- Cerem Guvernului să nu prelungească licențele proiectelor miniere cu cianuri de la Certej și Roșia Montană și să elimine cele două localități din lista perimetrelor miniere
Decizia Tribunalului din Washington în litigiul privind Roșia Montană, favorabilă statului român, constituie o recunoaștere internațională a luptei roșienilor pentru a-și salva localitatea. Refuzul lor de a-și abandona casele, bisericile și cimitirele a devenit sursă de inspirație pentru o întreagă generație.
Cauza Roșiei Montane a fost susținută în fața Tribunalului prin nu mai puțin de trei amicus curiae, intervenții specializate din partea societății civile românești în sprijinul statului.
Numărul intervențiilor a marcat, de asemenea, o premieră mondială în arbitrajul internațional. Argumentele introduse de avocații organizațiilor non-guvernamentale au evidențiat faptul că proiectul minier de la Roșia Montană nu a obținut niciodată acceptul comunității și al societății.
Pe de altă parte, politicienii români au avut un rol contrar, ba chiar au subminat eforturile de apărare ale României în arbitraj, până în ultimul moment. Mai mult, declarațiile recente ale lui Marcel Ciolacu și ale apropiaților săi, privind un potențial eșec în arbitraj, au contribuit la creșterea valorii acțiunilor companiei Gabriel Resources la bursă, care a înregistrat câștiguri de 300 de milioane de dolari.
Campania Salvați Roșia Montană reamintește politicienilor că drepturile roșienilor și ale cetățenilor români nu sunt negociabile.
Pentru aceste drepturi, inspirați de exemplul localnicilor, Campania Salvați Roșia Montană, prin voluntarii și organizațiile implicate, a luptat peste 20 de ani în instanțe, în comunitate și în stradă. Pentru aceste drepturi și pentru ca oportunitățile care se deschid pentru acest loc emblematic din Apuseni să fie pe deplin fructificate, solicităm de urgență Guvernului României, instituțiilor subordonate și coaliției de guvernare PNL-PSD:
- Să nu reînnoiască licența de exploatare pentru Certej și Roșia Montană;
- Să elimine definitiv localitățile Roșia Montană și Certej din lista perimetrelor miniere ale statului român
- Să elaboreze Planul Urbanistic General și Planul de Management pentru situl UNESCO, în vederea conservării patrimoniului în conformitate cu recomandările Comitetului Patrimoniului Mondial, ca parte a deciziei de includere a Roșiei Montane pe Lista Patrimoniului Mondial și a Patrimoniului Mondial în Pericol.
- Să acționeze de urgență prin Inspectoratului de Stat în Construcții și Ministerul Culturii pentru evaluarea și intervenția conform legii în cazul clădirilor de patrimoniu din proprietatea Roșia Montană Gold Corporation, abandonate în colaps.
- Să faciliteze și să susțină proactiv implicarea organizațiilor non guvernamentale în managementul patrimoniului minier, atât celui subteran cât și suprateran, oferindu-le oportunitatea de a deveni custozi, de a beneficia de sprijin legal și financiar pentru a face acest patrimoniu accesibil unui public cât mai larg.
Mai multe luări de poziție ale politicienilor privind situația de la Roșia Montană au pus sub semnul întrebării drepturi fundamentale ale cetățeanului, supremația sentințelor judecătorești definitive, chiar au luat în calcul retragerea Roșiei Montane din Lista Patrimoniului Mondial și totodată reluarea unui proiect minier dovedit ilegal și păgubos.
Notă privind amicus curiae: În timpul perioadei de arbitraj, ONG-urile române au depus în total 3 puncte de vedere amicus curiae. Un amicus curiae (literalmente "prieten al curții") este o persoană sau organizație care nu este parte într-un caz, dar oferă informații relevante pentru acesta. Două puncte de vedere au fost acceptate, dintre care unul parțial, dar cel de-al treilea, depus în iunie 2023, a fost respins după ce România a ignorat să se pronunțe asupra oportunității acestui demers, la cererea Tribunalului de la Washington.
Primul amicus curiae (2018)
Al doilea amicus curiae (2022)
Al treilea amicus curiae (2023)