România trece la ora de vară în noaptea de 30 spre 31 martie, adică în ultimul weekend din această lună. Astfel, ceasurile de dau înainte cu o oră, iar ora 3.00 va deveni ora 4.00. Practic, ultima duminică din luna martie devine cea mai scurtă zi a anului, având doar 23 de ore.
În altă ordine de idei, revenirea la ora de iarnă se va face în ultima duminică din luna octombrie, pe data de 27. Atunci, ora 04:00 va deveni ora 03:00, iar lumina solară va fi pentru mai puține ore pe cer, ziua de 27 octombrie 2024 urmând să aibă 25 de ore.
De ce se schimbă în continuare ora în România
În țara noastră a existat o propunere privind renunțarea la schimbarea orei încă din 2018, dar ea a fost respinsă de Senat. La acel moment, chiar şi Guvernul şi-a exprimat opoziţia față de astfel de inițiative, în primul rând fiindcă afectau corelarea cu orarul de vară al celorlalte state ale UE. Practic, la acel moment era imposibil să nu se mai schimbe ora.
Doar un an mai târziu, Comisia Europeană a propus eliminarea schimbării sezoniere a orei, în urma unui sondaj online la care au participat 4,6 milioane de respondenți. Aceasta a fost cea mai populară consultare de acest tip din istoria UE, iar 80% dintre votanți au cerut să nu se mai schimbe ora.
Citeste si:
You will find more infographics at Statista
Renunțarea la schimbarea orei este susținută de argumente medicale, dar și economice. Un studiu făcut în SUA arăta că, doar la nivelul acestei țări, o oră de somn în minus duce la pierderi economice de aproape 434 de milioane de dolari. Schimbarea în ora de iarnă crește cu 11% episoadele depresive, au stabilit cercetătorii danezi. Iar economia de energie, care este invocată în general ca argument, nu poate fi probată cu cifre. De fapt, un studiu american din 2008 indica chiar o creștere a consumului de energie între 2 și 4% atunci când se schimbă ora de vară în ora de iarnă, cu urmări atât în facturi, cât și asupra mediului.
Ce state au vrut să rămână la ora de vară și ce state au preferat ora de iarnă
Apoi și Parlamentul European a votat pentru a nu se mai schimba ora de două ori pe an. Astfel, începând cu 2021, fiecare stat din UE ar fi urmat să aibă aceeași oră tot anul, rămânând la latitudinea guvernelor naționale să decidă dacă aceasta va fi ora de iarnă ("ora standard") sau ora de vară.
Citeste si:
Conform propunerii de atunci a Comisiei Europene, statele care decideau să menţină permanent ora de vară (printre care se numărau Franța, Portugalia, Cipru și Polonia) trebuiau să schimbe ora definitiv în ultima duminică din luna martie a anului 2021. Cele care preferau să rămână la ora de iarnă (de pildă, Finlanda, Danemarca sau Țările de Jos) urmau să schimbe definitiv ora în ultima duminică din luna octombrie 2021. Era prevăzută, însă, şi posibilitatea unei amânări de 12 luni.
În acest scop, statele membre, inclusiv România urmau să informeze Comisia Europeană până în aprilie 2020 dacă au ales să rămână la ora de vară sau la cea de iarnă. Apoi ar fi urmat o etapă de coordonare, pentru a permite atât guvernelor, cât și companiilor - mai ales celor din sectorul transporturilor - să se pregătească pentru această transfomare. Brexit şi pandemia COVID-19 au oprit însă complet acest proces.
Citeste si:
Potrivit Politico, planul privind renunțarea la schimbarea orei a fost practic blocat din momentul în care Consiliul European (forul compus din șefii de state sau de guverne ai UE, șeful Comisiei plus un președinte al Consiliului) a cerut Comisiei o evaluare amănunţită a impactului unei asemenea decizii. La rândul său, Comisia a aruncat răspunderea în seama țărilor membre, cerând Consiliului să prezinte o poziţie comună.
Ce s-a decis în final la nivelul UE privind schimbarea orei
Practic, renunțarea la schimbarea orei a fost discutată ultima dată în decembrie 2019, în timpul preşedinţiei finlandeze. Cum agenda liderilor europeni a fost acaparată, după pandemie, de criza energiei și apoi de războiul din Ucraina, abandonarea schimbării între ora de vară și ora de iarnă nu a mai fost luată în discuție.
Citeste si:
În acest moment, orice decizie în acest sens este practic blocată, dat fiind că statele membre vor ajunge foarte dificil la un consens. Președinția suedeză a Consiliului UE, care a ținut până la 1 iulie 2023, nu a menționat acest subiect, și nici cea spaniolă, care i-a urmat. Europarlamentarii au mai făcut în 2021 un apel la Consiliu, argumentând că 20% din populație UE suferă de probleme fizice sau mentale asociate cu schimbarea orei. Nu a existat niciun fel de răspuns.
Oricum, și dacă s-ar ajunge azi la un acord, abia din 2025 nu vom mai schimba ora, deoarece este nevoie de etapa de coordonare mai sus-menționată.
Țările care au renunțat să mai treacă la ora de vară sau de iarnă
Din țările europene, Rusia, Turcia, Georgia, Azerbaidjan și Belarus au renunțat la schimbarea orei. În 2022, și Senatul american a votat ca, începând din 2023, pe tot teritoriul Statelor Unite să nu se mai schimbe ora. Dar legea nu a reușit să treacă și de Camera Reprezentanților și a trecut de termenul în care putea fi votată. Chiar și așa, Hawaii, Puerto Rico și mare parte din statul Arizona nu schimbă ora.
Citeste si:
Iranul, Iordania și Siria au renunțat și ele la schimbarea orei în 2022. În schimb, Egiptul a revenit la ora de vară începând din 2023, invocând criza energiei și este singura țară din Africa unde se schimbă ora.
În Asia nu mai există niciun stat care să mai respecte această practică, iar multe țări nici nu au introdus vreodată schimbarea orei. De fapt, în 2023 doar Europa Occidentală, Israelul, cea mai mare parte a Americii de Nord și câteva zone din America de Sud și Oceania aui schimbat ora din cea de vară sau cea de iarnă - în jur de 1,1 miliarde de oameni, adică aproxinativ o șeptime din populația de 8 miliarde de oameni a planetei.
Sursa foto: Pixabay.com
Te-ar putea interesa și: