De ce teoriile conspirației sunt atât de seducătoare pentru unii: Despre frica de moarte și puterea oamenilor marginalizați
Kate Middleton, Prințesa de Wales, a fost foarte prezentă în mintea a milioane de oameni săptămâna trecută. Acest lucru este cauzat de o dispută regală care a izbucnit recent, când Middleton – care nu a mai fost văzută în public din ianuarie, când a suferit o operație abdominală (prințesa anunțând ulterior că suferă de cancer și face chimioterapie, n.red.)- a publicat o fotografie veselă de Ziua Mamei, în care apare alături de copiii ei. A doua zi, Associated Press a retras fotografia, deoarece s-a dovedit a fi fost modificată digital. Alte agenții de știri i-au urmat exemplul, iar Palatul Kensington a emis scuze semnate de Kate, arată Time Magazine.
În mod evident, acest lucru a fost o adevărată momeală pentru adepții teoriei conspirației, care au speculat la nesfârșit pe internet cu privire la sănătatea, bunăstarea mentală și fizică și locul unde se află.
"Nimic din toate acestea nu are sens. Unde este Catherine? De ce este palatul atât de secretos în ceea ce privește sănătatea familiei regale? Ce ascund?!", a scris Margaret Hartmann de la New York Magazine, într-un articol intitulat "Kate Middleton Photo Editing Made Me a Conspiracy Theorist".
Și astfel, saga Middleton s-a alăturat altor teorii ale conspirației care îl implică pe Barack Obama ("născut în Kenya!"), alegerile prezidențiale din 2020 ("furate!"), aselenizarea ("falsificată!") și vaccinurile ("mortale!"). De ce sunt teoriile conspirației atât de seducătoare? Și ce pot face oamenii raționali pentru a le combate?
Ele ne fac să ne simțim puternici
Unul dintre cele mai mari motoare ale teoriilor conspirației, spun experții, este puterea – sau, mai exact, lipsa ei. Mișcați-vă într-o lume în care aveți autoritate și un anumit mandat și este probabil să simțiți un sentiment reconfortant de control. Dar atunci când circumstanțele exterioare și persoanele anonime par să aibă prea multă influență asupra bunăstării tale, ești mai înclinat să cauți modele și scopuri ascunse.
"Dacă ai oameni care au fost marginalizați în societate, atunci ei se află la capătul inferior al unei asimetrii de putere", spune Joseph Uscinski, profesor asociat de științe politice la Universitatea din Miami și coautor al cărții din 2014 American Conspiracy Theories. "Același lucru cu tinerii, care nu sunt complet integrați în societate și încearcă să urce. Ei tind să creadă mai mult în teoriile conspirației decât oamenii mai în vârstă, care se simt confortabil în sistem pentru că au reușit."
Agățarea de teoriile conspirației îi poate face pe oameni să se simtă mai bine în pielea lor. O lucrare publicată în Jurnalul European de Psihologie Socială a constatat că, atunci când oamenii simt că sunt în posesia unor cunoștințe privilegiate, acest lucru este suficient pentru a le oferi o oarecare creștere a ego-ului. "O mică parte în motivarea susținerii… convingerilor iraționale", au scris cercetătorii, "este dorința de a ieși în evidență din mulțime".
Dezechilibrele de putere fac din politică un loc deosebit de toxic pentru teoriile conspirației. Cineva va câștiga fiecare alegere și cineva va pierde, iar susținătorii celor cărora li se refuză o funcție înaltă sunt uneori înclinați să respingă legitimitatea celor care o obțin. Potrivit unui sondaj realizat în ianuarie de Washington Post și Universitatea din Maryland și prezentat de The Hill, doar 31% dintre adulții republicani cred că președintele Joe Biden a fost ales în mod legitim în urmă cu patru ani. Un sondaj Gallup realizat în 2001 a arătat că, după votul contestat din 2000, mai mult de o treime dintre democrați au insistat asupra faptului că președintele de atunci, George W. Bush, a furat alegerile. "Faptul că nu mai ești la putere tinde să arunce gaz pe foc", a scris Joseph Parent, profesor de științe politice la Universitatea Notre Dame și coautor al lui Uscinski, într-un e-mail pentru TIME.
Cu toate acestea, în politică și în alte domenii, nu toate teoriile conspirației sunt nejustificate. "La fel ca germenii, ele sunt mereu cu noi și nu întotdeauna nesănătoase", a scris Parent. "Aveți tendința de a vedea valuri atunci când există conspirații [reale] (Watergate) și mușamalizări (Raportul Warren)." Pandemia COVID-19 nu a dus lipsă de conspirații cu privire la originile virusului și nimeni nu știe încă cu certitudine care a fost sursa acestuia.
Persoanele celebre sunt mega-ținte
Celebritatea ajută la apariția ideilor conspiraționiste. Middleton este o celebritate cât se poate de mare. La fel este și Taylor Swift – iar Uscinski relatează că, după Super Bowl din 11 februarie, a primit 10 apeluri în decurs de o săptămână de la jurnaliști care doreau să știe dacă idila lui Swift cu Travis Kelce de la Kansas City Chiefs și apariția ei la marele meci au fost un preludiu la un plan conspirativ de susținere a lui Biden pentru realegere.
"Aproape prin definiție", teoriile conspirației implică persoane de profil înalt, spune Parent. "[Acestea] sunt despre complotiști care lucrează în secret pentru a ne înșela. Nimănui nu i-ar păsa dacă complotiștii ar fi neputincioși."
Frica alimentează teoriile conspirației
Frica joacă și ea un rol, împingându-i pe oameni să găsească motive pentru pericolele mortale. Acest lucru este adevărat la nivel individual; într-un articol din 2022 publicat în PLOS One, Uscinski a studiat cât de durabile erau peste 30 de teorii ale conspirației, iar multe dintre ele se refereau la decese, împușcături sau asasinate. Este adevărat și la nivel societal. Pandemia, de exemplu, a fost o perioadă de teroare cu privire la o boală fără frontiere care a măturat planeta în doar câteva luni. Uscinski și colegii săi au descoperit că, la începutul anului 2020, în martie, 31% dintre americani credeau deja că virusul a fost "creat și eliberat în mod intenționat". Până în 2021, această cifră scăzuse doar puțin, la 29%.
Teoriile conspirației pot părea mai răspândite acum – dar ele sunt perene
O noțiune comună este aceea că rețelele de socializare amplifică teoriile conspirației, oferindu-le credincioșilor o platformă de pe care își pot răspândi mesajele. Însă Uscinski nu este convins. "Dacă ar fi fost cazul că există ceva nou care conduce aceste credințe, fie că este vorba de social media sau de internet, te-ai fi așteptat ca [teoriile conspirației] să crească, să crească, să crească, să crească, să crească, să crească, să crească, să crească, în moduri foarte măsurabile, dar nu găsim acest lucru", spune el. Dacă credeți că pe vremuri era mai bine – că "toți credeam în lucruri adevărate și că eram de acord cu totul", adaugă el – vă amintiți greșit.
Într-adevăr, epoca de dinainte de internet nu a fost nici pe departe o epocă de aur a gândirii fără conspirații. În lucrarea sa din 2022, Uscinski și coautorii săi au documentat un trecut plin de teorii ale conspirației, iar credința în acestea a dispărut doar pe măsură ce acestea se retrăgeau din ciclul de știri. În 1981, de exemplu, 59% dintre respondenți au afirmat că a existat o conspirație pentru a-l ucide pe reverendul Martin Luther King; în 2021, cifra a scăzut la 33%. În 1995, 34% dintre oameni au spus că a existat un complot al poliției pentru a-i înscena lui O.J. Simpson; în 2021, procentul era de 11%.
"Nu este neapărat cazul în care doar pentru că ceva este vechi înseamnă că va fi neapărat uitat", spune Ucsinski. "Doar că poate că oamenii se agață de alte idei".
Cum să nu cazi în capcana teoriilor conspirației
Atunci când te confrunți cu o teorie a conspirației, o strategie este pur și simplu să asculți ce are de spus persoana respectivă. "De ce să nu le luăm în serios convingerile și să le ducem până la concluzia lor logică?", întreabă Parent. "Dacă trec de standarde corecte de logică și dovezi, poate că există ceva în ele. Dacă nu – ei bine, oamenii sunt liberi să creadă ce vor".
Pentru a ne feri de a cădea pradă teoriilor conspirației, este important să acceptăm eșecurile sau eșecurile fără a căuta pe altcineva pe care să dăm vina. "Experimentarea unei pierderi și nevoia unui țap ispășitor sau a unui epicentru al răului sunt circumstanțe coapte [pentru teoriile conspirației]", a scris Parent. De asemenea, este înțelept să ne amintim de sfatul filozofului și călugărului din secolul al XIV-lea, William de Ockham, care este celebru pentru dezvoltarea "legii parcimoniei" – mai bine cunoscută astăzi sub numele de briciul lui Occam – care susține că cea mai simplă soluție la orice întrebare este aproape întotdeauna cea mai bună. Îndepărtați orice presupuneri străine, inclusiv cele care implică conspirații complexe, și ceea ce rămâne este de obicei adevărul.
Donează lunar pentru susținerea proiectului G4Media
Donează suma dorită pentru susținerea proiectului G4Media
CONT LEI: RO89RZBR0000060019874867
Deschis la Raiffeisen Bank