"România trebuie să schimbe radical modul în care sunt finanțate și evaluate politicile în învățământ. În acest sens, este nevoie de planificare și bugetare la nivel strategic
pentru a corela resursele cu prioritățile pe termen lung. De asemenea, este nevoie de capacități analitice mult mai extinse pentru a monitoriza și evalua implementarea și rezultatele politicilor publice, precum și pentru a responsabiliza instituțiile implicate".
Este una dintre recomandările făcute în raportul "Reforma învățământului preuniversitar în România: consolidarea sistemelor de guvernanță, de evaluare și de sprijin" prezentat ieri de Direcția Generală pentru Sprijinirea Reformelor Structurale (DG REFORM) a Comisiei Europene, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și Ministerul Educației din România.
Raportul mai relevă un lucru rușinos: Deși România este una dintre economiile cu cea mai rapidă creștere din Europa,
performanțele școlare ale elevilor sunt printre cele mai scăzute din Uniunea Europeană.
Conform documentului, "o mare parte dintre elevii români nu au competenţe de bază, ratele de abandon şcolar sunt ridicate, iar disparităţile dintre unităţile de învăţământ preuniversitar din mediul rural şi cele din mediul urban sunt în creştere".
In același raport, se mai precizează:
"Conform Programului pentru evaluarea internațională a elevilor (PISA) al OCDE, un procent mare de elevi
nu dobândesc competențele de bază la citire, științe și matematică. Deși a crescut mai puțin între 2018 și
2022 decât media țărilor UE, ponderea elevilor români cu rezultate slabe la toate cele trei materii (sub
nivelul 2) rămâne semnificativ mai mare. Aproximativ 49% dintre elevii români au obținut scoruri sub nivelul
2 la matematică, 42% la citire și 44% la științe, cu mult mai mult decât media UE (a se vedea Figura 2). O
altă provocare majoră este tranziția către învățământul secundar superior. În ciuda progreselor, România
are cea mai mare rată de părăsire timpurie a școlii din Uniunea Europeană: 15,6 % dintre tinerii de 18- 24
de ani nu au finalizat învățământul secundar superior și nu participă în nicio formă de educație sau formare
profesională (Eurostat, 2022[4])".