Designul noilor monede, imaginat de gravorul general al Monetăriei Parisului, Joaquin Jimenez, plasează în centru profilurile a trei dintre cele şapte femei care se odihnesc la Panthéon, cu numele gravat, privind în aceeaşi direcţie cu o Semănătoare, un simbol care apare pe monedele franţuzeşti de 120 de ani.
Simone Veil, o supravieţuitoare a lagărului de exterminare de la Auschwitz, o figură politică europeană şi a luptei pentru drepturole femeilor, apare pe moneda de zece eurocenţi, precizează Monetăria, la două zile după înscrierea avortului în Constituţia franceză.
"Mama mea ar fi spus că «istoria ne-a arătat că fraternitatea universală trebuie să fie învăţată, deşi ar trebui să fie naturală». Sunt mândru că ea încarnează azi valorile noastre republicane", a salutat într-un comunicat Brian Bouillon Baker, fiul artistei, membrei a rezistenţei şi activistei feministe şi antirasiste Joséphine Baker, prima femeie de culoare care se odihneşte la Panthéon din 2021, şi care urmează să apară pe monedele de 20 de eurocenţi.
Marie Curie, o femeie de ştiinţă dublă laureată a Premiului Nobel, a apărut deja pe ultima bancnotă de 500 de franci şi pe mai multe piese de colecţie, înainte să apară pe moneda de 50 de eurocenţi.
Fiecare monedă euro are o parte europeană – reversul – şi o parte naţională – faţa -, care poate fi schimbată doar o dată la 15 ani.
Noile monede urmează să fie introduse treptat în circulaţie din vara lui 2024, precizează Monetăria Parisului, însărcinată să bată monedă.
Faţa franceză a monedelor de unul şi doi euro a fost schimbată cu ocazia marcării a 20 de ani de la apariţia euro.
Vechile monede rămân în circulaţie.
"Cele trei personalităţi care apar pe aceste monede sunt simbolul unui ataşament puternic faţă de valorile republicii şi o sursă de inspitaţie pentru toate şi toţi", declară, citat într-un comunicat emis miercuri, CEO-ul Monetăriei Parisului, Marc Schwartz.