Primarul Fritz a făcut cadou 250 de mii de euro Băncii Mondiale pentru… un parteneriat incert.
Cea mai controversată petardă electorală, pregătită încă din 2022, s-a consumat joi, 28 martie 2024, în Parcul Botanic din Timișoara. Primarul orașului, Dominic Fritz a semnat un contract de parteneriat cu International Financial Corporation, o divizie a Băncii Mondiale, prin care IFC primește din banii timișorenilor un sfert de milion de euro pentru consultanță și documentație până la nivel de caiet de sarcini pentru construirea unui noi spital municipal.
După selectarea partenerului privat, dacă se va găsi un finanțator care să investească 120 de milioane de euro pe să îi recupereze în câteva zeci de ani, acesta va face proiectul tehnic și se va ocupa de construirea efectivă a obiectivului și semnarea parteneriatului public – privat (PPP- n.r.), în conturile IFC vor ajunge încă 1,25 milioane de euro.
Un fel de comision de succes. De această dată, banii provin exclusiv de la firma privată, care se obligă să-i plătească în 15 zile, de la semnarea PPP. O poveste foarte frumoasă dar greu de crezut că se poate petrece în realitate.
Unde se poate găsi un investitor minune, care să gireze cu zeci de milioane de euro o primărie și să își vadă banii, cu sau fără profit, după două sau trei decenii este marea necunoscută, dar și dovada că proiectul este doar una dintre multele laude (pre)electorale ale lui Dominic Fritz.
Renașterea bănățeană a relatat pe subiect, pe data de 19 martie, când sesizam că e prea frumos pentru a fi adevărat și că, în fapt, administrația Fritz construiește un spital de campanie… electorală (Administrația Fritz construiește un spital de campanie… electorală (renasterea.ro)).
Joi, 28 martie, Mehita Fanny Sylla, manager regional al unei divizii a Băncii Mondiale – Corporația Financiară Internațională (International Finance Corporation, IFC), a venit la Timișoara pentru a reprezenta organizația la semnarea contractului cu primăria în vederea ridicării noului Spitalul Municipal, de care se vorbește de mai bine de doi ani.
Semnătură secretă, perspective incerte
"Acest acord este singura noastră șansă să vedem un nou spital municipal funcțional în următorii 10 ani. Vă amintesc că, pe Calea Torontalului, este o clădire unde s-a mai încercat o investiție într-un spital municipal în anii '90 și o clădire care este simbolul eșecului clasei politice de atunci. Nu aveam voie să repetăm acest eșec. Am vrut să mergem cu o variantă care a fost testată în multe alte țări. (…) Este un parteneriat public-privat.
Vom căuta împreună cu cei de la IFC o companie privată care își asumă construcția și dotarea. Prima tranșă de bani pentru municipiu va trebui transferată în ziua în care primim cheia. Scăpăm de tot acest risc pe care l-am văzut în trecut: tergiversare, creștere a costurilor, licitații în plus pentru resturi de execuție. Vom avea firme care fac genul ăsta de proiecte pe tot globul", a declarat primarul Dominic Fritz.
Dacă atunci când a cerut votul consilierilor locali, primarul era foarte sigur pe el, la semnarea simulacrului de finanțare, prin care deocamdată Timișoara dă bani și primește promisiuni relative, nu a mai fost atât de stăpân pe cifre.
Astfel, studiu de prefezabilitate ar urma să fie făcut "în următoarele luni", acesta urmând să stabilească numărul de paturi al noii instituții sanitare și costurile estimate pentru ridicarea acesteia.
Urmează, după aceea, și elaborarea studiului de fezabilitate, care va lăsa "loc liber pentru creativitatea firmelor interesate".
Momentan, se presupune că vor fi între 300 și 500 de paturi și costuri în jur de 120 de milioane de euro. "Foarte temperați cu acest cifre", a ținut, însă, să precizeze Fritz.
"Acest proiect al spitalului municipal Timișoara este un prim proiect PPP (parteneriat public-privat – n.r.) care va fi implementat în România (în baza noii legislații).
Sunt foarte mândră pentru această viziune a municipalității. Vedem în PPP o oportunitate de dezvoltare a sistemului de sănătate.
Noi, IFC, membru al Băncii Mondiale, am discutat cu municipalitatea timișoreană oportunitatea și am făcut niște evaluări care ne-au permis să vedem contextul și circumstanțele existente și să confirmăm necesitatea acestei investiții în Timișoara.
Acest contract pe care îl vom semna astăzi va confirma serviciul pe care îl vom aduce municipalității", a declarat Mehita Fanny Sylla, manager regional al IFC, fără a da însă detalii concrete, pentru că ele nu există.
Parteneriat public-privat sau împrumut mascat?
Calculele avansate inițial de către primarul Fritz au fost criticate și demontate de către consilierii locali Dan Diaconu și Roxana Iliescu, care au acuzat că nu există clauze și date concrete în contract dar și faptul că ar avea niște costuri imense și comasarea celor 14 locații actuale este imposibilă, după planul prezentat de către primarul Fritz.
""𝟑𝟎𝟎 𝐝𝐞 𝐩𝐚𝐭𝐮𝐫𝐢 ar avea "noul spital municipal" în viziunea USR. De ce se face? Pentru ca să adune laolaltă toate secțiile care in prezent funcționează în mai multe clădiri din oraș, in 14 locații.
𝟏𝟏𝟎𝟎 𝐝𝐞 𝐩𝐚𝐭𝐮𝐫𝐢 are în acest moment Spitalul Municipal din Timișoara și nici acestea suficiente.
Dacă îmi poate explica cineva din USR cum se pot "uni" 1100 de paturi în 300, mă înclin. În fapt construcția iluzorie (vedeți mai jos de ce) va diviza și mai mult furnizarea de servicii medicale pentru că în ea nu încap nici măcar secțiile ce funcționează acum la Clinicile noi (peste 500 de paturi).
În orice proiect, înainte de a te apuca de el, faci o evaluare comparativă, un benchmarking vis a vis de ce au construit alții în condițiii similare. Și îți calibrezi disponibilitatea de a plăti ceva.
Nu e cazul aici. Din spusele primarului e foarte bine să plătești 120 de milioane de euro + costuri financiare pentru 20 de ani ( adică foarte probabil de vreo 3 ori mai mult… asta știe orice om care nu și-a cumpărat o vilă cu banii jos) pentru o clădire – spital cu 300 de paturi – 𝐅𝐀𝐑𝐀 𝐄𝐂𝐇𝐈𝐏𝐀𝐌𝐄𝐍𝐓𝐄𝐋𝐄 𝐌𝐄𝐃𝐈𝐂𝐀𝐋𝐄 (𝐅𝐫𝐢𝐭𝐳 𝐥𝐚 𝐓𝐕𝐑 𝐓𝐢𝐦𝐢𝐬𝐨𝐚𝐫𝐚) – care costă și ele câteva zeci de milioane de euro în plus. Cu alte cuvinte, vreo 𝟒𝟎𝟎.𝟎𝟎𝟎 𝐝𝐞 𝐞𝐮𝐫𝐨 / 𝐩𝐚𝐭 𝐝𝐞 𝐬𝐩𝐢𝐭𝐚𝐥 𝐟𝐚𝐫𝐚 𝐞𝐜𝐡𝐢𝐩𝐚𝐦𝐞𝐧𝐭𝐞 + 𝐜𝐨𝐬𝐭𝐮𝐫𝐢 𝐟𝐢𝐧𝐚𝐧𝐜𝐢𝐚𝐫𝐞", a făcut o analiză, publicată pe Facebook, consilierul local Dan Diaconu.
Mai trebuie spus că pe draftul de contract care a fost atașat hotărârii votate de consilierii locali, apăreau numele Mehita Fanny Sylla din partea IFC și cel al lui Dominic Fritz, ca și ordonator de credite.
Ceea ce lipsește din document este, la punctul 3, persoana delegată, responsabilă direct de proiect din partea beneficiarului, care este Primăria Timișoara.
Culmea e că nici joi, 28 martie, la semnarea contractului, Dominic Fritz nu a făcut public numele persoanei direct delegate să gestioneze proiectul.
Acesta a bâlbâit un răspuns cum că se vor ocupa cei din nou înființata Administrație pentru Sănătate și Educație din primărie și că vor fi desemnate mai multe persoane, în funcție de competențe, pentru fiecare etapă.
Bineînțeles, într-o totală lipsă de transparență cu care ne-a obișnuit în ultimii patru ani, deși avea contractul în mână, Dominic Fritz nu a putut sau nu a vrut să nominalizeze responsabilii prevăzuți la punctul 3 al contractului.
De altfel, nici faptul că IFC ar face un contract în premieră cu Primăria Timișoara nu este adevărat.
În martie 2014, în timpul administrației Robu, IFC, ca parte a grupului Banca Mondială, a acordat Primăriei Timişoara un împrumut în valoare de 112 milioane lei (aproximativ 25 milioane euro) pentru a susţine dezvoltarea infrastructurii municipale şi sociale.
Împrumutul era destinate să ajute Timişoara să cofinanţeze proiectele care erau deja susţinute de Uniunea Europeană, printre care se numărau îmbunătăţiri în sectoare precum transport, termoficare, reînnoire urbană şi infrastructură socială.
Totodată, sprijinul acordat întreprinderilor mici şi mijlocii era destinat modernizării sistemelor şi serviciilor informatice municipale.
Cu un an înainte, în 2013, tot IFC a acordat un împrumut în valoare de 34 milioane lei (aproximativ 7,6 milioane euro) Primăriei Botoşani, în vederea îmbunătăţirii eficienţei energetice a sistemului municipal de termoficare.
IFC a mai acordat sau facilitat împrumuturi de aproape 3 miliarde de euro, în ultimii ani, în România. Mare parte au fost bani au fost împrumuturi acordate unor bănci comerciale, pentru proiecte de dezvoltare imobiliară pentru "locuințe verzi", ecologice dar și împrumuturi "albastre" pentru folosirea sustenabilă a apei.
Toate acestea au fost împrumuturi către bănci pentru a deschide linii de credit către doritori.
De aceea, abordarea privind construirea noului spital din Timișoara, prin care International Financial Corporation s-ar angaja să găsească un finanțator bonom, pe termen lung, ar fi o premieră și finanțiștii sunt rezervați în ceea ce privește succesul unui astfel de parteneriat public-privat.