Luna martie este caracterizată de fluctuații extreme ale temperaturii, cu perioade de căldură intensă alternând cu intervaluri reci, conform declarațiilor directoarei generale a Administrației Naționale de Meteorologie, Elena Mateescu.
În această lună, se anunță episoade scurte de vreme rece, însă către finalul acestei săptămâni, temperaturile vor crește din nou, depășind 10-15 grade Celsius, în comparație cu cele 1-2 grade Celsius înregistrate în această dimineață, mai spune Elena Mateescu, potrivit Agerpres.
"Observăm luna martie o lună a extremelor, în continuare, de la zile foarte călduroase, la perioade mai reci, observăm perioade scurte, reci, dar la sfârşitul acestei săptămâni inclusiv în zona în care ne aflăm (Harghita – n.red.) temperaturile vor depăşi, din nou, 10-15 grade, în condiţiile în care în această dimineaţă am avut doar 1-2 grade, chiar temperaturi negative în zonele depresionare din estul Transilvaniei. Fapt care confirmă alternanţa şi tendinţa evidentă a acestei alternanţe şi a amplitudinilor termice din ce în ce mai evident", arată sursa citată că a declarat directoarea ANM, Elena Mateescu,
Ea a subliniat faptul că anul 2023 a fost cel mai călduros an înregistrat în istoria măsurătorilor meteorologice, atât la nivel global, cât și în România, iar iarna 2023-2024 a fost cea mai călduroasă din istorie.
"Anul 2023 s-a confirmat, atât în ţara noastră, cât şi la nivel mondial, ca fiind cel mai călduros an din istoria măsurătorilor meteorologice şi vorbim, cel puţin la nivelul României, de perioada 1900 şi până în prezent şi iarna 2023-2024 s-a confirmat, de asemenea, a fi cea mai caldă iarnă din istorie.
Vorbim de o lună februarie cu cea mai mare abatere pozitivă, de 7 grade Celsius, pentru o lună februarie de când se fac măsurători meteorologice în ţara noastră, fiind, de altfel, şi cea mai mare abatere din toate lunile anului înregistrate în istoria măsurătorilor meteorologice", a precizat directoarea ANM, citată de Agerpres.
De asemenea, a adăugat că în Harghita s-au înregistrat recorduri de temperatură în luna octombrie și în zilele de Crăciun, iar februarie a fost extrem de caldă, aducând temperaturi de peste 15-16 grade Celsius în acest județ, în timp ce valorile normale ar fi trebuit să fie de maximum 3-4 grade Celsius.
Potrivit directorului ANM, lipsa precipitațiilor în perioada iernii a accentuat fenomenul de secetă, iar situația este tot mai alarmantă în unele regiuni, unde nivelul apei în sol este aproape de epuizare. Această situație poate afecta negativ pregătirile pentru noua campanie agricolă din primăvară, precum și culturile înființate în toamna anului precedent.
Ea a subliniat, de asemenea, că fenomenele meteorologice extreme înregistrate în prezent depășesc recordurile anterioare și reprezintă un semnal de alarmă, inclusiv la nivel global, Organizația Meteorologică Mondială avertizând că ne aflăm într-un prag de alertă de cod roșu din cauza temperaturilor extreme și a fenomenelor climatice din ultimul deceniu, care sunt cele mai ridicate din ultimii 100 de ani.
"Problematica este una complexă, trebuie să operaţionalizăm măsuri, să schimbăm tehnologiile agricole, să ne adaptăm la ceea ce înseamnă mersul vremii şi al climei şi să ţinem cont de ceea ce înseamnă fiecare record înregistrat în perioada curentă, care depăşeşte recordurile înregistrate anterior. Inclusiv la nivelul Organizaţiei Meteorologice Mondiale se spune că ne aflăm deja într-un prag de alertă de cod roşu, având în vedere că ultimul deceniu este cel mai cald de când se fac măsurători meteorologice şi vorbim de perioade mai mari de 100 de ani", a adăugat expertul meteorologic.