Februarie 2024 a reprezentat o lună deosebit de caldă înregistrată la nivel global, intrând astfel în istorie ca fiind cea mai caldă lună înregistrată vreodată, conform declarațiilor făcute joi de către Copernicus.
Acest eveniment se înscrie într-o serie continuă de nouă recorduri lunare consecutive, caracterizate de temperaturi mult peste medie în întreaga Europă. Conform raportului lunar al observatorului european, temperatura oceanelor, care a fost înregistrată peste recorduri de aproape un an, a contribuit semnificativ la această serie extraordinară. De asemenea, în februarie, a fost atins un nou record absolut pentru toate lunile combinate, cu o temperatură de 21,06°C la suprafața mărilor (cu excepția zonelor apropiate de poli).
În ultimele trei luni, lumea a fost martora celor mai călduroase condiții meteorologice înregistrate la nivel global, cu luna februarie marcând unul dintre cele nouă recorduri lunare consecutive, efect al emisiilor continue de gaze cu efect de seră și al fenomenului climatic El Nino, conform Copernicus.
Raportul lunar recent publicat de observatorul european dezvăluie că, în luna februarie, temperatura medie a aerului a fost de 13,54°C, depășind cu 1,77°C temperatura medie a lunii februarie din perioada 1850-1900. Acestă cifră este cu 0,12°C mai mare decât precedentul record pentru luna februarie, stabilit în 2016, potrivit AFP.
De-a lungul a patru zile din luna februarie, între 8 și 11, temperaturile au depășit cu până la 2°C nivelurile preindustriale, însă acest lucru nu a atins încă limita superioară stabilită în Acordul de la Paris, calculată ca medie pe mai multe decenii. În ultimele 12 luni, temperatura globală a fost cu 1,56°C mai mare decât media climatică a secolului al XIX-lea, reprezentând un nou record.
Este de menționat că iarna din emisfera nordică (decembrie-februarie) a fost cea mai călduroasă înregistrată la nivel global, urmând cele mai calde trei luni de toamnă și vară. Fenomene meteorologice remarcabile de încălzire au fost observate în întreaga lume, de la America de Nord și Vietnam, până în Maroc și America de Sud, cu Europa evidențiindu-se ca fiind excepțional de caldă în această iarnă, cu temperaturi cu 3,30°C peste normalul perioadei 1991-2020, în special în Europa Centrală și de Est.
În contextul acestei încălziri globale, temperaturile medii ale oceanelor au atins un nou maxim istoric, de 21,06°C înregistrat în februarie la suprafața mărilor (excluzând zonele din apropierea polilor). Această creștere a temperaturilor oceanice prezintă o amenințare directă pentru viața marină și poate reduce capacitatea de absorbție a emisiilor de gaze cu efect de seră în oceane, care sunt rezervoare de carbon ce absorb 90% din excesul de energie provenit din activitatea umană.
Conform Grupului Interguvernamental de Experți privind Schimbările Climatice (GIEC), pentru a respecta limita de 1,5°C stabilită în Acordul de la Paris, emisiile de gaze cu efect de seră trebuie să scadă cu 43% până în 2030, comparativ cu nivelurile din 2019. Totuși, datele recente ale Agenției Internaționale pentru Energie (AIE) indică o creștere cu 1,1% a emisiilor globale de CO2 legate de energie în 2023, atingând un nivel record.
Cu un an înainte de COP29, care va avea loc la Baku la sfârșitul acestui an, țările lumii sunt chemate să-și consolideze angajamentele internaționale privind clima.