48,5% dintre români consideră că este mai bine ca prim-ministrul și președintele să facă parte din aceeași tabără politică pentru a nu mai exista neînțelegeri și instabilitate, arată un sondaj INSCOP, realizat la comanda News.ro.
De partea cealaltă, 49,4% dintre respondenți cred că bipolarizarea este o idee mai bună, pentru ca președintele și premierul să se poată pondera unul pe celălalt. Sondajul INSCOP mai arată că 80% dintre respondenți își doresc scurtarea mandatului de președinte al României la 4 ani.
Sondajul INSCOP vine în contextul în care coaliția PSD-PNL a anunțat că are în plan să guverneze împreună și după anul electoral 2024, iar o eventuală coabitare președinte-premier ar putea fi necesară dacă cele două partide își împart sferele de putere.
Politologul Cristian Pîrvulescu este de părere că este bine ca cei doi centri de putere să vină din partide diferite, însă avertizează că o modificare a Constituției în aceste momente de instabilitate și în toiul unui război hibrid este extrem de periculoasă, făcând referire la scurtarea mandatului prezidențial de la 5 la 4 ani.
"Este bine ca cei doi să fie din partide diferite. Unul din motivele pentru care România nu este Ungaria sau Polonia este pentru că am avut această reformă în 2003, care a diferențiat între mandate. Sunt adept al acestei echilibrări a puterii, pentru că, vedeți, ne putem baza pe societatea civilă, care se mobilizează pentru Roșia Montană sau împotriva Ordonanței lui Dragnea, dar nu o s-o facă întotdeauna, din diferite motive. Au trecut șapte ani de la manifestațiile din 2017. E mult. Nu se mai întâmplă lucruri de genul acesta.", a declarat Politologul pentru Ziare.com.
Acesta a subliniat că în afară de Adrian Năstase (28 decembrie 2000 - 21 decembrie 2004) și Nicolae Văcăroiu (19 noiembrie 1992 - 11 decembrie 1996), niciun prim-ministru nu a rămas patru ani la putere în România.
"E vorba despre diferențierea între alegerile parlamentare și cele prezidențiale pentru a scăpa alegerile parlamentare de influența bipolarizării care, iată, anul acesta, se pare, are influențe destul de importante. Ca urmare, opinia publică, fără niciun fel de dezbatere asupra subiectului, poate avea păreri influențate de tot felul de indivizi care au tot felul de parti-pris-uri, dar asta nu înseamnă că trebuie să setăm opinia publică în direcția asta.", spune Pîrvulescu.
Cristian Pîrvulescu este de părere că echilibrul dintre președinte și majoritatea parlamentară este foarte important, chiar și în varianta actuală, fiind motivul pentru care România încă este o democrație liberală.
Politologul spune că scurtarea mandatului prezidențial este în interesul PSD, care a avut numai de pierdut după revizuirea Constituției României din 2003.
"Este în interesul PSD să se întâmple lucrul ăsta. PSD este cel care a pierdut din separarea celor două mandate, pentru că n-a mai putut profita, dar vedeți că nici măcar în 2004 nu a putut profita foarte mult de bipolarizare, pentru că atunci, deși au câștigat alegerile parlamentare, Traian Băsescu a câștigat alegerile prezidențiale și a apărut coabitarea. Coabitarea a fost în final între PNL și Traian Băsescu. Coabitarea este, din punctul meu de vedere, o resursă a democrației.", spune Pîrvulescu.
Cristian Pîrvulescu a ținut să reamintească faptul că niciun președinte nu a mai avut majoritate prezidențială de la Ion Iliescu încoace.
"Majoritate prezidențială nu a mai existat din 1992. Iliescu a avut majoritate prezidențială atunci. Nu a mai avut majoritate prezidențială în 2000, pentru că nu au avut majoritate nici Guvernamentală și oricum majoritatea îl susținea pe Năstase, nu pe Iliescu.", a conchis acesta.
Coaliția PSD-PNL a anunțat că vrea să mențină guvernarea și după anul electoral 2024, argumentând că este singura soluție viabilă pentru a menține stabilitatea. În spațiul public s-au vehiculat mai multe variante, printre care și cea a unui tandem președinte-premier.
Cele două partide au invocat un sondaj realizat de Avangarde pe 21 februarie, potrivit căruia 60% dintre români doreau comasarea şi o majoritate chiar mai mare şi o continuitate a guvernării.
"Uitaţi-vă la tot eşichierul politic şi veţi vedea că altă coaliţie, alianţă din 2025 nu se poate creiona decât în jurul Partidului Social Democrat şi a Partidului Naţional Liberal, adversarii tradiţionali ai Partidului Social Democrat, cum şi noi suntem adversarii tradiţionali ai Partidului Naţional Liberal. Acestea sunt vremurile, trebuie să ne adaptăm vremurilor prin care trecem", spunea Marcel Ciolacu după ședința Coaliției în urma căreia s-au hotărât comasarea alegerilor locale cu europarlamentare și listele comune pentru europarlamentare.
Ultimul sondaj realizat de INSCOP arată că peste 80% dintre respondenți vor scurtarea mandatului președintelui României de la 5 la 4 ani.
Constituția adoptată în 1991 a fost modificată şi completată prin Legea de revizuire a Constituţiei României nr. 429/2003. A fost organizat un referendum național în perioada 18-19 octombrie 2003, iar 89,7% din participanți au votat pentru modificarea Constituției.
Constituția României revizuită prevedea, pe lângă articolele specifice necesare pentru aderarea la NATO și Uniunea Europeană, și prelungirea mandatului președintelui României de la 4 la 5 ani, președintele Traian Băsescu fiind primul șef de stat al României post-decembriste cu mandat de 5 ani.
Aceasta a intrat în vigoare la data de 29 octombrie 2003, data publicării în Monitorul Oficial al României a Hotărârii Curţii Constituţionale nr. 3 din 22 octombrie 2003 pentru confirmarea rezultatului referendumului.