Parlamentul Republicii Moldova a adoptat joi o Declarație cu privire la integrarea europeană a țării, în care își arată convingerea că doar aderarea la UE va asigura viitorul Republicii Moldova în calitate de țară suverană, neutră, integră și democratică, iar calea ireversibilă de integrare și aderare la UE reprezintă un proiect de prioritate națională, anunță NewsMaker, Deschide.md şi Radio Chişinău, citate de Agerpres.
Documentul subliniază că Uniunea Europeană a fost timp de decenii un "partener de nădejde" al Republicii Moldova, căreia i-a oferit "dezinteresat" sprijin logistic şi financiar pentru rezolvarea multiplelor probleme interne, potrivit unui comunicat al forului legislativ de la Chişinău.
În declarația adoptată cu 54 de voturi se mai stipulează că integrarea europeană va facilita coeziunea civică a societății, va asigura trecerea Republicii Moldova la o dezvoltare economică durabilă și va spori capacitățile statului de a promova politici sociale eficiente.
În context, Parlamentul solicită Guvernului să întreprindă toate măsurile necesare pentru organizarea procesului de aderare la Uniunea Europeană, precum și să consolideze instituțiile statului implicate în negocieri.
Prin intermediul declarației, deputații fac apel către cetățenii Republicii Moldova la unitate pentru un viitor pașnic și european al țării noastre.
"Uniunea Europeană este un teritoriu al păcii. A fost creată ca un proiect de pace, care a pus capăt războaielor în Europa, iar energiile sale creatoare nu au mai fost îndreptate spre distrugere și agresiune, dar spre prosperitate și dezvoltare pașnică dintre popoare", se menționează în document.
Documentul a fost adoptat în timp de șefii de stat sau de guvern sunt reuniți la Bruxelles în cadrul summitului Consiliului European, de unde și-au exprimat sprijinul pentru adoptarea rapidă și fără întârziere a cadrelor de negociere pentru aderarea Republicii Moldova și Ucrainei la UE, dând curs apelului lansat de președintele Klaus Iohannis.
Îndemnul liderilor UE vine după ce Comisia Europeană a înaintat Consiliului UE propunerile privind cadrele de negociere cu Ucraina și Republica Moldova, a căror adoptare este necesară pentru a demara discuțiile cu cele două țări.
Amintim că la 3 martie 2022, autoritățile de la Chișinău au semnat cererea de aderare a țării la UE, iar la 23 iunie, același an, șefii de stat sau de guvern europeni au decis să acorde Republicii Moldova statutul de țară-candidată la UE, urmând ca această călătorie să ajungă într-o nouă etapă la 14 decembrie 2023, când Consiliul European a hotărât începerea negocierilor de aderare.
O nouă oprire va fi și referendumul privind aderarea Republicii Moldova la Uniunea Europeană, anunțat de președinta Maia Sandu. Consultarea cetățenească ce va avea loc, cel mai probabil, în luna octombrie, urmărește să introducă în Constituție obiectivul de integrare europeană a țării astfel încât niciun politician să nu-l mai deturneze.
You may like
Liderii europeni cer instituțiilor UE să avanseze "rapid și fără întârziere" sporirea capabilităților de apărare și bazei industriale de apărare europeană
Israel-Hamas: Liderii europeni cer o pauză umanitară imediată care să conducă la încetarea durabilă a focului în Fâșia Gaza
R. Moldova și Ucraina, un nou pas pe calea europeană: Liderii UE susțin adoptarea rapidă și fără întârziere a cadrelor de negociere pentru aderarea la UE
Consiliul European: Liderii celor 27 de state UE au dat undă verde deschiderii negocierilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina
Published
1 day agoon
March 21, 2024Menținerea sprijinului european rămâne fundamentală și pentru Republica Moldova, a afirmat joi președintele Klaus Iohannis, care va solicita omologilor din statele membre ale UE adoptarea cât mai curând a cadrelor de negociere de aderare la UE cu Ucraina și Republica Moldova.
"Republica Moldova este cel mai afectat stat de agresiunea Rusiei, după Ucraina, evident. Din vecinătatea noastră, problemele se acumulează foarte mai mult în Moldova", a precizat Iohannis, în cadrul unor declarații de presă susținute la sosirea la Consiliul European de primăvară.
Pe parcursul celor două zile de summit, liderii Uniunii europene vor discuta despre continuarea sprijinului acordat Ucrainei în fața războiului de agresiune al Rusiei, despre securitate și apărare, despre evoluția situației din Orientul Mijlociu, despre extindere, relații externe, migrație, agricultură și semestrul european.
În contextul, președintele Iohannis a subliniat că va evidenția "faptul că Republica Moldova traversează o perioadă pre-electorală complexă și se confruntă cu amenințări hibride, chiar fără precedent".
"Și este esențial să o sprijinim. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european. În tot acest tablou complex, voi insista asupra importanței Mării Negre, zonă cu valențe multiple, după cum știm, atât pentru securitatea în sine a Europei, cât și pentru securitatea alimentară, chiar la nivel global", a mai adăugat el.
Referindu-se la politica de extindere a Uniunii, șeful statului a precizat că va susține "adoptarea cât mai curând a cadrelor de negociere cu Ucraina și Republica Moldova, precum și organizarea primelor Conferințe Interguvernamentale politice cu ambele state".
Comisia Europeană a propus miercuri, în ajunul summitului Consiliului European de la Bruxelles, o reformă "pre-extindere" a Uniunii Europene prin care statele candidate la aderare, între care Ucraina, Republica Moldova și țările din Balcanii de Vest, să fie integrate "gradual" în piața unică a UE în timp ce își urmează negocierile aferente procesului de aderare, iar în paralel să fie reformat sistemul decizional al UE prin înlocuirea unanimității cu votul cu majoritate calificată pentru ca deciziile să nu mai fie blocate, în special în domeniile fiscale și politică externă și de securitate comună.
Liderii statelor membre ale UE au făcut deja pași semnificativi cu privire la politica de extindere a Uniunii Europene. Consiliul European de la Granada din octombrie 2023 s-a încheiat cu adoptarea declarației prin care liderii europeni au pus bazele lansării procesului de reflecție privind agenda strategică 2024-2029 și au statuat că extinderea UE este "o investiție geostrategică" și că "atât UE, cât și viitoarele state membre trebuie să fie pregătite". La Consiliul European din decembrie 2023 liderii europeni au decis că, în perspectiva unei Uniuni și mai extinse, "atât viitoarele state membre, cât și UE trebuie să fie pregătite în momentul aderării". De asemenea, șefii de stat și de guvern au stabilit că "lucrările pe ambele planuri ar trebui să înainteze în paralel", disipând astfel scenarii care susțineau o abordare graduală, cu reformarea internă a UE mai întâi și extinderea Uniunii după ce blocul instituțional european va fi pregătit.
Republica Moldova își modernizează legislația în domeniul asigurărilor cu sprijinul Autorității de Supraveghere Financiară din România
Published
3 days agoon
March 19, 2024Președintele Autorității de Supraveghere Financiară (ASF), Alexandru Petrescu, a participat, marți, la Chișinău, la evenimentul de încheiere a proiectului Twinning "Consolidarea supravegherii, guvernanței corporative și gestionării riscurilor în sectorul financiar", destinat Republicii Moldova și finanțat de UE, informează un comunicat.
Contribuția ASF în cadrul proiectului de twinning a vizat acordarea de asistență oferită autorităților de reglementare din Republica Moldova pentru alinierea legislației naționale la prevederile Directivei Solvabilitate II și Legii RCA.
"Cu sprijinul experților din cadrul ASF, reprezentanții Băncii Naționale a Moldovei (BNM) au elaborat proiecte de lege pentru implementarea unor directive și legi care guvernează piața asigurărilor. Deși organizarea celor 27 de misiuni, pe parcursul cărora am acordat consultanță colegilor din Republica Moldova, a fost o adevărată provocare întrucât timpul a fost relativ scurt, rezultatul s-a dovedit a fi un succes", a declarat președintele ASF, Alexandru Petrescu.
Pe parcursului proiectului, reprezentanții BNM au fost în două vizite de studiu la sediul ASF, care au constituit o foarte bună oportunitate pentru schimbul de experiență atât în ceea ce privește autorizarea, cât și supravegherea societăților de asigurare.
"Sprijinul nostru pentru autoritățile din Republica Moldova va exceda asistența oferită în cadrul proiectului de twinning și va continua pe baza unor acorduri bilaterale de cooperare. Aș vrea să mulțumesc partenerilor noștri în acest proiect: Banca Națională a României, liderul consorțiului care a realizat proiectul de twinning, Banca Națională a Olandei, Banca Lituaniei și Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor. De asemenea, aș vrea să mulțumesc Băncii Naționale a Moldovei pentru o excelentă colaborare, dar și colegilor mei din ASF pentru eforul susținut pe care l-au depus în cadrul acestui proiect", a subliniat președintele ASF.
Obiectivul general al proiectului de twinning a vizat sprijinirea Republicii Moldova în implementarea unor reforme legate de Acordul de asociere dintre UE și țara vecină, cu accent pe consolidarea supravegherii, guvernanței corporative și gestionarea riscurilor în sectorul financiar.
Ministerul de Externe al R. Moldova l-a înștiințat pe ambasadorul Rusiei la Chișinău că expulzează un diplomat rus ca urmare a organizării alegerilor prezidențiale din Rusia pe teritoriul Transnistriei
Published
3 days agoon
March 19, 2024By
Teodora IonAmbasadorul Rusiei la Chișinău, Oleg Vasneţov, a fost convocat marți la sediul Ministerului Afacerilor Externe al Republicii Moldova, pentru a i se aduce la cunoștință protestul față de deschiderea secțiilor de votare în Transnistria la alegerile prezidențiale din Rusia și pentru a fi înștiințat că un diplomat rus a fost declarat persona non-grata și că trebuie să părăsească teritoriul Republicii Moldova, anunță Deschide.md și Radio Chișinău, conform Agerpres.
"Ambasadorului i-a fost exprimat protestul în legătură cu organizarea alegerilor prezidențiale din Federația Rusă pe teritoriul regiunii transnistrene a Republicii Moldova contrar poziției autorităților moldovenești. În acest context, ambasadorului Federației Ruse i-a fost înmînată nota prin care un colaborator al Ambasadei a fost declarat persoană indezirabilă (non grata) pe teritoriul Republicii Moldova și urmează să părăsească țara", precizează Ministerul Afacerilor Externe din Republica Moldova într-un comunicat.
Rusia a deschis şase secţii de votare în stânga Nistrului la alegerile prezidenţiale din weekend, în oraşele Tighina, Tiraspol, Rîbniţa şi Grigoriopol.
De altfel, țara noastră nu a recunoscut rezultatele acestor alegeri în urma cărora Putin și-a asigurat încă șase ani la Kremlin, descriind scrutinul electoral ca fiind incorect, nedemocratic, în linie cu poziția Uniunii Europene, care a adoptat noi sancțiuni contra Moscovei în contextul morții opozantului rus Aleksei Navalnîi.
Nu este prima dată când această țară care a ales parcursul european dă dovadă de curaj și hotărâre și expulzează diplomați ruși ca formă de sancționare a încercărilor Moscovei de destabilizare a Republicii Moldova.
Ultimul astfel de eveniment a avut loc în luna iulie a anului 2023, când Chișinăul a anunţat că numărul diplomaţilor acreditaţi şi al angajaţilor "tehnico-administrativi" care activează în cadrul Ambasadei Federaţiei Ruse la Chişinău a fost redus de la peste 80 de persoane la 25.
Încercări ale Rusiei de a destabiliza Republica Moldova au fost observate și în urmă cu câteva săptămâni, Kremlinul folosindu-se tot de Transnistria.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- NATO1 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
- NATO1 week ago
- ADERAREA ROMÂNIEI LA OCDE1 week ago