România își dorește ca parteneriatul strategic cu Statele Unite ale Americii să fie întărit de o cooperare economică pe măsură, iar SUA să devină principalul partener economic al României din zona non-Euro, a declarat premierul Marcel Ciolacu în cadrul întrevederii pe care a avut-o miercuri, la Palatul Victoria, cu reprezentanți ai Consiliului de Afaceri Americano-Român (AMRO).
"Sper să găsim, împreună, cele mai bune soluții pentru a dezvolta, de exemplu, piața serviciilor din România, mai ales pe cele de sănătate și educație, unde SUA deține cel mai bun know-how în prezent", a declarat Marcel Ciolacu, potrivit unui comunicat al Guvernului.
Citiți și: Marcel Ciolacu, la AmCham CEO Business Forum: Dorim ca SUA să devină partenerul principal non-UE al României. În contextul provocărilor de securitate atât de mari, nu mai avem " timp de proiecte mici"
Șeful Executivului a arătat că țara noastră oferă multiple oportunități pentru investiții, în condițiile în care România dispune de importante fonduri europene și, totodată, are de realizat reforme profunde asumate prin PNRR și prin procesul de aderare la OCDE.
Astfel, oamenii de afaceri se pot implica în domenii foarte diverse, de la digitalizarea sectorului public, la dezvoltarea de servicii, producerea de energie verde sau infrastructură.
De asemenea, premierul Ciolacu a subliniat că țara noastră și-a asumat alocarea a 2,5% din PIB pentru înzestrarea armatei, dar eforturile statului român se vor îndrepta către realizarea acelor achiziții care vor aduce și o multiplicare în economia autohtonă.
Delegația AMRO a fost constituită din reprezentanți ai unor importante companii din domeniul infrastructurii, securității cibernetice, medical și farmaceutic, bancar, asigurări, industria de armament și apărare.
La întâlnire au participat, de asemenea, din partea Guvernului României, ministrul economiei, antreprenoriatului și turismului, Ștefan-Radu Oprea, ministrul investițiilor și proiectelor europene, Adrian Câciu, ministrul sănătății, Alexandru Rafila, ministrul energiei, Sebastian-Ioan Burduja, ministrul cercetării, inovării și digitalizării, Bogdan-Gruia Ivan, și șeful Cancelariei Prim-Ministrului, Alexandru-Mihai Ghigiu.
Potrivit datelor statistice publicate de Oficiul Național al Registrului Comerțului citate de MAE, la sfârșitul lunii iulie 2021, SUA ocupau poziţia a 13-a în topul statelor cu investiţii străine în România (1,96% din totalul investiţiilor străine, cu 1,211 miliarde dolari; cu toate acestea, ultimul raport pe investiții al BNR reflectă faptul că investițiile reale provenite din SUA (în funcție de țara de origine a ultimului investitor) sunt – la 31 decembrie 2019 – de 5,8 miliarde euro (sau 6,6% din totalul investițiilor străine directe în economia României), situându-se astfel pe locul 5 în clasamentul general (după Germania – cu 13,1 miliarde euro, Austria – cu 10,0 miliarde euro, Franța – cu 8,2 miliarde euro și Italia – cu 7,4 miliarde euro). Sectoarele în care investiţiile americane au cea mai mare pondere sunt: industria auto; industria construcţiilor de maşini; utilaje şi echipamentele; agricultura şi industria alimentară; tehnologia informaţiei; energie; servicii financiare; industria electronică; industria chimică şi farmaceutică; comunicaţiile; turism.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Marcel Ciolacu, de Ziua Maghiarilor de Pretutindeni: Doar lucrând împreună vom putea construi un viitor comun pe aceste meleaguri, pentru fiecare cetățean al României, indiferent de etnie
Ministrul Muncii a discutat cu omologul german despre îmbunătățirea condițiilor de lucru pentru românii din Germania
Guvernul aprobă "modificările bugetului multianual aferent reformelor și investițiilor din PNRR". Premierul cere miniștrilor să fie pregătiți pentru întâlnirea de săptămâna viitoare cu oficialii europeni responsabili de PNRR
Parlamentul European a aprobat prioritățile bugetare pentru 2025 prezentate de Victor Negrescu, negociatorul-șef pentru bugetul UE
Premierul Marcel Ciolacu: În 2023, România a avut cele mai mari investiții nete în economie de după Revoluție: 38,3 mld. euro
Published
28 seconds agoon
March 20, 2024Agenția Spațială Română (ROSA) și Universitatea Politehnică București (UPB), cu sprijinul Centrului de competențe al UE în materie de securitate cibernetică (ECCC), au organizat miercuri, 20 martie, un workshop cu tema "Securitatea Cibernetică și Tehnologiile Spațiale Avansate", pentru a identifica soluții inovatoare și a impulsiona acțiuni strategice, precum și pentru a facilita formarea de parteneriate între actorii publici și privați din domeniile securității cibernetice și spațiului.
Workshop-ul găzduit de UPB s-a desfășurat în format hibrid, cu participarea unor reprezentanți din partea mediului academic, a ROSA și ECCC, a Ministerului Afacerilor Interne, a Ministerului Apărării Naționale, a Directoratului Național de Securitate Cibernetică, dar și din partea mediului privat, companii precum certSIGN, Thales, CS Group România, Eviden sau AROBS, care activează pe pieţele de transformare digitală, big data, criptare, dezvoltare de soluții software, electronică și securitate cibernetică.
Discuțiile, care au fost deschise părților interesate din industrie, cercetare, mediul academic și studențiilor UPB, s-au concentrat pe tendințele curente în domeniul tehnologiilor spațiale avansate, cu precădere pe redefinirea și consolidarea strategică a rezilienței cibernetice a infrastructurilor și serviciilor critice din spațiu ținând cont de lecțiile învățate în urma unor incidente cu consecințe pe scară largă la nivel terestru; pe rolul inovării tehnologice pentru prevenirea și combaterea riscurilor și amenințărilor cibernetice, precum și pe gestionarea provocărilor viitoare și fructificarea oportunităților pentru crearea unor mecanisme robuste de apărare.
De asemenea, au fost evidențiate rezultatele concrete obținute de companiile românești cu tradiție în domeniul IT&C pentru dezvoltarea și inovarea acestuia și pentru extinderea soluțiilor tehnologice la domeniul spațiului, precum și parteneriatele cu părți interesate din mediul public și privat atât de la nivel național, cât și european, pentru cercetarea și dezvoltarea de soluții tehnologice inovatoare cu aplicare în sfera civilă și militară.
În cele din urmă, discuțiile au vizat și colaborarea dintre domeniile securității cibernetice și spațiului, cu accent pe identificarea celor mai bune căi de cooperare între cele două industrii pentru abordarea riscurilor și provocărilor cibernetice comune, de exemplu, în baza unui model de evaluarea a riscurilor sau prin intermediul unui centru de operațiuni de securitate cibernetică care să deservească entitățile dintr-o zonă administrativă comună.
Published
1 hour agoon
March 20, 2024By
Teodora IonCererea de plată numărul 3 din Planul Național de Redresare și Reziliență este întârziată comparativ cu stadiul în care ar trebui să ne aflăm a semnalat Celine Gauer, director general SG RECOVER, la Conferinţa anuală privind implementarea PNRR, îndemnând autoritățile din România să accelereze ritmul reformelor, în contextul în care mai sunt doar 29 de luni în care țara noastră trebuie să implementeze 400 de jaloane și ținte, informează Agerpres.
Aceasta a constat că "suntem la o răscruce" în ceea ce privește punerea în practică a PNRR, anul 2024 fiind "unul absolut esențial pentru țară", definitoriu, care "va stabili succesul sau eșecul țării".
"Planul, concepţia planului a fost foarte bună. Însă ce vedem acum şi acesta este principalul meu mesaj, în această dimineaţă, suntem la o răscruce. 2024 este un an absolut esenţial pentru ţară. Un an care va stabili succesul sau eşecul ţării. Am spus că am rambursat 9 miliarde (de euro -n.r.) pentru România şi este adevărat, dar trebuie să vedem ce a realizat România cu aceste fonduri. Vorbeam despre 2,6 miliarde ( de euro – n.r). Multe plăţi au fost prefinanţare, plata a fost făcută, dar cu condiţia ca tot planul să fie implementat, altfel banii vor fi returnaţi. Deci, da, e bine, sprijină economia, dar aveţi grijă, pentru că condiţia este finalizarea implementării planului. Şi cum merge? Am ajuns la cererea de plată numărul trei. E bine, dar de fapt este întârziată comparativ cu stadiul în care ar trebui să ne aflăm şi este esenţial să folosim 2024 pentru a accelera această implementare", a subliniat Gauer în cadrul conferinței desfășurate la Reprezentanța Comisiei Europene în România.
Oficialul european a lansat astfel un apel pentru implementarea reformelor, cu precădere cele fiscale, "care sunt în plan anul acesta".
"Situaţia fiscală trebuie soluţionată şi planul este doar un instrument pentru asta şi trebuie să facem asta acum, fiindcă 29 de luni e o perioadă de fapt foarte scurtă. Un al 2-lea exemplu de reformă pe care o să-l dau este despre întreprinderile de stat care joacă un rol foarte important în economia românească. Este important să existe guvernanţă corespunzătoare, o funcţionare adecvată. Implementarea reformelor şi asigurarea unei funcţionări adecvate a economiei în acest domeniu este absolut esenţială. Revenind la investiţii, 1,9 miliarde cheltuieli, foarte bine. Asta am înţeles de la domnul ministru, dar ce mai vedem? Vedem şi că multe activităţi sunt întârziate, multe investiţii nici n-au început în mod real, iar 29 de luni reprezintă o perioadă foarte scurtă pentru a finaliza totul", a continuat Celine Gauer.
Urgența este justificată dacă luăm în calcul explicațiile acesteia: orice cerere de plată care nu a fost trimisă până în august 2026, respectiv în 29 de luni, orice jalon şi ţintă care nu au fost realizate până în august 2026 se vor transpune în pierdere pentru România şi poate chiar returna anumite fonduri.
"Este o concluzie drastică, totul trebuie făcut acum, trebuie să acţionăm acum, nu există posibilitatea amânării sau prelungirii, pentru că timpul rămas este extrem de scurt până în 2026. Mesajul meu este un mesaj al urgenţei şi o solicitare de sprijin. Nu e vorba despre un guvern sau altul, este o chestiune care vizează întreaga ţară. Este important pentru toată lumea. De aceea este atât de important acest eveniment pentru că părţile interesate vor auzi despre progresele realizate. Avem toate ministerele de resort prezente. Pot să vă asigur că Comisia va fi de partea dumneavoastră pe tot parcursul acestui proces. Ştim că este dificil, ştim că este an electoral, ştim că există provocări şi vom face tot ce putem pentru a vă ajuta. Dar, în esenţă, succesul sau insuccesul acestui instrument de dumneavoastră depinde", a concluzionat directorul general al Grupului operativ SG RECOVER al Comisiei Europene.
Amintim că premierul Marcel Ciolacu i-a îndemnat săptămâna trecută pe miniștrii coordonatori de reforme să fie pregătiți pentru vizita oficialilor europeni responsabili pentru evaluarea implementării PNRR.
Sumele aferente acestei cereri se ridică la aproximativ 2,7 miliarde de euro pentru România și acoperă un număr total de 74 ținte/jaloane aferente trimestrului III 2022 și trimestrului IV 2022.
Aceste fonduri se vor adăuga sumei de 9,1 miliarde euro încasată pe PNRR până în prezent de România, reprezentând pre-finanțarea în procent de 13% cu o valoare de 3,79 miliarde euro, cererea de plată numărul 1 cu o valoare de 2,56 miliarde euro și cererea de plată numărul 2 cu o valoare de 2,75 miliarde euro.
Odată finalizată procedura de plată pentru cererea de plată nr. 3 România urmează să transmită cea de-a patra cerere de plată în valoare de aproximativ 2,7 miliarde de euro aferentă îndeplinirii a 46 de ținte și jaloane.
Published
20 hours agoon
March 19, 2024By
Teodora IonPreședintele Comisiei Parlamentare pentru Controlul Activității SRI, Cristian Chirteș, a participat marți la conferința "Forumul Mării Negre", desfășurat în Parlamentul României.
În intervenția susținută în cadrul evenimentului, Chirteș a subliniat "importanța dobândirii unei culturi de securitate aplicate, dar și prestigiul Serviciului Român de Informații în comunitatea internațională de intelligence, menit să asigure securitatea energetică din regiune".
În egală măsură, întrebări precum posibilitatea cooperării dintre statele din regiunea Mării Negre și despre cum pot ele depăși o criză energetică generată de cel mai mare furnizor de energie din regiune (Federația Rusă) sau cum poate regiunea noastră să devină un furnizor de securitate energetică pentru zona de sud-est a Europei, au primit astăzi răspuns în cadrul acestei conferințe datorită vorbitorilor din mai multe state prezenți.
Evenimentul a avut ca scop principal construirea unei punți de dialog și colaborare între decidenți politici, mediul academic și experți pentru identificarea unor soluții la problemele de securitate energetică din regiunea extinsă a Mării Negre, apărute în special în urma agresiunii Federației Ruse împotriva Ucrainei.
Recent, ministrul Energiei, Sebastian Burduja, prezent la reuniunea ministerială a Coridorului Sudic, mega-proiectul de peste 40 de miliarde de euro și la reuniunea inițiatorilor Coridorului Verde – cablul în curent continuu care va lega Azerbaidjanul de Georgia, pe sub Marea Neagră, prin România și până la vecinii maghiari, anunța că țara noastră își consolidează poziția geostrategică pentru întreaga regiune, devenind hub energetic.
Mai mult, țara noastră a dat startul construirii centralei nucleare de la Doicești, prima de acest fel care produce energie folosind tehnologia inovatoare a reactoarelor modulare mici, o soluție pentru energie sigură, curată și la preț corect în care state precum SUA, Japonia, Coreea de Sud sau Emiratele Arabe Unite ar urma să investească până la 275 de milioane de dolari.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- NATO1 week ago
- NATO6 days ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI6 days ago