Unul dintre cei mai reputați istorici și analiști români a criticat strategia guvernului de a ține secret ajutorul acordat Ucrainei de la începutul războiului.
"Guvernului nu îi pasă de popor. Probabil că România nu a crescut la nivelul de democratizare reală în care contează voinţa poporului pentru că, dacă ar fi contat... Comportamentul acesta al elitei politice de la Bucureşti - cam ca în Turcia - este un semnal foarte prost pentru cine înţelege politica. Pentru cea mai mare parte a establishmentului, electoratul nu are voie să ştie lucrurile acestea - este mic şi prost, trebuie să stea acolo, cuminte. Dar pentru establishmentul multor instituţii militarizate din România cred că, mai degrabă, este o teamă de Rusia.
Gândiţi-vă că mulţi din această elită politică sunt nepoţii celor care au venit cu Horia, Cloşca şi Crişan şi Tudor Vladimirescu. Sunt cei care au construit comunismul în România şi care au băgat în puşcărie... sigur că, între timp, s-au mai căsătorit, şi-au mai schimbat numele, au mai mers la studii prin America, prin Anglia, vorbesc o engleză oxfordiană. Ei nu au uitat, însă, de unde vin, din lagărele de prizonieri români, de unde au învăţat cu Ana Pauker bazele marxism leninismului şi limba rusă cântând. Probabil de acolo este frica asta", explică analistul Armand Goșu, într-un interviu acordat publicației Mediafax.
Cât privește relațiile România-Rusia, Armand Goșu spune că "este greu de vorbit despre ceva care nu prea există într-o zonă care să fie observabilă. Zona aceasta de politică externă şi de securitate şi comportamentul autorităţilor române sugerează comportamentul unei birocraţii militarizate din statele autoritare. Deci, este greu să analizezi ceva ... Puteţi să mă întrebaţi despre relaţia Rusiei cu Polonia, până şi cu Bulgaria ştiu mai multe, dar când vine vorba despre România, vă invit să mergeţi la MAE, SIE, consilierul pe securitate de la Cotroceni.
Nu că ei ar înţelege prea multe lucruri, dar acolo, cel puţin, ar trebui să fie fizic acele dosare, care sunt cu ştanţa, lipite, 100 de file cel puţin. În ultima perioadă, pur şi simplu, încercăm să copiem ce fac alte state din NATO, din UE, diferenţa este că, la noi, se întâmplă cam cu patru-cinci zile mai târziu. Dacă vă uitaţi, când se anunţă că "ambasadorii unor state la Moscova au făcut ceva", apare, după patru zile, că "şi ambasadorul român la Moscova a făcut ...". Oameni fără iniţiativă, care nu fac decât să se încoloneze şi este clar că nu le place această încolonare (...)."
"În România sunt instituţii, de rezilienţă sau cum se numesc, cu zeci de oameni, cu salarii grase, care fac chestia asta, dar probabil fac pentru un circuit închis, doar la nivelul decidenţilor", subliniază analistul.
" Pentru mine este încă o dilemă cum oameni – chiar din lumea academică – cu poziţii foarte ruseşti, oribil de ruseşti şi foarte anti-ucrainene, în primele luni de război, au fost avansaţi, numiţi în poziţii destul de interesante în statul român. De aceea, eu pot să presupun că undeva, în burta statului român, există o grupare poate nu foarte pro-rusească, dar foarte antiamericană. Ideea de bază s-ar putea să fie nu că "nu ne plac ruşii", ci că "nu ne plac occidentalii" şi că "noi avem un specific al nostru, românesc". Dar este un domeniu care cere nişte competenţe anume, de sociologie, de psihosociologie... trebuie să ştii care este audienţa reală a acestor canale (...).
După Crimeea, după 2014 – tocmai s-au făcut 10 ani de atunci – am tot vorbit despre războiul propagandistic, hibrid, dar ceva serios, să fie construite nişte instituţii, expertiză solidă... n-am văzut. Sigur că este dificil, dar aici ar fi trebuit lucrat pentru că rezilienţa statului român depinde de modul în care funcţionează aceste instituţii.
Până acum, trebuia să existe, în 2015-2016, un manual de media literacy, să fie explicat, în şcoli, copiilor, la cel târziu 13-14 ani: cum trebuie citite nişte ştiri, cum trebuie controlate nişte informaţii, să nu fie manipulaţi. Lucrul acesta nu se întâmplă. N-am fost în stare să facem nimic pe zona asta, în care ţările din jurul nostru au lucrat foarte serios. Nu vorbesc de finlandezi, de nordici, ci aproape toate ţările din UE pentru că aproape toate ţările Uniunii sunt supuse acestui război hibrid al Rusiei prin care pretinde că ea nu luptă cu Ucraina, ci cu Occidentul", a explicat pentru Mediafax Armand Goșu.