Efectul extremismului și al cancel culture în Marea Britanie: O societate inhibată / Climatul generalizat de hărțuire și cenzură "amenință modul de viață democratic"
La trei ani de la protestele din fața școlii Batley Grammar School din cauza unei caricaturi cu profetul Mahomed, o analiză realizată de consilierul pentru coeziune socială al premierului britanic Rishi Sunak cere universităților, organizațiilor caritabile și organismelor publice să apere persoanele vizate de campanii de cancel culture, transmite The Times. Raportul independent arată o realitate dură: trei sferturi dintre britanici se autocenzurează deoarece se tem de o nouă formă de hărțuire care corodează țesutul social și amenință libertățile democratice ale Marii Britanii.
Dame Sara Khan, consilierul independent al prim-ministrului pentru coeziune socială, a subliniat luni "natura șocantă și răspândită pe scară largă" a amenințărilor și intimidărilor, despre care a spus că "otrăvesc" instituțiile britanice și "creează o cultură cenzurată omniprezentă, antitetică față de modul nostru de viață democratic".
Victimele "hărțuirii care restrânge libertatea" trebuie să primească recunoaștere oficială, poliția trebuie să aloce ofițeri pentru a le proteja împotriva amenințărilor, de la extremism la teorii ale conspirației online, a spus ea.
Khan a criticat guvernul pentru că nu a reușit să elaboreze o strategie adecvată pentru protejarea țesutului social al Marii Britanii și a cerut înființarea unui Birou pentru Coeziune Socială și Reziliență Democratică pentru a monitoriza această problemă.
Ea a spus că universitățile, organizațiile caritabile și organismele publice trebuie să găsească modalități mai bune de a-i apăra pe cei care sunt "anulați sau hărțuiți" pentru că își exprimă opiniile legitime.
Raportul lui Khan reprezintă o intervenție majoră în dezbaterile politice privind libertatea de exprimare și cultura de anulare (cancel culture), pe de o parte, și normalizarea tot mai mare a punctelor de vedere extreme, pe de altă parte.
Există o îngrijorare tot mai mare cu privire la abuzurile și hărțuirea parlamentarilor și a altor personalități publice. Rishi Sunak a avertizat, de asemenea, asupra riscului de "dominație a mulțimii", deoarece guvernul susține că protestele legate de conflictul din Gaza conduc la un "model de comportament din ce în ce mai violent și intimidant", menit să înăbușe dezbaterea liberă.
Khan s-a axat pe cazul unui profesor de studii religioase de la Batley Grammar School care, în 2021, a fost forțat să se ascundă și a fost lăsat să se sinucidă din cauza protestelor după ce a arătat o caricatură a profetului Mahomed în timpul unei lecții despre blasfemie.
Ea a recomandat zone tampon care să interzică protestele pe o rază de 150 de metri de o școală, după modelul legilor în vigoare pentru a proteja clinicile de avort. Khan a criticat școala, consiliul local și poliția pentru că nu au reușit să-l protejeze pe profesor, spunând că acesta a fost "dezamăgit de toate agențiile implicate". Viața profesorului a fost schimbată definitiv de un tratament "șocant și îngrozitor", în ciuda faptului că a fost exonerat de orice vină, a declarat Khan. Protestatarii au "sărit la concluzii nefondate", a adăugat ea, criticând "liderii autoproclamați ai comunității" pentru "interferența agresivă în predarea de zi cu zi".
Cu toate acestea, profesorul nu a fost victima vreunei infracțiuni, iar Khan a declarat că acest lucru trebuie "reexaminat" pentru a-i ajuta pe alții aflați în situații similare – și că cazul Batley este doar un exemplu al unei amenințări tot mai mari la adresa democrației britanice.
"Există un climat din ce în ce mai mare și mai periculos de hărțuire amenințătoare și intimidantă care duce la o cenzură gravă – ceea ce am numit hărțuire restrictivă a libertății – care îi afectează nu doar pe politicienii noștri și pe cei din viața publică, ci și pe membrii publicului", a declarat Khan.
Ea a afirmat că protejarea democrației necesită "vigilență constantă" și a spus că, spre deosebire de amenințările de profil înalt, cum ar fi terorismul și statele ostile, "multe dintre riscurile la adresa coeziunii pe care le-am identificat sunt cronice, insidioase și deseori se află sub radar".
În ciuda a două decenii de rapoarte guvernamentale privind coeziunea socială, este "dezamăgitor" faptul că nu există încă "o abordare strategică în cadrul aparatului guvernamental pentru a face față acestor amenințări la adresa coeziunii sociale și a rezistenței democratice a țării noastre", a declarat Khan.
Fără o astfel de abordare, "vom asista la o erodare lentă a drepturilor și libertăților democratice care reprezintă fundamentul națiunii noastre", a adăugat ea.
Într-un efort de a defini problema, Khan a inventat sintagma "hărțuire restrictivă a libertății" pentru a descrie situațiile în care oamenii se confruntă cu un comportament amenințător "menit să determine oamenii sau instituțiile să se cenzureze sau să se autocenzureze de frică".
Ea a spus că acest fenomen nu se limitează la mediile de socializare sau la personalități publice, ci este "un fenomen mult mai larg, ale cărui victime acoperă spectrul politic, de clasă, de credință și cultural, și care apare atât online, cât și offline".
Un sondaj efectuat de echipa de revizuire a realizat pe 1 279 de persoane a constatat că 85 % dintre acestea consideră că hărțuirea care limitează libertatea se întâmplă, iar 60 % au spus că este mai gravă decât în urmă cu cinci ani.
Aproximativ 76% au declarat că s-au abținut de la a-și exprima opiniile personale în public de teama hărțuirii, iar 47% au declarat că au văzut cum alții au fost hărțuiți, ceea ce a dus la autocenzură. Cel mai grav este că 27% dintre respondenți au declarat că au fost supuși la hărțuire "care le-a schimbat viața", cu consecințe de la renunțarea la rețelele de socializare până la pierderea locului de muncă sau mutarea casei.
Khan a spus: "Hărțuirea restrictivă a libertății a devenit larg răspândită și corodează atât coeziunea socială, cât și drepturile și libertățile noastre democratice… [Această tendință] "va eroda treptat națiunea noastră pluralistă și tolerantă și, dacă nu este abordată, va fragmenta societatea noastră și va submina baza comună care ne ține uniți ca societate."
Liderii politici trebuie să urmărească să unească Marea Britanie și să nu "inflameze, divizeze și polarizeze societatea noastră", a spus ea, dar a adăugat că cetățenii obișnuiți au, de asemenea, o "responsabilitate față de democrația noastră, respectând pluralismul și drepturile și libertățile celorlalți".
Pe lângă o strategie la nivel național și la nivelul autorităților locale, Khan a dorit ca victimele hărțuirii care restrânge libertatea să fie recunoscute oficial și sprijinite de un comisar pentru victime, iar toate forțele de poliție din Anglia să aibă un ofițer de securitate specializat în hărțuire și comunicare rău intenționată pentru a-i ajuta pe cei care se confruntă cu acest fenomen.
Păstrarea coeziunii sociale într-o lume a rețelelor de socializare, a dezinformării, a falsurilor și a extremismului "devine rapid una dintre cele mai importante întrebări ale timpului nostru", a declarat Khan, concluzionând: "Țara noastră a făcut salturi uriașe pentru a deveni o societate coerentă și tolerantă și avem multe de construit, dar cred că amploarea și provocarea amenințărilor la adresa coeziunii cu care ne confruntăm acum necesită o abordare radical nouă."
Donează lunar pentru susținerea proiectului G4Media
Donează suma dorită pentru susținerea proiectului G4Media
CONT LEI: RO89RZBR0000060019874867
Deschis la Raiffeisen Bank