La 12 martie 1914 a avut loc prima expoziție a lui Constantin Brâncuși la New York, iar în anul 1993 a murit fotbalistul Iuliu Bodola. În aceeași zi, dar în anul 1966, a murit pictorul Victor Brauner.
12 martie 1914: Prima expoziție a lui Constantin Brâncuși la New York
Celebrul sculptor care nu mai are nevoie de prezentare a avut prima expoziție în SUA, în anul 1914, la Photo Secession Gallery din New York. Datorită măiestriei sale, colecționarul american John Quin a achiziționat mai multe sculpturi realizate de marele Brâncuși.
Tot în același an, ministrul român de interne a refuzat proiectul privind monumentul lui Spiru Haret, care fusese comandat cu un an înainte. Lucrarea, care a rămas în atelierul său, a fost denumită "Fântâna lui Narcis".
Amintim faptul că Brâncuși a murit la data de 16 martie 1957, iar trei zile mai târziu a fost înmormântat la cimitirul Montparnasse din Paris.
12 martie 1966: A murit pictorul Victor Brauner
Născut la 15 iunie 1903, la Piatra Neamț, Victor Brauner a urmat Școala de Arte Frumoase din Capitală și Academia Liberă de Pictură a lui Horia Igiroșanu. La 26 septembrie 1924 a avut loc prima expoziție a sa, la București, la "Galeriile Mozart".
În aceeași perioadă, Brauner îl cunoaște pe Ilarie Voronca, fost poet evreu, cu care va pune bazele revistei "75 HP", care a apărut într-un singur număr.
Un an mai târziu, pictorul pleacă la Paris, iar revenirea sa în țară are loc în anul 1927. Ulterior, în 1930, decide să se stabilească în capitala Franței, unde îl întâlnește pe Constantin Brâncuși, care-l introduce în lumea artei fotografice.
Victor Brauner este cunoscut în "breasla" suprarealiștilor mai ales pentru picturile sale create ca adevărate premoniții. În 1931, el pictează "Autoportret" – o imagine tulburătoare, cu un ochi fără globul ocular. Momentul premoniției se adeverește într-o seară din august 1938. După ce s-au adunat în locuința pictorului spaniol Oscar Dominguez, care îl ținea în chirie o perioadă pe Esteban Frances, în aer se simte deja o tensiune. Discuțiile încep să fie din ce în ce mai aprinse, mai sonore, cuvintele de pe buza paharelor de alcool încep să se pronunțe, iar conflictul culminează cu o încăierare agresivă dintre cele două gazde, Dominguez și Frances.
Pictorul încearcă să aplaneze conflictul, însă, din neatenție, ciobul unui pahar ajunge să-l rănească atât de grav, încât produce orbirea completă a văzului la ochiul stâng.
12 martie 1990: A fost adoptată Proclamația de la Timișoara
Cu doar o zi înainte ca Proclamația de la Timișoara să fie adoptată a avut loc în Piața Operei, actuala Piața Victoriei, Marea Adunare Populară. La data de 11 martie 1990, scriitorul George Șerban a citit din balconul Operei, în fața a peste 10.000 de timișoreni, cel mai puternic anticomunist din România.
Proclamația de la Timișoara a ajuns cunoscută îndeosebi pentru punctul 8, care prevedea excluderea comuniștilor și a ofițerilor de securitate din cursa electorală.
12 martie 1993: A murit Iuliu Bodola, fotbalist român de etnie maghiară
Născut la 26 februarie 1912, la Brașov, Iuliu Bodola a fost unul dintre cei mai mari fotbalişti din istoria echipei naţionale a României.
Bodola a fost pentru o jumătate de secol golgheterul naționalei de fotbal, marcând 30 de goluri. Ulterior, a fost detronat de Gheorghe Hagi și Adrian Mutu, care au înscris câte 35 de goluri în tricoul României.
A evoluat la CAO Oradea, Venus București, Ferar Cluj și MTK Budapesta.
12 martie 1999: Cehia, Ungaria și Polonia aderă la NATO
În urmă cu 25 de ani, Cehia, Ungaria și Polonia, foste state membre ale Tratatului de la Varșovia, au devenit membre cu drepturi depline în NATO. Aceasta a fost a cincea extindere a Alianței Nord-Atlantice de după Războiul Rece.
12 martie 2008: A murit actorul Ovidiu Iuliu Moldovan
Născut la 1 ianuarie 1942, Ovidiu Iuliu Moldovan a urmat cursurile Institutului de Artă Teatrală și Cinematografică din Capitală, iar debutul în teatru s-a produs în anul 1965.
Ultima apariție scenică a lui Ovidiu Iuliu Moldovan a fost alături de prietenii săi apropiaţi, actorii Valeria Seciu şi Ion Caramitru, pe 15 ianuarie 2008, de ziua lui Mihai Eminescu, într-un extraordinar recital de poezie, pe scena Teatrului Național din Capitală. Actorul a murit două luni mai tâziu, pe 12 martie 2008.
Marele actor a fost distins cu Premiul Uniter pentru întreaga carieră și cu Ordinul Meritul Cultural în grad de Comandor.
Din filmografia sa amintim: "Actorul și sălbaticii", "Hyperion", "Tufă de Veneția", "Trei zile și trei nopți", "Mai presus de orice", "Masca de argint" și "Punct...și de la capăt".