"Astăzi, mulți oameni se întreabă despre pedeapsa cu moartea (...) se va lua o decizie care va răspunde așteptărilor societății noastre", a declarat Vladimir Vassiliev, șeful grupului parlamentar al partidului de guvernământ Rusia Unită, referitor la ridicarea moratoriului în vigoare din 1996.
Un alt lider parlamentar, Iuri Afonin, responsabil cu problemele de securitate, a afirmat la rândul său: "Când vorbim despre terorism, despre uciderea de oameni, trebuie să restabilim pedeapsa cu moartea în dreptul penal".
Serghei Mironov, membru al partidului pro-Kremlin "Rusia Corectă", a cerut, de asemenea, "introducerea pedepsei cu moartea pentru persoanele care comit acte teroriste".
Pe lângă grupările jihadiste precum Statul Islamic (SI), care a revendicat atacul de vineri de la sala de concerte Crocus City Hall, soldat cu cel puțin 133 de morți, Rusia consideră că o serie de opozanți și de lideri ucraineni sunt "extremiști" și "teroriști".
În martie, Moscova a adăugat, de asemenea, "mișcarea internațională LGBT" pe lista organizațiilor teroriste întocmită de serviciile financiare rusești.
Rusia nu a făcut până în prezent nicio referire cu privire la legătura dintre jihadiști și masacrul de vineri, în pofida faptului că gruparea Statul Islamic a revendicat atacul.
Serviciile de securitate ruse și Vladimir Putin au spus însă că atacatorii ar avea o legătură cu Ucraina, fără însă a oferi detalii sau dovezi în acest sens.
Dmitri Medvedev, fost președinte al Rusiei, în prezent numărul doi în Consiliul de Securitate rus, a amenințat vineri că Rusia îi va "distruge" pe liderii ucraineni dacă aceștia sunt responsabili de atacul asupra sălii de concerte.
"Dacă se stabilește că este vorba de teroriști ai regimului de la Kiev (...) toți trebuie găsiți și distruși fără milă ca teroriști. Inclusiv liderii statului care au comis o asemenea atrocitate", a declarat Medvedev pe Telegram.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DCNews și pe Google News