Separatistul Carles Puigdemont, care se află în exil în Belgia de peste şase ani fugind de justiţia spaniolă, a anunţat joi că va candida din nou la alegerile regionale din Catalonia, ce vor avea loc la 12 mai, potrivit AFP.
Puigdemont a făcut anunţul de pe teritoriul francez într-un discurs în catalană în faţa unei audienţe entuziaste la Elne, un mic oraş din Pirineii de Est (sudul Franţei), în apropiere de graniţa cu Spania, o regiune pe care a descris-o drept "Catalonia de Nord".
"Am decis să candidez la următoarele alegeri pentru parlamentul catalan", a spus el de pe un podium pe care scria "Preşedinte Carles Puigdemont". În spatele lui au fost plasate un steag european şi drapelul catalan în culorile sângeriu şi auriu.
Aceasta va fi a treia oară când Puigdemont candidează la alegerile regionale din Catalonia de când a plecat în exil în 2017. El nu a putut niciodată să-şi ocupe locul din cauza mandatului de arestare din partea sistemului judiciar spaniol care îl vizează de la tentativa eşuată de secesiune din Catalonia din 2017, pe care a condus-o în calitate de preşedinte al regiunii.
Actualul preşedinte catalan, Pere Aragones, liderul partidului pro-independenţă Stânga Republicană din Catalonia (ERC), principalul rival al partidului Împreună pentru Catalonia (JxCat) al lui Puigdemont, a anunţat săptămâna trecută că alegerile anticipate pentru parlamentul catalan vor avea loc la 12 mai, luând pe toată lumea prin surprindere.
Anunţul a venit în ajunul adoptării de către parlamentarii spanioli a unei legi de amnistie la Madrid pentru separatiştii implicaţi în declaraţia unilaterală de independenţă a Cataloniei în 2017.
Această amnistie a fost condiţia stabilită de ERC şi în special de JxCat pentru a vota renumirea socialistului Pedro Sanchez ca prim-ministru.
Legea amnistiei, care este în prezent în curs de examinare în Senat, este de aşteptat să fie adoptată definitiv până la sfârşitul lunii mai.
"Această amnistie, care era imposibilă, este la două luni distanţă de a fi aprobată", a spus el, referindu-se la faptul că Sanchez nu a dorit-o în urmă cu mai puţin de un an.
Puigdemont a declarat săptămâna trecută că este "destul de rezonabil" să creadă că va putea participa la dezbaterea de învestitură a următorului preşedinte catalan, care este aşteptată să aibă loc în a doua jumătate a lunii iunie, după promulgarea legii amnistiei, şi nu a făcut un secret din dorinţa sa ferventă de a face acest lucru.
Dacă va avea o majoritate în următoarea adunare pregătită să-i susţină candidatura pentru postul de preşedinte al Generalitat (guvernul catalan), atunci "voi părăsi definitiv exilul pentru a participa la sesiunea plenară a Parlamentului", a spus el, fără a oferi detalii suplimentare cu privire la data întoarcerii sale.
El a spus că, înainte de anunţarea alegerilor anticipate din Catalonia, intenţia sa era să candideze din nou ca membru al Parlamentului European, unde a fost ales în 2019, dar că renunţă.
În declaraţiile făcute joi după-amiază presei la Bruxelles, unde participă la Consiliul European, Sanchez a încercat să minimalizeze candidatura lui Puigdemont, pe care aparent o considera o certitudine.
"Cred că democraţia înseamnă să priveşti înainte, nu înapoi, iar în fond, candidatul Puigdemont este doar un candidat care a mai participat la alegeri în 2021, dacă îmi amintesc bine, şi, de asemenea, în 2017", a spus el.
"Prin urmare, nu cred că este ceva nou", a declarat Sanchez despre candidatura lui Puigdemont, care atunci nu fusese încă anunţată. El a făcut apel, de asemenea, la "unitatea Cataloniei".
În această privinţă, Puigdemont a reamintit că obiectivul său nu s-a schimbat cu nimic. "Nu vom renunţa la independenţă, dacă aceasta este voinţa catalanilor", a spus el în ovaţiile publicului.
Un referendum privind autodeterminarea este "posibil", a precizat el. "Nu există obstacole constituţionale, şi ei ştiu asta", a continuat Puigdemont.
Alegerile din Catalonia, o regiune cu aproape opt milioane de locuitori, sunt de aşteptat să fie puternic disputate. Potrivit unui sondaj publicat joi, Partidul Socialist Catalan, filiala regională a Partidului Socialist Muncitoresc Spaniol (PSOE) al lui Pedro Sanchez, ar urma să iasă pe primul loc, cu 35-42 de mandate, urmat de ERC (26-32) şi JxCat (24-29), acum inamici declaraţi.