoară activitatea în Campusul Universitar "Nicolae Ivan", situat pe strada Episcop Nicolae Ivan, în cartierul Mărăști.
Piatra de temelie a Campusului a fost pusă pe 23 mai 2011. Clădirea noului sediu al Facultăţii de Teologie Ortodoxă este la ora actuală cea mai modernă din ţară, cu săli de curs, bibliotecă, capelă, laboratoare de restaurare și pictură, amfiteatre, o aulă modernă, cu peste 350 de locuri, și birouri pentru corpul profesoral.
Campusul este ridicat pe un teren de circa 5.000 de metri pătraţi oferit de Primăria Cluj-Napoca şi Consiliul Local Cluj-Napoca în memoria Episcopului Nicolae Ivan, ctitorul Eparhiei reînființate a Clujului şi al primei Academii Teologice Ortodoxe. Alături de noul sediu al Facultăţii de Teologie este construit un cămin pentru studenţi, cu o capacitate de 100 de locuri, inaugurat în anul 2016. În viitorul apropiat urmează a se construi un al doilea cămin.
Construcția întregului edificiu universitar a fost realizată prin implicarea directă și jertfelnică a Înaltpreasfințitului Părinte Arhiepiscop și Mitropolit Andrei.
În prezent, Facultatea oferă 4 specializări la nivel licență: Teologie Pastorală, Teologie Didactică, Teologie Asistență Socială și Artă sacră; 6 specializări la nivel master: Bioetica – Morală, Etică şi Deontologie, Consiliere Pastorală şi Asistenţă Psihosocială, Istoria religiilor – Geopolitica religiilor monoteiste (creștinism, iudaism, islam), Doctrină, Hermeneutică şi Istorie Bisericească, Pastoraţie şi viaţă liturgică, Artă Sacră – conservarea, restaurarea şi crearea bunurilor cultural; 11 specializări la nivel doctorat: Spiritualitate Ortodoxă, Muzică bisericească și Ritual, Teologia Vechiului Testament, cu elemente de arheologie biblică și limbă ebraică, Studiul biblic și exegetic al Noului Testament, Istoria Bisericii Ortodoxe Române, cu noțiuni de paleografie, Misiologie și Ecumenism, Istorie Bisericească Universală, Morală Creștină, Teologie Pastorală și Drept Canonic Ortodox și Teologie Fundamentală (Apologetică).
Scurtă biografie
Liviu Galaction Munteanu – preot și profesor mărturisitor
S-a născut la data de 16 mai 1898, într-o familie de învăţători, fiind originar din localitatea Cristian, judeţul Braşov. S-a format ca teolog la Liceul "Andrei Şaguna" din Braşov şi la Institutul teologic-pedagogic din Sibiu, apoi la Facultatea de Teologie din Cernăuţi, unde a obţinut şi doctoratul. La 17 februarie 1927 a fost hirotonit preot, de Episcopul Nicolae Ivan, care l-a numit profesor la Academia Teologică din Cluj, ajungând astfel titularul cursului de Noul Testament, duhovnic, apoi chiar rector al acestei instituţii. În anul 1958 a fost numit vicar administrativ, de Arhiepiscopul Teofil Herineanu, care avea un proiect de relansare a catehizării în Eparhia Clujului. Astfel, părintele Liviu a întocmit o programă pentru catehizarea copiilor şi adulţilor, fapt care l-a adus în atenția Securității. A fost anchetat, iar în 1959 condamnat la opt ani de închisoare pentru "uneltire contra ordinii sociale". A fost închis în penitenciarele Aiud şi Gherla. A murit în 8 martie 1961, la închisoarea Aiud, ca urmare a tratamentului inuman la care a fost supus de regimul comunist.
În ședința de lucru din 25 februarie 2021, Sfântul Sinod al Bisericii Ortodoxe Române a decis începerea demersurilor de canonizare a unor mărturisitori și mari duhovnici misionari români persecutați sau martirizați de regimul comunist, printre care se află și părintele Liviu Galaction Munteanu, propus pentru canonizare. Aceștia vor fi canonizați în anul 2025, cu prilejul împlinirii a 140 de ani de autocefalie a Bisericii Ortodoxe Române (1885) și a 100 de ani de la înființarea Patriarhiei Române (1925).
Argumentele locale pentru canonizarea "profesorului martir" au fost aprobate în cadrul unei ședințe de lucru a ierarhilor din Mitropolia Clujului, Maramureșului și Sălajului, în ianuarie 2021. De asemenea, în data de 20 iunie 2022, în ședința de lucru a Sinodului Mitropoliei Clujului, au fost discutate și analizate aspecte legate de proiectele de texte liturgice întocmite în vederea canonizării părintelui Liviu Galaction Munteanu.
Mai multe fotografii AICI
Text și foto: Darius Echim / Mitropolia Clujului