De parcă aspirațiile de independență ale Transnistriei nu ar fi suficiente pentru nenorocirile Moldovei. De mai bine de o săptămână, o altă regiune a acestei mici țări aşezate între Ucraina și România a adăugat un ghimpe pro-rus în coasta Chișinăului: Găgăuzia.
Într-adevăr, din februarie 2022 și de la ofensiva rusă în Ucraina, soarta Moldovei a devenit o sursă de îngrijorare. Această fostă republică sovietică care nu beneficiază de protecția NATO este văzută ca o țintă a operațiunilor de destabilizare ale Rusiei.
Moscova își are privirea aţintită în special pe o parte a teritoriului moldovenesc, Transnistria, care a scăpat de sub suveranitatea sa de la dezintegrarea URSS în 1991. De atunci, acolo este staționat un corp de armată rusesc, potrivit stiripesurse.md.
Dar Găgăuzia a atras mai mult atenția presei în ultimele zile. Evgenia Guţul, başkan (guvernator) al Găgăuziei din iulie 2023, a fost invitată foarte oficial de președintele rus, Vladimir Putin, la Festivalul Mondial al Tineretului de la Soci, care s-a încheiat pe 7 martie.
Stăpânul Kremlinului a asigurat că Rusia va "proteja interesele" populațiilor pro-ruse din această regiune din sudul Moldovei, împotriva "acțiunilor ilegale" ale guvernului moldovean al Maiei Sandu, a susținut Evgenia Guţul.
Găgăuzia mai curând decât Transnistria?
Serghei Kirienko, unul dintre principalii consilieri ai lui Vladimir Putin, adesea prezentat drept creierul majorității operațiunilor de influență rusești, s-a întâlnit și cu guvernatoarea Găgăuziei pentru a "discuta despre mijloacele de care dispune Moscova pentru a o sprijini", subliniază experții de la Institute for the study of war /Institutul pentru studiul războiului/, un think tank american care publică zilnic rapoarte despre Rusia și războiul din Ucraina.
"Un număr anormal de mare de milbloggeri [comentatori militari ruși, deseori din mișcarea ultra-naționalistă, foarte activă pe rețelele de socializare, n. red.] au menționat vizita Evgeniei Guţul în Rusia, indicând că regiunea câștigă în importanță în ochii Moscovei", continuă raportul Institutului pentru studiul războiului.
Motiv de îngrijorare pentru președinta foarte pro-UE a Republicii Moldova, Maia Sandu? Până acum, Kremlinul părea să mizeze aproape exclusiv pe regiunea separatistă Transnistria, de la granița cu Ucraina, pentru a destabiliza Moldova și pentru a încerca să restabilească o aparență de control asupra acestui fost stat sovietic care înclină din ce în ce mai mult spre Occident.
Situația părea să devină considerabil tensionată și la sfârșitul lunii februarie, odată cu "cererea de ajutor" din partea autorităților autoproclamate din Transnistria, care doreau ca Moscova să ia "măsuri proactive" pentru a le proteja împotriva Moldovei. Dar Vladimir Putin a ignorat complet această cerere de intervenție.
Kremlinul preferă, se pare, să intre prin fereastra găgăuză decât pe uşa transnistreană.
Decizia Rusiei de a exploata situația din Găgăuzia nu este surprinzătoare pentru experții intervievați de France 24. "Ea este, împreună cu Transnistria, cea mai pro-rusă regiune a Moldovei", subliniază Luke March, specialist în relațiile Rusiei cu țările din est la Universitatea din Edinburgh.
"Există teren fertil pentru Moscova, deoarece aproape 95% din populația din Găgăuzia este pro-rusă, inclusiv în rândul elitei locale. Și niciunul dintre candidații pentru postul de başkan anul trecut nu a susținut politica [pro-UE] a Maiei Sandu", adaugă Ryhor Nizhnikau, specialist în relații ruso-moldovenești la Finnish Institute of International Affairs /Institutul finlandez de afaceri internaționale/.
Cu toate acestea, Găgăuzia nu poate fi redusă la o altă Transnistrie. În primul rând, pentru că dintre cei aproape 135.000 de locuitori ai Găgăuziei, cei mai mulți sunt creștini ortodocși vorbitori de turcă. Nu are nimic de-a face cu Transnistria, unde aproape o treime din populație deține naționalitatea rusă, permițând Moscovei să se prezinte drept apărătorul vorbitorilor de limbă rusă care trăiesc în afara granițelor patriei mamă.
Umbra oligarhului Ilan Shor
În plus, "dacă conflictul cu separatiștii din Transnistria nu a fost niciodată rezolvat, nu este cazul în Găgăuzia, unde un acord încheiat în 1994 prevedea un anumit grad de autonomie pentru această regiune", rezumă Adrian Rogstad, specialist în relațiile dintre Rusia și Europa de Vest la Universitatea din Groningen (Ţările de Jos). Începând cu anii 1990, guvernatorul ales al acestei regiuni are, de exemplu, dreptul la o funcție în cadrul guvernului Republicii Moldova.
De ce atunci acest puseu de febră în sudul Moldovei? De la începutul ofensivei ruse majore în Ucraina, populațiile pro-ruse ar fi putut avea impresia că sunt ostracizate, recunoaște Luke March. Guvernul Republicii Moldova a interzis, în special în octombrie anul trecut, aproximativ douăzeci de instituţii de presă de limbă rusă, care erau difuzate în țară și erau deosebit de populare în Găgăuzia "unde aproape 90% din populație vorbește rusa și se informează în principal prin canalele de limbă rusă", subliniază Ryhor Nizhnikau.
Apoi, Evgenia Gutul nu este orice politician pro-rus. Ea aparține Partidului Șor al oligarhului israelo-moldovean Ilan Şor, "cunoscut pentru bunele sale relații cu Moscova", notează Luke March. "Probabil trage sforile în culise. Este cineva care, din exilul său în Israel, este în conflict deschis cu guvernul Republicii Moldova și nu ezită să susţină interesele Rusiei", precizează Adrian Rogstad.
Anul trecut, el a fost acuzat de autoritățile moldovenești că a urzit o lovitură de stat pro-rusă. El a mai fost condamnat în 2017 pentru deturnarea a aproape un miliard de dolari, "echivalentul a 8% din PIB-ul Moldovei [la acea vreme]". O judecată care l-a împins în exil.
Moscova vrea să influențeze alegerile
Găgăuzia a devenit astfel țara "convergenței dintre dorința lui Ilan Shor de a se răzbuna pe guvernul moldovenesc și încercările Moscovei de a destabiliza", spune Adrian Rogstad. Într-adevăr, pentru moment, "rușii au mers cât au putut de departe în Transnistria", crede Ryhor Nizhnikau. Vladimir Putin a ignorat apelurile de ajutor din partea autorităților din această regiune separatistă, deoarece următorul pas în escaladarea tensiunilor "ar fi trimiterea de trupe acolo. Dar în contextul războiului din Ucraina, nu are mijloace pentru a mobiliza forțe suplimentare și, mai ales, Rusia nu poate ajunge geografic în Transnistria", subliniază Luke March.
Ca un bun oportunist, președintele rus s-ar fi îndreptat spre Găgăuzia pentru a deschide un nou front de destabilizare. "Moscova abia începe să crească presiunea acolo", subliniază Ryhor Nizhnikau.
Kremlinul îşi poziţionează, de fapt, pionii pentru un an electoral foarte încărcat în Moldova. În noiembrie, Maia Sandu candidează pentru al doilea mandat la conducerea țării și după aceea intenționează să organizeze un referendum privind apartenența la Uniunea Europeană. Apoi, va fi rândul alegerilor legislative, care urmează să fie organizate în primăvara anului 2025.
Cu alte cuvinte, acum sau niciodată este momentul ca Moscova să încerce să facă totul pentru a influența rezultatul acestor alegeri și pentru a menține Moldova departe de UE și mai aproape de Moscova. "Din această toamnă ar trebui să se intensifice operațiunile ruseşti de influență, care sunt foarte periculoase pentru democrația moldovenească", se teme Ryhor Nizhnikau. Potrivit acestuia, Kremlinul este cu atât mai hotărât cu cât rușii au impresia că Occidentul "este și mai proactiv împotriva intereselor lor în Moldova, în special prin semnarea unui parteneriat de apărare cu Franța [7 martie]".