Inaugurarea noului terminal de plecări externe al Aeroportului Internațional Timișoara are o semnificație deosebită atât pentru comunitatea locală, cât și pentru România, marcând simbolic dobândirea de către România, din 31 martie, a statutului de membru al spațiului Schengen, a afirmat vineri secretarul general al PNL, Lucian Bode, fost ministru al afacerilor interne.
"Multe dintre barierele care ne-au limitat mobilitatea și percepția asupra identității noastre europene vor dispărea. Din 31 martie, vom călători fără a mai fi supuși controlului la frontiera aeriană sau navală când ne deplasăm către o țară Schengen. Este un moment istoric la care asistăm în aceste zile. Drumul pe care l-am parcurs până acum a fost deosebit de complex, fiind implicate toate structurile statului român, de la Președintele României și Guvernul României, până la structurile Ministerului Afacerilor Interne și administrațiile locale. Trebuie spus că cei mai consistenți și relevanți pași pentru aderare au fost făcuți în perioada guvernărilor liberale din ultimii ani, când s-au depus cele mai semnificative eforturi pentru susținerea cauzei României. Mă consider parte a acestui drum pe care l-am parcurs și mă bucur că România va participa cu drepturi depline la masa deciziilor privind spațiul Schengen de la Bruxelles", a scris Bode, într-o postare pe Facebook.
Acesta a participat la ceremonia de inaugurare alături de președintele Senatului și liderul PNL, Nicolae Ciucă, premierul Marcel Ciolacu, ministrul transporturilor Sorin Grindeanu, dar și europarlamentari PNL.
El a precizat că în perioada mandatului în fruntea Ministerului Afacerilor Interne, au avut loc peste 12 reuniuni ale Consiliului UE în format Justiție și Afaceri Interne și peste 20 întrevederi bilaterale cu omologi din statele membre, ocazie cu care a susținut sistematic argumentele aderării României la spațiul Schengen.
Descriind aceste acțiuni drept "un efort fantastic, care prin natura lui, nu întotdeauna a fost foarte vizibil în spațiul public", Bode a punctat că "miza eforturilor pe care le-am făcut a fost să demonstrez că România, din poziția strategică în care se află, joacă un rol cheie pentru securitatea europeană".
"Demersuri similare ca amploare au avut loc și pe plan intern pentru a arăta dincolo de orice dubiu că România este pe deplin pregătită să adere la spațiul Schengen. Relevante în acest sens sunt cele două misiuni succesive de evaluare voluntară a României pe Schengen care s-au desfășurat cu succes, respectiv implicarea României în proiectul-pilot de la frontiera cu Serbia, propus de Comisia Europeană. Acum, ne aflăm într-o etapă intermediară. Este necesar ca negocierile politice și diplomatice pentru aderarea cu frontierele terestre la spațiul Schengen să fie încheiate cât mai curând. Apartenența deplină a României la spațiul Schengen este un drept câștigat, nu o favoare care ni se face. România continuă să investească sute de milioane de euro ca parte a eforturilor de a contribui la securitatea spațiului Schengen, fără a beneficia în schimb de drepturile care ni se cuvin", a conchis Lucian Bode.
România va face duminică, 31 martie, un salt important în procesul său de aderare la spațiul Schengen, intrând parțial în această zonă de liberă circulație. Începând cu această dată, cetățenii români vor putea călători în statele membre ale UE și a celor asociate Schengen fără controale la frontierele aeriene și maritime.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Eurodeputatul Dan Motreanu: Intrarea României în Schengen, rezultatul eforturilor președintelui Iohannis și miniștrilor PNL
Published
8 mins agoon
March 29, 2024Primarul Clujului, Emil Boc, a participat vineri la evenimentul de lansare a fundației UNITECH, un "nou instrument de inovare al Universității Tehnice" care "are ca obiectiv să apropie tinerii studenți din mediul universitar de antreprenori, cercetători și oameni cu expertiză în varii domenii de activitate".
Prin intermediul fundației, mediul universitar și mediul de business vor fi mai conectate și pot să contribuie astfel la crearea de noi posibilități de dezvoltare pentru studenți și antreprenori.
"Ecosistemul de inovare de la Cluj își continuă dezvoltarea. Felicit Universitatea Tehnică pentru lansarea fundației UNITECH", a punctat Emil Boc.
Acesta a subliniat că "Primăria sprijină orice inițiativă a mediului academic, deoarece Universitățile sunt principalul motor de dezvoltare al municipiului".
"Resursa umană bine pregătită în universitățile clujene transformă Clujul într-unul dintre cele mai dinamice orașe din România și de ce nu, din Uniunea Europeană", a mai spus primarul.
De altfel, acesta este de părere că obligația administrației publice este aceea de a oferi "cât mai multe contexte propice universităților și studenților acestora pentru a se dezvolta".
"Obiectivul nostru este să păstrăm cât mai mulți dintre acești studenți în oraș, oferindu-le cea mai bună calitate a vieții, astfel încât să le placă să muncească aici, să studieze, să își întemeieze o familie și să nu fie nevoiți să plece în alte țări din rațiuni economice sau sociale", a conchis Emil Boc.
Published
1 hour agoon
March 29, 2024Premierul Marcel Ciolacu, prezent vineri la Timișoara, la inaugurarea noului terminal al Aeroportului Internațional Timișoara, a subliniat că astfel de investiții îi dau "încredere că România este pregătită pentru aderarea cu frontierele aeriene și maritime la spațiul Schengen".
"E clar că, în sfârșit, după mai bine de 30 de ani, investițiile au început să țină pasul cu nevoile de dezvoltare ale comunității. Vedem aici o investiție spectaculoasă, la cele mai înalte standarde. Și același lucru se întâmplă în multe alte orașe din țară, fie că vorbim despre aeroporturile din Iași, Craiova sau Târgu Mureș. De asemenea, sunt sute de milioane de euro care vor fi investiți în următorii ani în portul Constanța, dar și în celelalte porturi pe care le avem la Dunăre. Toate aceste investiții îmi dau încredere că România este pregătită pentru aderarea cu frontierele aeriene și maritime la spațiul Schengen. Peste mai puțin de 48 de ore, românii care vor călători în Schengen vor uita de controlul clasic în aeroport. Vor merge direct la porțile de îmbarcare", a amintit Ciolacu.
Premierul a dat asigurări că "avem un plan pentru ca, până la sfârșitul anului, să avem o aderare completă la Schengen, inclusiv terestru".
"După 14 ani de nedreptate, puțini mai sperau că România va deschide vreodată ușa Schengen. Și, iată, am reușit ca de la 31 martie să avem Schengen aerian și Schengen maritim. Este un prim pas care ne confirmă că suntem pe un drum ireversibil. Este o victorie a României și a tuturor celor care au crezut în acest proiect", a continuat prim-ministrul.
Pentru ca acest lucru să fie posibil, "trebuie însă ca interesul național să primeze în fața orgoliilor politice", consideră Ciolacu.
"Nimic nu se poate construi atunci când este haos și forțele politice se ceartă între ele. Este nevoie de stabilitate și de o voce unitară în jurul proiectelor majore de țară, așa cum este și Schengen, așa cum anul viitor este proiectul de ridicare a vizelor pentru SUA, așa cum în 2026 avem proiectul de aderare la OCDE", a mai spus Marcel Ciolacu.
El nu a omis să puncteze că România celebrează astăzi 20 de ani de la aderarea la NATO.
"Mulți au spus și atunci că așa ceva nu este posibil. Astăzi, nu numai că suntem membri cu drepturi depline ai celei mai puternice alianțe militare din istorie, dar suntem un partener respectat și de încredere, pe care NATO se bazează în actualul context de securitate regională", a subliniat premierul, care și-a exprimat dorința ca istoria să se repete și în cazul aderării la OCDE și Schengen terestru.
"La fel cum s-a întâmplat cu NATO și cu aderarea la Uniunea Europeană, la fel îmi doresc să facem și cu Schengen, și cu OCDE. Este nevoie de solidaritate națională și de un proiect comun la care toți să contribuie. Faptul că investim miliarde de euro în infrastructură ne aduce mai aproape de standardele occidentale. Dar trebuie ca efortul logistic să fie dublat de un efort politic și diplomatic de amploare în jurul acestui obiectiv comun", a conchis Marcel Ciolacu.
Amintim că România și Bulgaria urmează să adere la 31 martie la spațiul Schengen cu frontierele aeriene și maritime, după decizia Consiliului Uniunii Europene de la finalul lunii decembrie, anul trecut, sperând că aderarea deplină la spațiul de liberă circulație, adică și cu frontierele terestre, va fi finalizată anul acesta.
Published
2 hours agoon
March 29, 2024Guvernul României a adoptat, în cadrul ședinței din 28 martie 2024, Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027, document programatic care ghidează acțiunea României în domeniu și care contribuie la consolidarea profilului de donator în domeniu.
Potrivit unui comunicat remis CaleaEuropeană.ro, documentul prevede că în baza angajamentelor asumate la nivel internațional, România va continua să contribuie, prin intermediul unor parteneriate eficiente cu țările beneficiare, la atingerea Obiectivelor de Dezvoltare Durabilă ale acestora.
Pentru îndeplinirea acestui deziderat, statul român va urmări o serie de obiective specifice, precum dezvoltarea și consolidarea instituțională a țărilor partenere, creșterea bunăstării populațiilor din statele partenere și susținerea acestora în lupta împotriva schimbărilor climatice și protejarea mediului.
Conform documentului, Republica Moldova va continua să fie beneficiarul prioritar al politicii României de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară, toate proiectele de asistență oficială pentru dezvoltare derulate de Ministerul Afacerilor Externe în acest stat fiind incluse în Fondul de Democratizare și Dezvoltare Sustenabilă pentru Republica Moldova.
"România a sprijinit Ucraina încă de la începutul războiului de agresiune al Federației Ruse, acționând în deplină solidaritate cu statul și poporul ucrainean. Astfel, activitățile în materie de cooperare internațională pentru dezvoltare se vor concentra atât pe susținerea demersurilor Ucrainei de integrare europeană, cât și pe procesul de reconstrucție", precizează Guvernul.
Strategia prevede, de asemenea, că România va acționa, cu prioritate, în regiunea extinsă a Mării Negre, Balcanii de Vest, Africa și Orientul Mijlociu, iar activitățile în materie vor fi direcționate cu precădere spre Republica Moldova, Ucraina, Georgia, Serbia, Albania, Palestina, Mauritania, Senegal, Etiopia și Tanzania.
Ca urmare a angajamentului asumat de președintele României cu ocazia summit-ului UE – Uniunea Africană din anul 2022, 17% din fondurile alocate Ministerului Afacerilor Externe pentru activități de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară vor fi direcționate, sub formă de proiecte, către statele din Africa, parte a Platformei pentru Viitorul Africii prin Pace, Educație și Dezvoltare.
Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027 asigură un răspuns ferm și concret al României la provocările globale și regionale, mai ales în contextul crizelor suprapuse, cu efecte pe termen scurt, mediu și lung.
În conformitate cu prevederile Legii nr. 213/2016 privind cooperarea internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară, Ministerul Afacerilor Externe, în calitate de coordonator al politicii de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară a României, elaborează Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară, care constituie documentul strategic de stabilire și planificare a obiectivelor generale și specifice de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară ale țării noastre pe termen mediu și lung.
Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027 reprezintă cel de-al doilea document în materie. În elaborarea acestuia au fost luate în considerare atât evoluțiile recente în plan internațional, cât și experiența dobândită din implementarea Programului multianual strategic privind cooperarea internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară în perioada 2020-2023 și a activităților în domeniu din ultimii ani.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago
- EDITORIALE1 week ago
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago
- ROMÂNIA1 week ago
- ROMÂNIA1 week ago