Ministra Justiţiei, Alina Gorghiu, a declarat, miercuri, că rezonează cu o recomandare făcută de Comisia de la Veneţia, cea care prevede că procurorii de rang înalt şi adjuncţii acestora ar trebui să fie numiţi pentru perioade mai lungi de timp.
"O să vă adresez public întrebarea dacă durata de trei ani a mandatului este suficientă pentru implementarea unui proiect managerial reformator şi consistent. E o teză care necesită o atentă reflecţie şi care va trebui să fie pusă de tapet. Sigur, poate în 2024 nu este cel mai bun an de a discuta teme foarte sensibile legată de sistemul judiciar din motive lesne de înţeles, însă cred că, la un moment dat, această temă va trebui să fie discutată", a spus Gorghiu, la bilanţul Ministerului Public.
Ea a adăugat că schimbările constante de miniştri, de şefi de instituţii, au avut efecte "toxice" asupra implementării proiectelor.
"Eu vă spun ca om politic cu ceva experienţă după 20 de ani că am observat efectele toxice pe care schimbările constante, dese de miniştri, de şefi de instituţii, le-au avut asupra implementării unor proiecte manageriale relevante, asupra implementării unor politici publice sănătoase, toate acestea necesitând timp, necesitând stabilitatea sistemelor. Vă mărturisesc că rezonez cu una din recomandările Comisiei de la Veneţia. Cea care prevede faptul că procurorii de rang înalt şi adjuncţii acestora ar trebui să fie numiţi pentru perioade mai lungi de timp, fără posibilitatea de reînnoire a mandatului. Dacă ne uităm în UE, durata mandatelor procurorului general în statele membre variază între 3 şi 9 ani. Iar de 3 ani mai este doar în Grecia. Restul au o durată semnificativă a mandatului", a apreciat ministra Justiţiei, conform Agerpres.
Potrivit acesteia, anul viitor, când se va marca şi trecerea unei perioade rezonabile de la intrarea în vigoare a legilor justiţiei, va fi, probabil, un moment propice pentru a realiza împreună cu sistemul judiciar o evaluare obiectivă a acestor idei de îmbunătăţire a unor prevederi din legi.