România a depășit în 2023 pragul de 1 GW de capacitate solară instalată, printr-o combinație între proiectele prosumatorilor și instalații solare de mari dimensiuni.
Programul Casa Verde Fotovoltaice a primit anul acesta un nou impuls financiar, cu aprobarea bugetului pentru 2023, iar după alocarea bugetară de 815 milioane euro prin Fondul pentru Modernizare, România se pregătește să lanseze proiecte de energie regenerabilă de peste 1.000 MW. Ultimul efort coordonat legislativ este legea care urmează să permită producerea de energie eoliană offshore în apele Mării Negre, privit ca un indiciu că țara noastră începe să facă pași siguri înainte, după o perioadă lungă de stagnare atât la nivel de investiții și inițiative, cât și când vine vorba de simplificări legale necesare.
Potrivit unui raport recent SolarPower Europe, România a depăşit anul trecut pragul de 1 GW de proiecte solare instalate, capacitate în care intră proiectele prosumatorilor, circa 747 MW, restul fiind proiecte solare de mari dimensiuni. Potrivit raportului, citat de Ziarul Financiar la mijlocul lunii februarie, pragul depășit anul trecut reprezintă o etapă extrem de importantă după ani întregi de amorţeală a pieţei şi, în ciuda câtorva obstacole încă existente, sunt deja vizibile eforturile privind simplificarea procedurilor în vederea realizării investiţiilor solare.
"După o perioadă de acalmie, România a atins în 2023 un prag important în călătoria sa în domeniul energiei regenerabile, peste 1 GW de capacitate solară fiind conectat într-un an, capacitate care se împarte între prosumatori şi proiecte mari (utility-scale). Noile instalări, care aduc o creştere de 308% faţă de anul precedent, stabilesc astfel un nou record, ultimul fiind atins în 2010, perioadă în care s-a desfăşurat primul val de investiţii în energia verde", se arată în studiul realizat recent de SolarPower Europe, cea mai mare organizaţie europeană dedicată promovării industriei de energie solară. Datele diferă faţă de cele anunţate de Autoritatea Naţională de Reglementare în domeniul Energiei (ANRE), de exemplu, dar tendinţa este cât se poate de evidentă şi ea marchează revenirea investiţiilor în sectorul regenerabil local.
"La finalul anului 2023, puterea cumulată în proiecte de energie solară, prosumatori şi proiecte de mari dimensiuni, a ajuns la 2,85 GW, fiind tehnologia cu cel mai accelerat ritm de creştere. Energia solară a produs 2,5 TWh de energie, care au reprezentat 5% din producţia naţională de energie", se mai arată în raportul SolarPower Europe.
815 milioane euro pentru investiţii în energie regenerabilă de la Ministerul Energiei
Potrivit REI, grup de companii specializate în atragerea de fonduri europene şi ajutoare de stat, Fondul pentru Modernizare a anunțat în februarie punerea la dispoziţia companiilor unui buget total de 815 milioane euro pentru investiţii în energie regenerabilă, atât într-o schemă dedicată eficientizării consumului, prin instalarea de panouri fotovoltaice (cu o alocare de 415 milioane de euro), cât şi în producţia de energie verde din surse diverse (cu o alocare de 400 milioane euro).
Ministerul Energiei a publicat pe parcursul lunii Ianuarie ghidurile consultative aferente ambelor apeluri (autoconsum şi producţie energie verde), cea mai mare parte a fondurilor fiind adresate investiţiilor cu panouri solare, potrivit ziarului Bursa. Companiile care solicită fonduri nerambursabile pentru propriul consum vor avea la dispoziţie un total de 415 milioane euro, din care mai mult de 85% sunt destinaţi investiţiilor în creşterea eficienţei energetice cu panouri solare, urmate de cele realizate prin energie eoliană (30 mil. euro) şi nu în ultimul rând hidro (25 milioane de euro).
"Vorbim de un standard de cost de 1 milion euro pentru proiecte de sub 1 MW şi de 500.000 euro pentru cele cu putere instalată de peste 1 MW. Recomandăm companiilor, în cazurile în care depăşesc cu puţin 1 MW putere instalată, să solicite 0,99 MW pentru a beneficia de un grant mai mare. Estimăm că pentru proiectele de până într-un MW un grant de circa 350-375.000 euro, iar la peste 1 MW de doar 250-300.000 de euro/MW. În plus, companiile trebuie să prezinte 12 facturi consecutive şi strict pe baza acestor facturi se calculează şi puterea instalată a noii centrale fotovoltaice", a precizat un reprezentant al REI, potrivit sursei citate.
Totodată, dezvoltatorii de proiecte fotovoltaice care injectează în reţea energie vor beneficia de un standard de cost maximal de 500.000 euro. Bugetul total estimat se ridică la 400 milioane de euro, dintre care 200 milioane de euro pentru energie solară, energie eoliană (100 mil. EUR) şi energie hidro (100 milioane de euro). Solicitanţii eligibili, în cazul ambelor apeluri, pot fi atât start-up-uri, microîntreprinderi, IMM, dar şi întreprinderi mari, iar un proiect de investiţii va beneficia de un maximum de 20 milioane euro/investiţie.
4.400 MW din proiecte eoliene și solare pentru Transelectrica, de la începutul anului
Primele două luni ale acestui an au marcat un moment important pentru sectorul energiei regenerabile din România prin faptul că s-au acordat avize tehnice pentru racordarea la rețeaua Transelectrica a proiectelor de energie de mare capacitate, totalizând peste 4.400 MW, potrivit Ziarul Financiar.
Cifra se apropie de capacitatea totală instalată în prezent în țară pentru energie eoliană și solară, iar un aspect important este emergența proiectelor hibride de mari dimensiuni, care combină diferite tehnologii precum solarul, eolianul și bateriile pentru a echilibra natura fluctuantă a producției de energie regenerabilă. În plus, pentru prima oară, în rapoartele Transelectrica se evidențiază un proiect semnificativ dedicat stocării energiei, având o capacitate de 74 MW, arată sursa citată. În rândul investitorilor interesați de dezvoltarea proiectelor hibride se distinge Nawaf Salameh, care a inițiat grupul Alexandrion.
Totodată, Grupul sudez OX2 a anunțat la începutul lunii martie că are în dezvoltare un portofoliu de 572 MW în proiecte eoliene. Cel mai avansat este un parc de 99 MW în Galaţi, una dintre cele mai bune zone din punctul de vedere al potenţialului eolian din România.
"La finalul anului trecut, compania a obţinut avizul de construire pentru cel mai avansat proiect din portofoliul său, cu o capacitate instalată de 99 MW şi cu un contract de conectare la reţea din martie 2023. Lucrările vor începe în prima parte a acestui an, iar obiectivul este ca proiectul eolian să devină operaţional la finalul lui 2025. Proiectul se află în faze avansate de realizare care includ achiziţia de echipamente şi semnarea de PPA (power purchasing agreement) şi ţinteşte să ajungă la decizia finală de investiţii", se arată pe site-ul suedezilor de la OX2, potrivit ZF. Mai departe, un alt proiect de 99 MW este într-o etapă similară de dezvoltare.
Potențialul eolian al României și legea care va permite parcuri eoliene în Marea Neagră
Potrivit unei analize recente realizate de Income Magazine, mixul energetic al României în perioada decembrie 2022 – decembrie 2023 arată destul de balansat, cu o producție hidro care ar asigura 32% din producția de energie electrică, urmată de producția de energie din sursă nucleară (20%), hidrocarburi (17%), cărbune (15%), eolian (13%), solar (2%) și biomasă (1%). Ponderea cărbunelui și a combustibililor fosili, deși echilibrată este încă ridicată pentru țintele către care trebuie să tindă România conform Uniunii Europene.
În ceea ce privește energia eoliană, două aspecte tehnice importante pot fi utilizate pentru a caracteriza capacitatea României: potențial – cât de mult vânt bate și indicatorul Full Load Hours (FLH) – numărul total de ore de lucru/producție de energie întru-un an. Pentru turbinele eoliene onshore, un număr de peste 2.000 FLH este considerat un indicator bun. Astfel literatura de specialitate susține că pentru turbinele eoliene onshore timpul mediu de utilizare este de 2.000-2.300 FLH, iar pentru cele offshore de 3.000 FLH (totuși cele offshore sunt mai scumpe). Având acești indicatori de bază, cei de la Austrian Institute of Technology (AIT) evidențiază într-un studiu publicat în octombrie 2023, și citat de infoclima.ro un număr de 5 județe cu un potențial semnificativ pentru dezvoltarea proiectelor eoliene (Brăila, Constanța, Galați, Tulcea și Ialomița). Potențialul tehnic global pentru energia eoliană din toate cele cinci județe însumează împreună 98,9 GW (putere instalată – n. red), respectiv 249,2 TWh (n.r. producție de energie).
"Dacă aplicăm constrângeri suplimentare privind utilizarea terenurilor și, prin urmare, presupunem o alocare destul de conservatoare a spațiului, atunci potențialul tehnic s-ar limita la jumătate, adică la 48,1 GW sau, respectiv, 122,6 TWh. Cu toate acestea, chiar și cifra cea mai mică în ceea ce privește potențialul de producție este de două ori mai mare decât consumul de energie electrică al întregii Românii în prezent. Or acest lucru indică faptul că putem discuta despre o valorificare a potențialului eolian terestru ce ține cont de toate aspectele importante (căile de migrație a păsărilor, arii naturale protejate, regenerarea agricolă) și totuși permite creșterea generării într-un mod substanțial", arată analiza "Potențialul eolian al României – când și unde bate vântul?", realizată de rețeaua InfoClima, potrivit Income Magazine.
La finalul anului trecut, Guvernul a dat undă verde proiectului Legii privind energia eoliană offshore, propunere legislativă care a fost înaintată Parlamentului pentru a fi adoptată. Referindu-se la estimările Băncii Mondiale menționate de minister, România dispune de un potențial impresionant pentru energia eoliană offshore, estimat la 76 GW de putere instalabilă, ceea ce indică un cadru favorabil pentru avansul acestui sector energetic regenerabil.
Proiectul de lege are ca obiect de reglementare, potrivit Expunerii de motive, stabilirea cadrului legal pentru dezvoltarea investiţiilor în domeniul energiei eoliene offshore din Marea Neagră, contribuind la îndeplinirea jalonului 116, aferent Reformei 1 – Reforma pieţei de energie electrică, prin înlocuirea cărbunelui din mixul energetic şi susţinerea unui cadru legislativ de reglementare stimulativ pentru investiţii private în producţia de electricitate din surse regenerabile, din cadrul Componentei 6 – Energie a Planului Naţional de Redresare şi Rezilienţă.
Până acum, plenul Senatului a adoptat proiectul, cu 87 de voturi "pentru", 13 "împotrivă" şi două abţineri. "Stabilirea unui cadru legislativ şi fiscal adecvat este esenţială în dezvoltarea energiei eoliene offshore, în contextul actual marcat de extinderea accelerată a acestor capacităţi de producţie la nivel mondial. România urmăreşte îndeplinirea principalelor obiective ale noii politici din domeniul energiei şi climei a Uniunii Europene, pentru anul 2030 şi perspectiva pentru anul 2050, obiective asumate şi de România în calitate de stat membru. (…) Prin promovarea proiectului de lege privind energia eoliană offshore România îşi va menţine şi consolida poziţia de producător important de energie în regiune şi va avea un rol activ şi însemnat în tranziţia spre energie curată la nivelul UE", se arată în expunerea de motive a proiectului.
În urma promulgării legii, Ministerul Energiei va organiza un studiu de specialitate într-o perioadă de trei luni, studiu ce va sta la baza elaborării procedurilor de concesionare și a demarării activităților de explorare, construire și operare a centralelor eoliene marine. Acest studiu va identifica zonele maritime ce vor fi concesionate de către minister, luând în considerare potențialul eolian, capacitățile de integrare a energiei produse în rețea, dar și limitările stabilite de Planul de amenajare a spațiului maritim, inclusiv cele legate de protecția biodiversității și a mediului. Apoi, pe baza rezultatelor studiului, Guvernul va stabili, până la 30 iunie 2025, perimetrele pentru eolienele offshore și va elabora actele necesare implementării legii, urmând ca Ministerul Energiei să lanseze un proces competitiv pentru acordarea contractelor de concesiune.
De asemenea, în același termen, Guvernul va aproba prin hotărâre: (i) aspectele procedurale privind concesiunea perimetrelor eoliene offshore; (ii) cuantumul redevențelor; (iii) schema de ajutor de stat prin care vor fi sprijinite investițiile în energia eoliană offshore.
Contextul mai mare al proiectului este și Obiectivul Strategiei Offshore a Comisiei Europene care este de a avea o capacitate instalată de cel puțin 60 GW de energie eoliană offshore până în 2030 și 300 GW până în 2050.
...citeste mai departe despre "După ani de stagnare, România face trecerea către energie verde la început de 2024. Legea care pregătește saltul" pe Ziare.com