Anunțul făcut marți de președintele Klaus Iohannis referitor la intrarea sa în competiția pentru șefia NATO a fost rapid preluat în presa internațională. Știrea apare astfel în articolele unor agenții precum Reuters, France Presse, ori publicații ca Bloomberg sau Politico. De altfel, președintele Iohannis a și publicat, imediat după anunțul făcut într-o conerință de presă, un articol de opinie în Politico pe această temă, structurat sub forma unui "decalog" legat de cele 10 priorități ale NATO.
"Dacă primește jobul, ce planuri are pentru alianța militară occidentală?" este comentariul publicat pe contul de X/Twitter care însoțește articolul de opinie publicat de Iohannis în Politico.
Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune. Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media
Președintele român arată că "Rusia va rămâne cea mai importantă și directă amenințare la adresa Alianței din viitorul apropiat", în condițiile în care "războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a distrus pacea și a afectat în mod grav mediul de securitate, mult dincolo de spațiul euro-atlantic.
Astfel, cele 10 priorități ale NATO în viziunea lui Iohannis sunt următoarele:
întărirea capacității de apărare și descurajare a Alianței;
creșterea cooperării cu partenerii NATO (continuarea sprijinirii Ucrainei dar și cooperarea cu parteneri din zona Indo-Pacifică);
dezvoltarea unei puternice baze pentru industria de apărare și creșterea interoperabilității între parteneri;
majorarea procentelor din PIB (cel puțin 2%) acordate pentru bugetele apărării din statele NATO;
creșterea "rezilienței" în special în fața atacurilor hibride ori cyber;
întărirea "unității" NATO;
consolidarea parteneriatului strategic NATO-UE;
adaptarea rapidă la noile avansuri tehnologice, în special în domeniul Inteligenței Artificiale și dezvoltării calculatoarelor cuantice;
creșterea rolului NATO în controlul armamentului, dezarmării și non-proliferării nucleare;
continua adaptare a NATO și a procedurilor de lucru din cadrul Alianței și asigurarea unei reprezentări geografice echilibrate în luarea deciziilor
Agenția Reuters comentează că președintele Klaus Iohannisa decis să candideze la șefia NATO, "o poziție pentru care mai multe state membre și-au manifestat sprijinul față de premierul olandez Mark Rutte".
"În luna februarie, SUA, Marea Britanie, Franța și Germania l-au susținut pe pe Rutte ca succesor al lui Jens Stoltenberg la șefia NATO, fapt ce ce l-a pus pe acesta (Rutte, n.r.) într-o poziție puternică, cu șanse de a fi ales la șefia alianței transatlantice. Cu toate acestea, marți, Iohannis a spus că va candida și el pentru acest post, pe motiv că țările est-europene au nevoie de o mai bună reprezentare în funcțiile de conducere ale Alianței", notează Reuters.
În prezent, România îl are pe Mircea Geoană în funcția de secretar general adjunct al NATO.
Politico: candidatul trebuie să beneficieze de sprijinul unanim al statelor membre NATO
În același timp, Politico notează că, dacă va fi totuși ales la șefia NATO, Iohannis ar deveni astfel primul șef de stat la conducerea Alianței care ar proveni dintr-o țară din fostul bloc sovietic.
"Pentru a obține acest job înalt ai nevoie de sprijinul unanim al tuturor statelor membre, iar Rutte încă nu a ajuns acolo", arată Politico.
Publicația precizează că Rutte încă mai are nevoie de sprijinul țărilor baltice ori al Turciei.
Președintele Klaus Iohannis a anunțat că va candida pentru funcția de secretar general al NATO.
"Îmi asum această candidatură în numele României cu toată responsabilitatea, iar această decizie are la bază performanța României, experiența acumulată pe parcursul celor două mandate de Președinte al României, înțelegerea profundă a provocărilor cu care se confruntă NATO, Europa, și în special regiunea noastră, și angajamentul meu ferm față de valorile și obiectivele fundamentale ale NATO", a spus Klaus Iohannis într-o declarație de presă.
Anunțul lui Klaus Iohannis a fost făcut în condițiile în care luna aceasta se împlinesc 20 de ani de la aderarea României la Alianța Nord-Atlantică. Funcția este vizată și de premierul olandez Mark Rutte, care este susținut de mai multe state membre, inclusiv de SUA, Marea Britanie și Franța.