Ziua internaţională a fericirii este celebrată, anual, la data de 20 martie. A fost proclamată de Adunarea Generală a ONU prin Rezoluţia 66/281 din 12 iulie 2012, potrivit www.un.org.
Pentru ediţia din acest an a Zilei internaţionale a fericirii, site-ul oficial al evenimentului, happynessday.org, propune sloganul "Mai fericiţi împreună" ("Happier Together").
"În vremuri de incertitudine şi conflict, motto-ul din acest an ne reaminteşte că fericirea de durată provine din sentimentul conexiunii cu ceilalţi şi din apartenenţa la ceva mai mare", arată sursa menţionată.
Chiar dacă lumea în prezent se confruntă cu numeroase dificultăţi şi, de multe ori, nu putem putem schimba cursul evenimentelor, stă în puterea noastră să alegem cum răspundem actualelor provocări.
Patru simple activităţi pot aduce o schimbare pozitivă atât nouă, cât şi celorlalţi. În ziua de 20 martie, organizatorii ne propun
- să oferim complimente şi comentarii pozitive unui număr cât mai mare de oameni.
- să ascultăm cu atenţie şi înţelegere ce au ceilalţi de spus, fără să îi judecăm.
- să relatăm un fapt pozitiv şi încurajator care îi poate inspira pe cei din jur, ajutându-i să treacă mai uşor peste problemele personale
- să oferirim susţinere pentru cineva aflat în nevoie
Ziua internaţională a fericirii poate fi sărbătorită și prin atingerea unor obiective (17 cu totul) care se găsesc în Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de ONU în septembrie 2015.
- eradicarea sărăciei extreme
- accesul universal la educaţie şi la sănătate
- reducerea inegalităţilor
În ziua de 20 martie 2023, a fost dată publicităţii o nouă ediţie a clasamentului World Happiness Report (Raportul Mondial al Fericirii). Raportul, care a analizat de această dată şi efectele generate de pandemia de coronavirus asupra bunăstării oamenilor, este alcătuit în fiecare an, de oameni de ştiinţă din Statele Unite, în baza unor sondaje de opinie realizate de Gallup Institute.
Finlanda a fost declarată ţara cu cea mai fericită populaţie din lume pentru al şaselea an consecutiv.
Este urmată de Danemarca
- Islanda
- Israel
- Ţările de Jos
- Suedia, Norvegia
- Elveţia
- Luxemburg
- Noua Zeelandă
România se află pe locul al 24-lea (scor 6,589), în creştere cu patru poziţii faţă de anul 2022, când s-a clasat pe locul al 28-lea (scor 6,477).
Autorii raportului afirmă că fericirea oamenilor s-a menţinut "remarcabil de rezilientă" în pofida pandemiei de COVID-19. Raportul, publicat începând din 2012, foloseşte în principal sondaje de opinie în care oamenii sunt întrebaţi despre nivelul lor de fericire.
Printre criteriile utilizate în vederea evaluării se află Produsul Intern Brut (PIB), nivelul de solidaritate, de libertate individuală şi de corupţie, pentru a se obţine în final un scor general.
Sonja Lyubomirsky, profesoară la Catedra de Psihologie a Universităţii din California, defineşte fericirea ca "trăirea bucuriei, mulţumirii sau a stării de bine, în combinaţie cu sentimentul că propria viaţă este bună, are sens şi valoare", conform https://sonjalyubomirsky.com/.
Potrivit cercetătoarei americane, fericirea de durată este posibilă şi poate fi susţinută prin practicarea anumitor strategii şi obiceiuri.
De exemplu, ţinerea unui jurnal care să ne ajute să ne numărăm binecuvântările şi momentele care ne-au adus linişte, pace şi armonie interioară.
Gândirea pozitivă despre propria persoană, altruismul şi generozitatea, afirmarea valorilor în care credem şi savurarea senzaţiilor plăcute contribuie, de asemenea, la obţinerea fericirii în mod constant.
Potrivit psihologului american de origine maghiară Mihaly Csikszentmihalyi, o trăire este cu adevărat satisfăcătoare în prezenţa unei stări a conştiinţei pe care el a numit-o "flux".
În starea de flux, individul este absorbit de activitatea sa, moment în care trăieşte un sentiment profund de bucurie, creativitate şi implicare completă.
Iniţiativa de a marca o zi internaţională a fericirii i-a aparţinut lui Jayme Illien, consilier în cadrul ONU şi membru al organizaţiei "Economişti pentru pace şi securitate", un ONG afiliat ONU.