După votul din Parlament la noile amendamente electorale, românii vor merge la votul pentru alegerea viitorului președinte în septembrie. Asta înseamnă că România va avea doi șefi de stat, legitimi, și în același timp. Se pre că Marcel Ciolacu și Nicolae Ciucă au zis că se poate și la noi, având în vedere că există deja țara din Europa care are doi şefi de stat în acelaşi timp, un model care funcţionează de sute de ani. Citește și află despre ce stat european este vorba.
Între alegerile comasate din 9 iunie și cele parlamentare din decembrie a.c., coaliția a decis să aibă loc alegerile prezidențiale, dar bagând la înaintare UDMR-ul în Parlament cu modificările de rigoare la legea electorală, ceea ce a generat reacții dure în ședința de plen din Senatul României. Cu reacții sau fără din partea opoziției, amendamentele propuse au trecut cu 183 de voturi "pentru", 84 "împotrivă" şi o abţinere, conform Agerpres.
Conform amendamentelor, vom avea alegeri prezidențiale 2024 în septembrie, primul tur pe 15 septembrie, cel de-al doilea pe 29 septembrie. Dar, de aici se complică lucrurile, cel puțin din punctul de vedere al actualului șef de stat, și al viitorului președinte ales. Conform Constituției, Parlamentul României este validat de președintele în funcție al statului, adică Klaus Iohannis, iar cum alegerile parlamentare vor fi pe 8 decembrie, viitorul președinte nu va putea prelua puterea decât după aceste alegeri, asta însemnând ianuarie 2025. Așa că, după votul din Parlament au apărut și datele probabile pentru vot la alegerile prezidențiale 2024.
Devansarea acestor alegeri prezidențiale avea să fie explicată de Nicolae Ciucă, unul din motive fiind prezența la ultimele alegeri a unui număr important de votanți, aducând și argumentul că:
"Nu trebuie să suprapunem și să fie înțeleasă ca perioadă de suprapunere, e o perioadă care există și în alte țări.
E o perioadă în care președintele ales are la dispoziție acest slot de timp în care să se pregătească, să-și pregătească echipa cu care va lucra la noul mandat", a explicat Nicolae Ciucă.
Și aici are dreptate, deoarece există două state europene care au doi şefi de stat în acelaşi timp, așa că Nicolae Ciucă și Ciolacu ar putea sta liniştiţi, modelul care funcţionează de sute de ani. Dar, care este, în cele din urmă, țara din Europa care are doi şefi de stat în acelaşi timp?
Este vorba de micuța Republică San Marino din Italia, cu 2 Căpitani-regenți în același timp, deși această poziție este de fapt șeful statului, deci mai aproape de un președinte sau monarh decât de un prim-ministru.
Cei doi șefi de stat sunt aleși din rândul membrilor Consiliului Mare și General pentru un mandat de doar șase luni. Acest mecanism unic asigură o rotație rapidă a puterii executive și previne acumularea de putere în mâinile unei singure persoane sau grup. Tradiția celor doi Căpitani Reggenti simbolizează echilibrul și colaborarea în conducerea statului, principii fundamentale ale republicii.
Andorra are doi șefi de stat, dintre care niciunul nu este din Andorra. Carol cel Mare a acordat independența Andorrei sub administrația feudală a contelui de Urgell din Catalonia, în anul 988 d.Hr. Aceasta a fost schimbată cu dioceza de Urgell, astfel că episcopul de Urgell a devenit prinț de Andorra.
Între timp, Andorra a convenit asupra co-suveranității în 1095 cu Lordul de Caboet. Prin căsătorie, domnia de Caboet a trecut la Contele de Foix din Franța, astfel încât Contele de Foix a devenit co-prinț de Andorra împreună cu Episcopul de Urgell.
Contele de Foix a trecut în cele din urmă la regele Navarrei, după ce Henric al IV-lea a devenit rege al Franței, regele Franței a devenit co-prinț. După abolirea monarhiei, acesta a trecut la președintele Franței. Astfel, Andorra are în continuare doi co-șefi de stat, pe episcopul de Urgell și președintele Franței.
S-a tot scris despre anul electoral 2024 și cele 4 tururi de scrutin, dar nimeni nu bănuia că actuala coaliție de guvernare va schimba regulile jocului din mers. În mod normal, la intervale de timp relativ scurte, românii ar fi trebuit să meargă la vot pentru alegerile locale, alegerile europarlamentare, parlamentare și prezidențiale, separat.
Numai că, din rațiuni economice spune premierul Ciolacu, dar în realitate din motive strict politice și de campanie, PSD și PNL lua decizia de a comasa alegerile, cel puțin pe cele locale cu cele europarlamentare, ba mai mult auc erut și un sondaj de opinie pentru asta.
"Să comasezi alegerile într-o dată în care vin cei mai mulţi români nu înseamnă că iei o decizie antidemocraţie. Dimpotrivă.
Pe urmă, am discutat în coaliţie că cel mai bine este ca alegerile pentru funcţia de preşedinte să venim cu ele în septembrie, urmând să stabilim datele în funcţie de începerea şcolilor.
Copiii noştri sunt mai importanţi decât alegerile, astfel încât luna decembrie, care este cea mai încărcată în deciziile administrative, guvernamentale şi chiar în deciziile dumneavoastră locale, să nu fie perturbată de cele mai importante alegeri", a mai explicat Marcel Ciolacu.
Așadar, după negocierile de rigoare, cei doi lideri PSD și PNL au anunțat că alegerile comasate vor avea loc pe 9 iunie, iar confomr sodanjului peste 50% dintre români ar fi de acord cu asta, într-un sondaj INSCOP. Vor avea cinci buletine de vot, iar PNL și PSD vor merge pe liste comune la cele două scrutinuri, locale și europarlamentare.