Ministra justiției, Alina-Ștefania Gorghiu, a avut, marți, o întrevedere cu omologul italian, Carlo Nordio, în cadrul căreia au semnat o Declarație comună privind dezvoltarea parteneriatului în domeniul justiției între cele două instituții. Ministrul italian a afirmat cu privire la problema fugarilor români ce aleg ca destinație țara sa că "situația trebuie schimbată" și speră că se vor lua măsuri la nivelul magistraturii ori la nivel de legislație.
Potrivit Ministerului Justiției, Declarația are în vedere stabilirea celor mai bune practici pentru intensificarea cooperării judiciare bilaterale și a fost semnată în contextul vizitei oficiale a ministrei justiției la Roma, la invitația omologului italian.
Potrivit sursei citate, ambele părți au punctat importanța acestei întrevederi, în contextul în care premierul României și cel al Republicii Italiene au semnat, la 15 februarie 2024, Declarația comună privind dezvoltarea Parteneriatului Strategic consolidat dintre cele două state.
Problema fugarilor români
"Intensificarea cooperării judiciare bilaterale în materie penală este obiectivul acestei misiuni la Roma. Ne axăm pe două dimensiuni importante și pentru Italia, și pentru România: executuarea mandatului european de arestare și transferul de persoane condamnate. În 2023, statul român a adus din Italia 120 de fugari, iar în 2024, până în prezent, au fost predați în țară 24. România dă un mesaj puternic prin aducerea în țară a fugarilor, indiferent de numele lor. Legea e aceeași pentru toți. Nu există tratament preferențial. Executarea pedepsei trebuie făcută în sistemul penitenciar românesc", a afirmat Alina Gorghiu, cu ocazia semnării documentului.
Potrivit Ministerului Justiției, s-a decis inclusiv înființarea un grup de lucru între cele două instituții, dedicat îmbunătățirii cooperării judiciare în materie penală, "în special pentru punerea în aplicare a mandatelor europene de arestare și recunoașterea hotărârilor judecătorești în materie penală, ocazie cu care se va elabora și un ghid de bune practici în materia aplicării mandatului european de arestare".
Oficialul român a subliniat că "mulți români condamnați aleg să fugă în localități arondate anumitor instanțe din Italia pentru că jurisprudența acelor instanțe favorizează respingerea mandatului european de arestare". Astfel, potrivit ministrului, au existat cazuri în care acești fugari ori scapă de pedepse, ori petrec ani de zile în libertate în Italia. "Este greu de înțeles pentru noi și propunem să identificăm soluții împreună cu partea italiană", a adăugat Gorghiu.
Ministrul italian al Justiției: Situația trebuie schimbată
Ministrul italian al Justiției a afirmat că "este inacceptabil" ca persoanele condamnate să nu fie predate, subliniind necesitatea schimbării situației la nivelul magistraturii italiene sau chiar a legislației.
"Ori magistratura italiană găsește soluții conform legii italiene actuale pentru a preda toate persoanele condamnate și solicitate în baza unor mandate europene de arestare în țări din UE, țări prietene, partenere, sigure, ori trebuie găsită o soluție normativă de revizuire a legii italiene. Este inacceptabil ca persoane condamnate corect într-o țară membră UE și deținute în Italia să nu fie predate. Odată ce există o sentință definitivă, nu este rațional ca Italia să nu accepte predarea. Așadar, ori magistratura italiană găsește o soluție, ori vom depune toate eforturile posibile pentru schimbarea legislației. Avem această convingere că situația trebuie schimbată", a afirmat Carlo Nordio, mulțumind pentru dialogul constructiv de la Roma.
În ceea ce privește condițiile din penitenciarele românești, ministra justiției a precizat că: "vom informa de fiecare dată autoritățile italiene cu privire la îndeplinirea condițiilor din penitenciarele românești, la standarde europene. România continuă reforma sistemului penitenciar. În 2023, am construit în țară peste 1200 de locuri de detenție, iar în 2024 urmează să se construiască 3000 de locuri noi de detenție."
Potrivit Ministerului Justiției, în contextul întrevederii, au fost abordate și alte subiecte, precum "expertiza italiană în domeniul medierii și alte metode alternative de soluționare a conflictelor și înființarea unui grup de lucru româno-italian în acest sens".
Ministra justiției l-a invitat pe omologul italian să efectueze o vizită la București, iar acesta a acceptat invitația.