Cea de a treia reuniune la nivel înalt a dialogului UE-Ucraina privind transporturile a avut loc ieri la Kiev, concentrându-se pe eforturile de menținere a exporturilor și importurilor Ucrainei prin intermediul culoarelor de solidaritate, pe îmbunătățirea conectivității, a siguranței și securității, precum și a sustenabilității, informează, vineri, Comisia Europeană.
"Cooperarea UE-Ucraina este deja foarte strânsă și are loc zilnic pe culoarele de solidaritate, rute logistice care ajută Ucraina să își importe și să își exporte bunurile. Suntem în curs de ancorare fermă a rețelei de transport a Ucrainei în cea a UE și, ca urmare, schimburile noastre comerciale au crescut semnificativ. Acest dialog la nivel înalt ne permite, de asemenea, să discutăm prioritățile pe termen lung ale cooperării noastre, lucrând împreună la reconstrucția Ucrainei, inclusiv a sectorului și a rețelei sale de transport. Acestea vor fi rezultate concrete pe calea Ucrainei către aderarea la UE", a declarat comisarul pentru transporturi, Adina Vălean.
Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a avut un impact semnificativ asupra rutelor comerciale globale, ceea ce a dus la o cooperare fără precedent pentru a îmbunătăți conexiunile Ucrainei cu lumea. Rutele de solidaritate, înființate în 2022, au permis Ucrainei să exporte 126 milioane de tone de bunuri în valoare de aproximativ 47 miliarde de euro și să importe aproximativ 47 milioane de tone de bunuri în valoare de aproximativ 96 miliarde de euro.
În plus, în cadrul reuniunii s-a abordat necesitatea de a acorda prioritate siguranței și securității transporturilor prin alinierea reglementărilor, prin schimbul de bune practici și de expertiză și s-a discutat despre cooperarea în ceea ce privește reducerea emisiilor din transporturi și a dependenței de combustibilii fosili. Ambele părți și-au exprimat, de asemenea, intenția de a continua să depună eforturi pentru ca Ucraina să devină membru cu drepturi depline al Tratatului de instituire a Comunității Transporturilor.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Liderii europeni cer finalizarea rapidă a strategiei privind Uniunea Piețelor de Capital, considerând-o esențială pentru piața unică și pentru finanțarea IMM-urilor
UE sancționează 33 de persoane și 2 entități în privința morții lui Navalnîi, condamnând uciderea lentă a opozantului rus de către regimul de la Kremlin
Șeful armatei germane: Germania trebuie să dezvolte o apărare antirachetă împotriva posibilelor amenințări din partea Rusiei
Guvernul a adoptat Codul Silvic, un jalon asumat prin PNRR. Mircea Fechet: Actul normativ ține cont de nevoile de dezvoltare ale țării și asigură implementarea ultimelor progrese tehnologice în domeniu
CE propune taxarea drastică a importurilor de cereale rusești/ Von der Leyen: Vor reduce capacitatea Rusiei de a exploata UE în beneficiul mașinii sale de război
În lipsa unui consens, liderii europeni cer Consiliului UE să continue negocierile privind utilizarea profiturilor activelor blocate ale Rusiei în sprijinul Ucrainei
Liderii europeni cer finalizarea rapidă a strategiei privind Uniunea Piețelor de Capital, considerând-o esențială pentru piața unică și pentru finanțarea IMM-urilor
Published
23 mins agoon
March 22, 2024Corespondență din Bruxelles
Existența unor piețe europene de capital deschise, funcționale și integrate este esențială pentru a promova piața unică, pentru a îmbunătăți sursele de finanțare pentru întreprinderile aflate în creștere, inclusiv pentru IMM-uri, și pentru a oferi cetățenilor UE posibilități atractive de a-și economisi banii, au stabilit vineri șefii de stat sau de guvern din Uniunea Europeană în cadrul unui summit extins al zonei euro.
Discuțiile, care se anunțau complicat din perspectiva poziției Franței care s-a "săturat de discuții" și de "declarații goale", s-au încheiat cu solicitarea Consiliului European către Parlamentul European și Consiliul UE "să asigure finalizarea rapidă a lucrărilor legislative restante în legătură cu planul de acțiune din 2020 privind uniunea piețelor de capital".
"Invităm toate statele membre și instituțiile UE să ducă lucrările mai departe, pentru a asigura punerea în aplicare rapidă a tuturor măsurilor prezentate în declarația
Eurogrupului în configurație deschisă privind viitorul uniunii piețelor de capital", se arată în declarația adoptată de liderii europeni.
În acest context, liderii celor 27 de state membre au salutat faptul că vor avea loc discuții suplimentare în legătură cu strategia privind integrarea piețelor de capital în contextul reuniunii extraordinare a Consiliului European din aprilie și au încredințat ambasadorilor statelor membre să avanseze aceste obiective.
Potrivit Politico Europe, la summitul de vineri, liderilor li s-a cerut să aprobe o declarație pe această temă – care a fost elaborată timp de un an de președintele Eurogrupului, Paschal Donohoe, care conduce reuniunile miniștrilor de finanțe din zona euro.
Donohoe a fost nevoit să atenueze în mod repetat declarația, însoțită de o listă de inițiative pentru capitalele UE și de următorul mandat al Comisiei, programat să înceapă la sfârșitul acestui an, pentru a găsi un compromis între cei 27 de miniștri de finanțe.
Versiunea finală este redusă în ceea ce privește supravegherea UE și foarte intensă în ceea ce privește dereglementarea, pentru a revigora piețele de valori mobiliare garantate cu active ale blocului, pentru a atrage capitaliști de risc și pentru a atrage investitori neavizați.
Unul dintre cele mai mari motive de opoziție este respingerea unui regim de supraveghere la nivelul UE, pe care Banca Centrală Europeană îl consideră necesar pentru ca o adevărată piață unică de capital să funcționeze.
Un grup de țări, în frunte cu Germania, cea mai mare economie a Europei, și Luxemburg, care găzduiește o mare parte din industria fondurilor de investiții de pe continent, este reticent în a ceda mai multe competențe la nivel european, considerând că este mai bine să rămână la nivelul autorităților naționale de supraveghere.
UE sancționează 33 de persoane și 2 entități în privința morții lui Navalnîi, condamnând uciderea lentă a opozantului rus de către regimul de la Kremlin
Published
40 mins agoon
March 22, 2024Corespondență din Bruxelles
Consiliul Uniunii Europene a decis vineri să impună măsuri restrictive împotriva a 33 de persoane și a două entități legate de moartea subită, într-o colonie penitenciară strictă, a politicianului rus de opoziție Aleksei Navalnîi, decizia fiind luată în cadrul Regimului global de sancțiuni în domeniul drepturilor omului al Uniunii Europene, informează un comunicat remis CaleaEuropeană.ro.
"Uciderea lentă a lui Aleksei Navalnîi de către regimul de la Kremlin este o reamintire brutală a disprețului total al acestuia față de viața umană. Sancțiunile de astăzi demonstrează determinarea noastră de a trage la răspundere conducerea politică și autoritățile rusești pentru încălcarea continuă a drepturilor omului în Rusia. În același timp, știm că Putin nu este Rusia, iar Rusia nu este Putin. Vom continua să sprijinim societatea civilă și vocile independente din Rusia", a declarat Josep Borrell, Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate.
Noile liste includ coloniile penitenciare în care Aleksei Navalnîi a fost deținut din iunie 2022 până la moartea sa, colonia corecțională IK-6 și colonia corecțională de maximă securitate IK-3.
Ambele colonii sunt cunoscute pentru că exercită presiuni fizice și psihologice, izolare totală, tortură și violență asupra deținuților.
În ambele locuri, arată UE, Navalnîi a suferit abuzuri, inclusiv prin izolarea repetată într-o celulă de pedeapsă și tratamente crude, inumane și degradante, ceea ce a dus la deteriorarea gravă a sănătății sale. Șeful IK-3, Vadim Kalinin, și diverși șefi adjuncți ai coloniei au fost, de asemenea, sancționați.
În plus, Consiliul a decis să includă membri ai sistemului judiciar, precum Andrey Suvorov, care l-a condamnat anul trecut pe Alekei Navalnîi la 19 ani într-o colonie cu regim special în condiții inumane, pe Kirill Nikiforov, care a respins acțiunea sa împotriva IK-6 pentru a face apel la transferul său într-o celulă de pedeapsă timp de 12 zile, și Evgenia Nikolaeva și Natalia Dudar, care au emis o serie de hotărâri împotriva opozanților politici, inclusiv a domnului Navalnîi, contribuind astfel la represiunea politică din Rusia.
Pe alte liste figurează funcționari de nivel înalt din sistemul penitenciar și din cadrul Ministerului Justiției care fie au fost responsabili de executarea pedepselor cu închisoarea ale lui Aleksei Navalnîi, precum și ale altor opozanți politici, fie nu au asigurat protecția drepturilor și libertăților omului și ale cetățenilor.
Odată cu listele de astăzi, măsurile restrictive în cadrul regimului global de sancțiuni al UE în domeniul drepturilor omului se aplică în prezent unui număr de 104 persoane fizice și juridice și 23 de entități din mai multe țări.
Persoanele enumerate în cadrul regimului de sancțiuni fac obiectul unei înghețări a activelor, iar furnizarea de fonduri sau de resurse economice, direct sau indirect, către acestea sau în beneficiul lor, este interzisă. În plus, persoanelor fizice enumerate li se aplică o interdicție de călătorie în UE.
UE continuă să condamne cu fermitate extinderea severă a legislației restrictive și reprimarea sistematică și tot mai intensă a societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, precum și reprimarea continuă a presei independente, a jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media, a membrilor opoziției politice și a altor voci critice care activează pe întreg teritoriul Federației Ruse și în afara țării.
La 19 februarie 2024, în declarația Înaltului Reprezentant în numele UE cu privire la moartea lui Alekei Navalnîi, UE și-a exprimat indignarea față de moartea opozantului rus și a reamintit condamnarea sa repetată a otrăvirii acestuia și a acțiunilor motivate politic întreprinse împotriva sa, inclusiv încarcerarea și relele tratamente aplicate în sistemul penitenciar.
Acesta a subliniat că UE nu va precupeți niciun efort pentru a trage la răspundere conducerea politică și autoritățile rusești pentru moartea sa și va impune sancțiuni suplimentare.
Șeful armatei germane: Germania trebuie să dezvolte o apărare antirachetă împotriva posibilelor amenințări din partea Rusiei
Published
2 hours agoon
March 22, 2024Germania trebuie să dezvolte o apărare antirachetă împotriva posibilelor amenințări din partea Rusiei "în cinci până la opt ani", a declarat șeful Statului Major al Apărării german, Carsten Breuer, potrivit ziarului Frankfurter Allgemeine Zeitung, citat de dpa, preluat de Agerpres.
Breuer a adăugat că "Rusia este capabilă să declare război statelor NATO în termen de cinci până la opt ani". Până atunci, Germania trebuie să fie, de asemenea, "capabilă să respingă un astfel de atac", iar soluția trebuie să fie găsită în cadrul NATO : "Nu există alternativă", a adăugat șeful armatei germane.
Pentru general, o agresiune rusă împotriva NATO "nu este necesar să devină realitate în cinci până la opt ani, dar este posibilă". Breuer a mai precizat că, în calitate de militar, trebuie să fie pregătit pentru cel mai rău scenariu și asta înseamnă că "trebuie să fim pregătiți să ne apărăm în cinci ani". Agresiunea împotriva Germaniei poate avea loc "pe tot spectrul: de la atacuri cibernetice la drone și rachete".
Totodată, acesta a respins declarațiile unor actori politici din Germania privind permiterea unui conflict înghețat în Ucraina.
"Înghețarea unui război presupune acceptarea acestuia de ambele părți. Aproape că nu există un conflict înghețat în lume care să nu fi izbucnit din nou", a declarat Breuer. "Situația militară actuală din Ucraina face ca înghețarea războiului să nu pară nici posibilă, nici de dorit.
Guvernul german a înființat un fond special în valoare totală de 100 miliarde de euro pentru modernizarea armatei.
Potrivit lui Breuer, 80% din fonduri sunt acum alocate și urmează să fie angajate în totalitate până la sfârșitul anului, dar cu posibile întârzieri în ceea ce privește achizițiile.
"Trecem printr-o perioadă de criză în acest moment. O mare parte din material a fost comandat, dar nu ajunge încă la trupe în măsura în care mi-aș dori", a declarat Breuer, care consideră cele 100 miliarde de euro drept "finanțare de început".
"Trebuie să stabilizăm cheltuielile pentru apărare. Bugetul apărării trebuie să rămână la 2% din producția economică pe termen lung", a subliniat el.
Concrete & Design Solutions
Autostrada Moldovei arată importanța apartenenței la UE, subliniază Marcel Ciolacu: România nu se va putea dezvolta fără fondurile europene
Comisarul Adina Vălean: Suntem în curs de ancorare fermă a rețelei de transport a Ucrainei în cea a UE
Luminița Odobescu a discutat cu delegația AmCham România despre consolidarea rolului economic, comercial și în materie de energie al țării la nivel regional, inclusiv prin participarea la reconstrucția Ucrainei
Rivali în bătălia pentru poziția de secretar general NATO, Klaus Iohannis și Mark Rutte au avut o întâlnire bilaterală la Bruxelles
Parlamentul R. Moldova a adoptat o Declarație cu privire la integrarea europeană: Doar aderarea la UE, partener de nădejde timp de decenii, va asigura viitorul țării
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Klaus Iohannis le solicită omologilor din UE sprijin pentru R. Moldova: Trebuie să adoptăm cadrele de negociere pentru aderare. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Șefa Comisiei Europene pledează pentru utilizarea energiei nucleare în cadrul tranziției către o energie curată
Volodimir Zelenski cere lumii democratice să redea fiecărei națiuni certitudinea că securitatea sa este de nezdruncinat: Regulile trebuie să funcționeze din nou pentru a proteja ordinea mondială
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Forumul Mării Negre. Președintele Comisiei parlamentare pentru controlul activității SRI a evidențiat importanța de a dobândi o cultură de securitate aplicată menită să contribuie la asigurarea securității energetice în regiune
A fost semnat contractul pentru implementarea Portalului Digital Unic al României – PDURo, un proiect de 96 milioane de lei. Ministrul Bogdan Ivan: Aducem statul la un click distanță pentru toți românii
Luminița Odobescu: Nu este nevoie să comentez rezultatele alegerilor prezidenţiale din Rusia. Ştim cu toţii că aceste alegeri nu au fost nici corecte, nici democratice, nici libere
Trending
- NATO1 week ago
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
- EDITORIALE1 week ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia
- NATO1 week ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- ADERAREA ROMÂNIEI LA OCDE1 week ago
Secretarul general al OCDE, la București. Nicolae Ciucă: Toate proiectele care vizează procesul aderării României la OCDE vor fi trecute prin Parlament cu rapiditate