Ucraina a renunțat la lista neagră a "sponsorilor de război", elementul central al campaniei sale de presiune asupra companiilor care fac afaceri în Rusia, a declarat vineri agenția responsabilă, după o reacție din partea unor țări de la Austria la China.
Sfârșitul listei negre, care a pus în dificultate aproximativ 50 de companii importante identificate ca operând în Rusia și ajutând indirect războiul Kremlinului din Ucraina, reprezintă o retrogradare a Kievului, care încearcă să mențină un sprijin internațional fragil, scrie reuters.com.
Criticii spun că această campanie de denunțare a fost obraznică și subiectivă, în timp ce susținătorii spun că a scos la iveală modul în care industria a rămas loială Moscovei.
Această campanie a marcat nu numai sfârșitul listei, ci și dispariția a numeroase informații de pe un site web conex.
B4Ukraine, o coaliție de grupuri ale societății civile, a declarat că dispariția listei a fost dezamăgitoare și că majoritatea guvernelor au făcut prea puțin pentru a presa companiile să reducă legăturile cu Rusia.
Karin Doppelbauer, un deputat austriac din partea partidului liberal Neos, a criticat guvernul de la Viena pentru că a exercitat presiuni asupra listei negre.
"Guvernul trebuie să înțeleagă că orice relație confortabilă cu Putin s-a terminat", a spus ea.
În timp ce unele companii și-au schimbat cursul în relațiile de afaceri cu Rusia ca urmare a apariției pe listă, majoritatea și-au exprimat în schimb indignarea și, uneori, au folosit presiuni politice pentru a ieși de pe lista neagră.
Încheierea listei vineri a coincis cu cel mai mare atac aerian al Rusiei asupra instalațiilor energetice ucrainene de până acum.
Atacul cu rachete și drone a lovit un vast baraj de peste râul Dnipro, a ucis cel puțin cinci persoane și a lăsat peste un milion de alte persoane fără energie electrică, forțând Kievul să solicite aprovizionarea de urgență cu energie electrică din Polonia, România și Slovacia, au declarat oficialii de la Kiev.
Tara Van Ho, profesor asociat de drept și drepturile omului la Universitatea din Essex, a descris închiderea ca fiind "tristă".
"Legislația internațională recunoaște că întreprinderile au responsabilitatea de a respecta drepturile omului pe tot parcursul lanțului lor de aprovizionare, iar acest lucru include și faptul de a nu sprijini financiar un stat precum Rusia", a spus ea.
CHINA, DAR NU NUMAI CHINA
Scăparea de listă înseamnă că întreprinderile care nu se află sub incidența sancțiunilor occidentale s-ar putea confrunta cu puține presiuni publice pentru a părăsi Rusia.
Persoane familiare cu discuțiile care au dus la desființarea listei au declarat că a existat o presiune concertată din partea țărilor, iritate de numirea companiilor lor.
"Este vorba de China, dar nu numai China", a declarat o persoană cu cunoștințe directe despre acest subiect, arătând, de asemenea, presiunea exercitată de Franța pentru a elimina de pe listă retailerul Auchan și Leroy Merlin, un retailer de îmbunătățire a locuinței și grădinărit.
Beijingul, un important consumator de cereale ucrainene, a cerut în februarie ca Kievul să elimine 14 companii chineze de pe listă pentru a "elimina impactul negativ".
Deși China este văzută ca un aliat al Rusiei, Kievul a declarat că speră ca cea de-a doua mare economie a lumii să participe la un summit pe care îl organizează în următoarele luni al liderilor mondiali pentru a promova viziunea de pace a președintelui Volodimir Zelenski
O a doua sursă a declarat că Austria, China, Franța și Ungaria au exercitat presiuni asupra Kievului în legătură cu această listă.
O a treia persoană a declarat că a existat o frustrare față de Ucraina pentru că a ales companii din țări care sprijină Kievul.
Ministerele de externe ale celor patru țări nu au răspuns sau au refuzat solicitările de comentarii, iar toate sursele au solicitat anonimatul din cauza caracterului sensibil al problemei.
AMENINȚĂRI ȘI NEGOCIERI
Deși premierul Viktor Orban a condamnat invazia rusă, guvernul său a refuzat să trimită arme în Ucraina și a pledat în repetate rânduri pentru negocieri de pace.
În 2023, Ungaria a amenințat că va bloca sprijinul militar al Uniunii Europene pentru Ucraina și sancțiunile împotriva Rusiei dacă banca sa OTP nu va fi scoasă de pe lista neagră. Aceasta a fost eliminată câteva luni mai târziu.
Austria, care continuă să utilizeze gazul rusesc și acționează ca un hub pentru banii ruși, a adoptat o poziție similară.
La sfârșitul anului trecut, guvernul său a declarat că nu va fi de acord cu sancțiunile Uniunii
Europene până când Raiffeisen Bank International, cea mai mare bancă occidentală din Rusia, nu va fi scoasă de pe lista neagră. Raiffeisen a fost suspendată de pe listă.
Lista include nouă companii americane și câte patru din Franța și Germania.