La finalul lunii februarie, Agenția Română pentru Investiții și Comerț Exterior (ARICE) a cerut Guvernului suplimentarea subvențiilor primite de la bugetul de stat cu suma de 128 milioane lei, bani necesari atât pentru plata facturilor restante pe anul trecut cât și pentru organizarea și participarea la târguri și evenimente de promovare. În proiectul de Hotărâre de Guvern, publicat pe site-ul Secretariatului General al Guvernului, aflat în dezbatere publică zilele acestea Guvernul este de acord să ofere însă doar 60 de milioane lei pentru ARICE.
În data de 27 februarie, pe site-ul Secretariatului General al Guvernului (SGG) condus de liberalul Mircea Abrudean, instituția în subordinea căreia ARICE funcționează, a fost pus în dezbatere publică proiectul unei hotărâri de guvern prin care se oferă Agenției Române pentru Investiții și Comerț Exterior o subvenție suplimentară de 60 de milioane lei. Banii vor veni din Fondul de rezervă al Guvernului.
"Prin prezentul proiect de act normativ se supune aprobării suplimentarea bugetului Secretariatului General al Guvernului pe anul 2024 (pe credite de angajament, respectiv credite bugetare), pentru Agenția Română pentru Investiții și Comerț Exterior, cu suma de 60.000 mii lei, la capitolul 80.01 "Acțiuni generale economice, comerciale și de muncă", titlul 40 "Subvenții", din Fondul de rezervă bugetară la dispoziția Guvernului, prevăzut în bugetul de stat pe anul 2024", se arată în actul normativ aflat în dezbatere publică până la data de 9 martie.
Potrivit notei de fundamentare, Agenția pentru Investiții și Comerț Exterior, înființată prin OUG la finalul anului 2022, a cerut de la Guvern o sumă dublă, de 128 de milioane lei. Agenția spune că sumele alocate din bugetul de stat pe anul 2024 pentru Programul de Promovare al Exportului sunt insuficiente, și subliniază că bugetul alocat anul trecut, în sumă de 70 milioane lei (credite bugetare), a fost chiar diminuat în contextul măsurilor de reducere a cheltuielilor bugetare. Agenția spune că, în condițiile acestea, nu a putut plăti facturi în valoare de 31,4 milioane lei, reprezentând contravaloarea facturilor aferente deconturilor pentru acțiunile de promovare din 2023.
Mai mult, ARICE spune că are la dispoziție în buget doar suma de 29,7 milioane lei, "suma care nu ajunge nici pentru plata datoriei restante aferentă anului 2023". În aceste condiții agenția pentru investiții străine a cerut suma de 128 milioane lei.
"Se impune suplimentarea BS 2024, alocat Agenției, din Fondul de rezervă bugetară la dispoziția Guvernului, prevăzut în bugetul de stat pe anul 2024, la Titlul 80.01.40.13, "Subvenții", cu suma de 128.000 mii lei", se mai arată în documentul citat.
ARICE spune că blocarea Programului de Promovare a Exporturilor va duce la neacordarea sprijinului pentru IMM-uri producătoare, lucru care va conduce la creșterea deficitului balanței comerciale. Mai mult, agenția spune că pentru acest an "mediul de afaceri a solicitat pentru anul 2024 târguri și misiuni economice, cu o valoare totală de 128 milioane lei".
Un alt aspect ce merită menționat și care apare tot în expunerea de motive, este că ARICE susține că, potrivit Legii 30/1999, Guvernul s-a angajat să finanțeze acțiunile de promovare a exporturilor cu sume "ce nu vor fi mai mici de 0,1% din volumul în valută al exportului realizat în anul anterior". Astfel că, susține ARICE, în aceste condiții pentru târgurile de promovare Guvernul ar trebui să aloce minim 80 milioane euro.
Reamintim că Agenția pentru Investiții și Comerț Exterior a fost înființată la finalul anului 2022, an în care investițiile în țara noastră ajungeau la un nivel record, depășind pentru prima dată în istorie pragul de 10 miliarde euro. După un an 2023 complicat, marcat de dese schimbări legislative și creșteri de taxe, dar și după aproape un an de funcționare al acestei agenții, datele oficiale arată o scădere cu peste 30% a investițiilor străine în țara noastră.
Concret, datele BNR publicate în luna februarie, arătau că investițiile directe ale nerezidenţilor în România au fost în anul trecut de doar 6,5 miliarde euro, în scădere cu 34,5% de la suma de 10,03 miliarde. De asemenea, și numărul firmelor cu capital străin nou înființate în România a scăzut cu 4,86% în anul 2023. O evoluție mai bună s-a înregistrat în ceea ce privește exporturile României, acolo unde a fost înregistrată o creștere modestă de 1,3%, în timp ce importurile au crescut cu 3,2%.
Din decembrie 2022, în fruntea Agenției pentru investiții a fost numit Rareș Burlacu, un liberal din PNL Diaspora, profesor la ASE, școlit în Canada. Agenția a avut din start stabilită o organigramă cu 250 de angajați, dintre care 76 de posturi erau în ambasadele și consulatele României din străinătate. FANATIK a scris pe larg despre cum o bună parte din aceste posturi au fost transformate în sinecuri de partid, cu neveste de politicieni și copii de baroni locali numiți printre ambasadorii economici ai țării.
Din luna martie a anului 2023, ARICE are și un vicepreședinte în persoana lui Doru-Claudian Frunzulică, fost deputat și europarlamentar ales pe listele UNPC, înainte de a trecerea la PSD. Doru Frunzulică este doctor în economie (ASE, 2001) având mai multe studii și cursuri în relații internaționale la instituții de învățământ din străinătate. Spre exemplu, între 1994 și 1995 a urmat cursurile Colegiului de Studii Strategice și Economia Apărării, la Centrul European George C. Marshall din Germania, iar în 2004 a obținut urmat un curs în SUA, la Naval Postgraduate School din Monterey privind controlul civil asupra instituțiilor de apărare.
Înainte de 1990 acesta a lucrat ca inginer proiectant, iar după 1990, până în 1996, a fost diplomat în cadrul MAE, iar apoi, până în 2003 a fost vicepreședinte al SNCDD – Societatea Naţională de Compensare, Decontare, Depozitare val. mobiliare. În anul 2008 avea să fie ales deputat de Olt pe listele PSD-PC, iar după 2012 avea să fie numit în consiliul ASF și secretar de stat în Departamentul pentru Mari Proiecte, numit de premierul Victor Ponta. La alegerile din 2014 avea să prindă un loc în Parlamentul European, unde avea să apere atacul asupra justiției din era Dragnea și de unde revine în 2019 și ajunge la Ministerul Apărării, șeful Departamentului pentru Politica de Apărare, Planificare, Relații Internaționale și Departamentul pentru Armamente.
După 2020, potrivit CV-ului său, a fost profesor asociat la Colegiul Naționale de Apărare (ce nu apare în declarația de avere din 2021), iar în 2022, este consilier la Ministerul Economiei. A mai fost consilier și la Ministerul Educației (2021) iar din 2022 a fost numit și în Consiliul de Administrație al companiei cu capital de stat, Iprochim SA.
Potrivit ultimei declarații de avere, acesta deține împreună cu soția sa care este director la o bancă importantă, cinci terenuri, cinci apartamente (4 în București și unul în Năvodari) și două case de locuit (una în Capitală și una în Voluntari). Doru Frunzulică, care primește o pensie de 10.200 euro de la Parlamentul European, are în conturi circa 670.000 de euro și peste 100.000 dolari americani.
Are și propria firmă, unde este unic acționar, Bucharest Asset Management SRL, firmă ce activează în domeniul imobiliar și căreia i-a împrumutat peste 600.000 lei. În anul 2022, firma a avut un profit de puțin peste 150.000 lei. Deține și peste 500.000 de acțiuni la OMV Petrom, cu o valoare de peste 230.000 lei.