Unsprezece şefi de state şi de guverne din Uniunea Europeană, împreună cu preşedinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, şi preşedinta Parlamentului European, Roberta Metsola, au confirmat prezenţa la Congresul Partidului Popular European din 6 – 7 martie de la Bucureşti în urma căruia va fi decis programul celei mai mari familii politice europene pentru alegerile europarlamentare din 6-9 iunie, precum și candidatul PPE la șefia Comisiei Europene, în persoana Ursulei von der Leyen, în vreme ce lucrările Congresului vor fi închise printr-un discurs al președintelui Klaus Iohannis.
Potrivit unui comunicat al PPE remis CaleaEuropeană.ro, Congresul co-organizat de Partidul Național Liberal (PNL), președintele PPE Manfred Weber și Secretarul General al PPE Thanasis Bakolas, va reuni familia politică a popularilor europeni pentru a reafirma valorile și principiile noastre politice, pentru a se concentra asupra pregătirilor pentru alegerile pentru Parlamentul European din iunie, pentru a adopta manifestul PPE, precum și pentru a alege candidatul principal al partidului pentru funcția de președinte al Comisiei Europene. De altfel, lucrările Congresului PPE vor fi deschise de Weber, alături de președintele PNL Nicolae Ciucă, și liderul UDMR Kelemen Hunor.
Printre cei prezenţi la eveniment se află şi cancelarul Austriei, Karl Nehammer, care s-a opus intrării României în spaţiul Schengen, dar şi premierul Poloniei, Donald Tusk, premierul Croației, Andrej Plenkovic, premierul Greciei, Kyriakos Mitsotakis, și premierul Suediei, Ulf Kristersson.
Lista completă a şefilor de state şi de guverne şi ai liderilor UE care vor lua cuvântul la congres sunt preşedinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, preşedinta Parlamentului European, Roberta Metsola, preşedintele PPE și al grupului omonim din din Parlamentul European, Manfred Weber, preşedintele României, Klaus Iohannis, prim-ministru Finlandei, Petteri Orpo, prim-ministrul Luxemburgului, Luc Frieden, prim-ministrul Suediei, Ulf Kristersson, preşedintele Ciprului, Nikos Christodoulides, cancelarul Austriei, Karl Nehammer, prim-ministrul Irlandei, Leo Varadkar, prim-ministrul Croaţiei, Andrej Plenkovic, prim-ministrul Poloniei, Donald Tusk, prim-ministrul Greciei, Kyriakos Mitsotakis și prim-ministrul Lituaniei, Ingrida Simonyte.
Citiți și Material CaleaEuropeană.ro: Distribuția puterii PPE în UE și dincolo de granițele Uniunii Europene, familie politică europeană care decide săptămâna aceasta, la București, pașii de urmat în perspectiva alegerilor europarlamentare
La Congresul PPE vor participa și liderii afiliați popularilor europeni din țările din afara UE, lista celor care vor susține discursuri incluzându-i pe președinta Republicii Moldova, Maia Sandu, pe lidera opoziției democratice din Belarus, Sviatlana Tshihanovskaya, pe fostul președinte la Ucrainei, Petro Poroșenko, dar și pe actuala președintă a Elveției, Viola Amherd.
De altfel, cea de-a doua zi a Congresului, joi, 7 martie, va fi dedicată alegerii candidatului principal al PPE pentru președinția Comisiei Europene, iar șefii de stat sau de guvern, viceprim-miniștrii PPE și liderii opoziției PPE vor fi, de asemenea, în centrul atenției.
Ziua va începe cu discursuri ale liderilor opoziției PPE. Lista vorbitorilor îi include pe Bernard Grech (Partit Nazzjonalista, Malta), Annita Demetriou (DISY, Cipru), Urmas Reinsalu (Isamaa, Estonia), Janez Jansa (SDS, Slovenia), Boyko Borissov (GERB, Bulgaria), Markus Söder (CSU, Germania), Friedrich Merz (CDU, Germania) și Alberto Núñez Feijóo (Partido Popular, Spania).
Citiți și Iohannis, von der Leyen și Metsola, liderii de top care vor închide Congresul PPE de la București. Manfred Weber: Suntem partidul Europei Centrale și de Est, singurul care a adus lideri din Est la conducerea UE
Președintele PPE, Weber, va ține apoi un discurs și va prezenta candidatul desemnat de PPE pentru funcția de lider. Va urma un discurs al candidatului principal și va începe votul. Decizia va fi luată prin vot secret.
După discursul candidatului principal, viceprim-miniștrii și șefii de stat sau de guvern ai PPE își vor rosti discursurile. Pe lista de vorbitori a viceprim-miniștrilor se află Marian Jurecka (KDU-ČSL, Cehia), Karien Van Gennip (CDA, Țările de Jos), Vincent Van Peteghem (CD&V, Belgia), Mariya Gabriel (GERB, Bulgaria) și Antonio Tajani (Forza Italia, Italia).
Citiți și Klaus Iohannis, despre o carieră politică la nivelul conducerii UE: Ar fi inadmisibil ca nicio poziție relevantă să nu revină Estului. În 2019 s-a greșit, iar mulți est-europeni se consideră lăsați deoparte
Vor susține discursuri următorii șefi de stat sau de guvern ai PPE: prim-miniștrii Petteri Orpo (Kokoomus, Finlanda), Luc Frieden (CSV, Luxemburg) și Ulf Kristersson (Moderaterna, Suedia), președintele Nikos Christodoulides (Cipru), cancelarul federal Karl Nehammer (ÖVP, Austria), Taoiseach Leo Varadkar (Fine Gael, Irlanda), prim-miniștrii Andrej Plenkovic (HDZ, Croația), Donald Tusk (Platforma Civică, Polonia) și Kyriakos Mitsotakis (Nea Demokratia, Grecia).
Președintele Parlamentului European, Roberta Metsola, va urca pe scenă imediat după aceea. Președintele României, Klaus Iohannis, va încheia discursurile din ziua a doua.
Ultima parte a zilei va include anunțarea oficială a rezultatului votului privind alegerea candidatului principal al PPE pentru președinția Comisiei Europene și discursul de acceptare.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Ministrul Cătălin Predoiu, mesaj de la Bruxelles: Nu este deloc corect ca România să continue cu o integrare parțială în Schengen
Comisia Europeană: România și Bulgaria își consolidează cooperarea în ceea ce privește gestionarea frontierelor și a migrației
Distribuția puterii PPE în UE și dincolo de granițele Uniunii Europene, familie politică europeană care decide săptămâna aceasta, la București, pașii de urmat în perspectiva alegerilor europarlamentare
Ministrul german al Apărării acuză Rusia că duce un "război informațional" împotriva Germaniei cu scopul de a "ne destabiliza și agita"
Canada anunță noi sancțiuni împotriva guvernului rus pe fondul morții lui Alexei Navalnîi
Turcia speră ca discuţiile pentru o încetare a focului în Ucraina să poată începe în curând
Distribuția puterii PPE în UE și dincolo de granițele Uniunii Europene, familie politică europeană care decide săptămâna aceasta, la București, pașii de urmat în perspectiva alegerilor europarlamentare
Published
10 hours agoon
March 4, 2024Partidul Popular European este un partid de centru-dreapta, fiind cea mai mare și mai influentă familie politică din Uniunea Europeană și dincolo de granițele sale.
Actualmente, PPE include 84 de partide și parteneri din 44 de țări, președinții Comisiei Europene și Parlamentului European sunt membri ai acestei familii.
În 12, în curând 13, din cele 27 de țări membre UE, adică în aproape jumătate din state, și în trei țări non-UE există președinți sau premieri care fac parte din această familie politică europeană.
De asemenea, popularii europeni reprezintă cel mai mare grup din Parlamentul European, având 178 de membri din cei 705 eurodeputați.
Delegați ai acestei familii politice europene urmează să participe în această săptămână, la București, la congresul organizat în parteneriat cu Partidul Național Liberal, unde PPE va adopta manifestul electoral pentru alegerile europarlamentare din 6-9 iunie și va oficializa alegerea Ursulei von der Leyen, actuala președintă a Comisiei Europene, drept candidat cap de listă care va conduce PPE-ul prin acest scrutin electoral la finalul căruia va începe cursa pentru conducerea instituțiilor europene, în urma căreia Partidul Popular European speră că va menține președinția executivului european în persoana aceleiași Ursula von der Leyen.
În lumina acestor evenimente electorale, CaleaEuropeană.ro a realizat o scrută radiografie a modului în care este distribuită puterea PPE în rândul instituțiilor Uniunii Europene, în țările membre ale Uniunii Europene și dincolo de granițele UE, în țările care aspiră să facă parte din această familie a valorilor și principiilor democratice.
Leadership PPE în instituțiile UE
Comisia Europeană
Așa cum am menționat mai sus, Comisia Europeană este condusă de președinta Ursula von der Leyen, aflată la primul mandat în fruntea acestei instituții care are în componență alți 26 de comisari, unul desemnat de fiecare țară, 9 dintre aceștia fiind membri ai Partidului Popular European.
Posturile pe care le gestionează sunt unele dintre cele mai importante, fie că vorbim de vicepreședintele executiv Valdis Dombrovskis, responsabil pentru o economie în serviciul cetățenilor, de Johannes Hahn, comisar pentru buget și administrație, de Mairead McGuinness, care trebuie să se ocupe de chestiunile financiare, să asigure stabilitatea financiară și să gestioneze uniunea piețelor de capital, sau de portofoliul pentru transporturi, asigurat de românca Adina Vălean.
O Comisie al cărei mandat se încheie în curând și care și-a prezentat săptămâna trecută raportul de activitate în cei aproape cinci ani de activitate, intitulat "Respectarea promisiunii noastre față de Europa: Povestea Comisiei von der Leyen", cu intrarea României în Schengen pe cale maritimă și aeriană și cu ridicarea Mecanismului de Cooperare și Verificare (MCV) printre reușite.
Citiți și: "Ne-am respectat promisiunea față de Europa": Ridicarea MCV și aderarea României la Schengen, printre reușitele cu care Comisia Von der Leyen își face bilanțul înainte de Congresul PPE și alegerile europene
Parlamentul European
Și pentru că legislația UE începe cu inițiativa legislativă, care aparține Comisiei Europene, așa cum este statuat în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, nu putem să nu menționăm și una dintre instituțiile care, alături de Consiliul Uniunii Europene, adică de statele membre, are responsabilitatea de legiferare a proiectelor legislative, și anume Parlamentul European.
Ei bine, și în fruntea aceste instituții se află tot un membru al Partidului Popular European, în persoana maltezei Roberta Metsola, care va efectua o vizită în România în perioada 6-7 martie și va avea întâlniri, printre altele, cu președintele Klaus Iohannis și președintele Senatului Nicolae Ciucă.
Citiți și: Roberta Metsola, vizită în România pe 6-7 martie: Președinta PE se va întâlni cu președintele Iohannis, va participa la Congresul PPE și va dialoga cu tinerii privind viitorul UE și alegerile europene
După cum precizam, Grupul PPE din legislativul european este cel mai mare grup, acesta fiind condus de președintele Manfred Weber.
De asemenea, delegația română din acest grup este una însemnată la nivel de reprezentare, fiind a treia, după Germania și Polonia, raportat la numărul de eurodeputați, 14 la număr: zece PNL, doi PMP și doi UDMR.
Leadership PPE în Uniunea Europeană, Spațiul Economic European și dincolo de granițele UE
Țări membre ale UE și ale Spațiului Economic European
În prezent, 12 membri ai Consiliului European, în curând 13, fie că vorbim de președinți, fie că vorbim de prim-miniștri, fac parte din Partidul Popular European, cu Klaus Iohannis în funcția de președinte al României, a şasea cea mai mare ţară europeană ca populaţie şi a opta ca suprafaţă.
De asemenea, Elveția, chiar dacă nu este membră a Uniunii Europene, face parte din Spațiul Economic European (SEE), fiind condusă de Viola Amherd, președintă a Confederației Elvețiene, membră PPE.
* Ce mai trebuie precizat este că în această săptămână are loc rotativa guvernamentală în Bulgaria. Mariya Gabriel, actualul viceprim-ministru și ministru de externe din partidul GERB, va prelua ștafeta de la Nikolai Denkov, care a asigurat timp de nouă luni conducerea guvernului din poziția de premier.
Partidul Popular European dincolo de granițele Uniunii Europene
În fruntea a trei țări aspirante la Uniunea Europeană se află lideri PPE, și anume: Serbia, condusă de președintele Aleksandar Vučić, Republica Moldova, aflată sub conducerea Maiei Sandu, și Bosnia și Herțegovina, cârmuită din postura de premier de Borjana Krišto.
Pe fondul războiului declanșat de Rusia în Ucraina și datorită leadership-ului Maiei Sandu, Republica Moldova a reușit în doi ani, de când a semnat cererea de aderare la Uniunea Europeană, să obțină statului de țară candidată și decizia Consiliului European de a deschide negocierild de aderare la Uniunea Europeană.
Pași în această direcție a făcut a făcut și Bosnia și Herțegovina, obținând statutul de țară candidată la UE în decembrie 2022, la șase ani de la depunerea cererii de aderare la UE, în februarie 2016.
Mai mult, spre finalul anului trecut, Comisia Europeană a recomandat deschiderea negocierilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina atunci când aceasta va reuși să îndeplinească criteriile de aderare, invitație față de care liderii UE și-au exprimat deschiderea în decembrie 2023.
Partide de opoziție care fac parte din PPE
Partidul Popular European depune eforturi pentru o Europă democratică, transparentă și care este aproape de cetățeni, prin promovarea unei piețe economice libere, având în centrul acțiunilor dimensiunea socială, iar partidele de opoziție care fac parte din PPE contribuie și ele la a pune în mișcare acest crez în țările lor.
N.B.: România, Spania, Grecia, Cipru și Slovacia nu recunosc independența Kosovo.
Cetățenii din cele 27 de țări membre UE sunt chemați în intervalul 6-9 iunie pentru a decide asupra viitorului Europei prin stabilirea, prin vot, a noii configurații a Parlamentului European, moment care va da startul cursei pentru funcțiile instituțiilor europene.
Partidul european care obține cele mai multe locuri în urma alegerilor europarlamentare se află într-o poziție de forță pentru negocierea posturilor de conducere a instituțiilor UE.
Comparativ cu alegerile din 2019, social-democraţii vor înregistra în acest an pierderi, deoarece Partidul Popular European este în frunte, fapt ce îi crește șansele de a-și conserva poziția de primă forță politică în Uniunea Europeană.
România are responsabilitatea de a sprijini Republica Moldova în drumul său european, subliniază eurodeputatul Rareș Bogdan la Chișinău
Published
2 days agoon
March 2, 2024România are responsabilitatea de a sprijini Republica Moldova în drumul său european fie că vorbim de susținere tehnică, energetică, sau diplomatică, a subliniat eurodeputatul Rareș Bogdan, liderul delegației române din Grupul PPE în Parlamentul European.
Acesta l-a însoțit pe președintele Senatului, Nicolae Ciucă, în vizita pe care a efectuat-o la Chișinău.
"Stabilitatea și securitatea Republicii Moldova este vitală pentru securitatea întregului flanc estic european. În cadrul discuțiilor de astăzi pe care le-am purtat alături de președintele PNL și președinte al Senatului României, Nicolae Ciucă, atât cu președinta Maia Sandu, cât și cu Igor Grosu, președintele Parlamentului Republicii Moldova am transmis un mesaj simplu, dar ferm: Rămânem alături de frații noștri moldoveni", a evidențiat Bogdan într-un mesaj publicat pe Facebook.
El a amintit de eforturile depuse de români pentru "acest vis european".
"A venit momentul să-i aducem și pe frații noștri de partea corectă a istoriei", a conchis europarlamentarul.
Vom continua să sprijinim Chișinăul, acordând toată asistența tehnică, legislativă și diplomatică de care este nevoie în procesul de aderare la UE, l-a asigurat Nicolae Ciucă pe președintele Parlamentului Republicii Moldova, Igor Grosu, mesaj dublat și în întâlnirea cu președinta Maia Sandu.
Citiți și: Nicolae Ciucă, întâlnire cu președintele Parlamentului R. Moldova: Vom continua să sprijinim Chișinăul, acordând toată asistența tehnică, legislativă și diplomatică de care este nevoie în procesul de aderare la UE
În egală măsură, oficialul român a constat cu încântare că "războiul hibrid promovat de Moscova nu şi-a atins obiectivele la Chişinău", iar aceasta este "o victorie" şi "o veste foarte bună" şi la Bucureşti.
De la Chișinău, eurodeputatul Siegfried Mureșan dă asigurări: România va folosi experiența acumulată în cei 17 ani de apartenență la UE pentru a sprijini R. Moldova în procesul de aderare la UE
Published
3 days agoon
March 1, 2024România va folosi experiența acumulată în cei 17 ani de apartenență la UE pentru a sprijini Republica Moldova în procesul de aderare la Uniunea Europeană, a subliniat eurodeputatul Siegfried Mureșan, președinte al Delegației la Comisia parlamentară de asociere UE-Moldova din Parlamentul European.
Acesta îl însoțește pe președintele Senatului, Nicolae Ciucă, în cadrul unei vizite la Chișinău.
"România este principalul susținător al parcursului european al Republicii Moldova. Alături de președintele Senatului, Nicolae Ionel Ciucă, ne-am întâlnit astăzi la Chișinău cu președintele Parlamentului Republicii Moldova, Igor Grosu. Parlamentul României – la fel ca Parlamentul European – va sprijini Parlamentul de la Chișinău cu tot ce este posibil pentru implementarea legislației și reformelor necesare integrării europene", a subliniat Mureșan într-un mesaj publicat pe Facebook.
Vizita vine în contextul în care congresul aşa-zişilor deputaţi "de toate nivelurile" din regiunea transnistreană au adoptat miercuri o rezoluție prin care cer, printre altele "protecţia" Moscovei în faţa "presiunii sporite" din partea Republicii Moldova.
Reacția Chișinăului nu a întârziat să apară, Guvernul de peste Prut respingând "declaraţiile propagandistice" ale Tiraspolului, în vreme ce Statele Unite au reafirmat susținerea "fermă" pentru "suveranitatea și integritatea teritorială a Republicii Moldova".
De altfel, înainte de această vizită, președintele Senatului a avut o întâlnire la București cu viceprim-ministrul pentru reintegrare al Republicii Moldova, Oleg Serebrian.
"Problema transnistreană are nevoie de o soluție pașnică și durabilă, în conformitate cu dreptul internațional, respectându-se suveranitatea și integritatea teritorială a Republicii Moldova, dar fără a i se afecta parcursul său european", a spus cu prilejul întâlnirii oficialul român.
O întâlnire cu viceprim-ministrul pentru reintegrare al Republicii Moldova a avut și ministrul român de externe, Luminița Odobescu, care a spus că țara noastră susține eforturile Chișinăului de a soluționa dosarul transnistrean.
Concrete & Design Solutions
Liderii celei mai puternice familii politice din UE vin la București: Tusk, Plenkovic, Nehammer sau Mitsotakis, alături de Ursula von der Leyen, Klaus Iohannis și Roberta Metsola la Congresul PPE
Modernizarea de către NATO a bazei aeriene albaneze Kuçova, o "investiție strategică" pentru "un important hub aerian" al Alianței în Balcanii de Vest
Sebastian Burduja, întâlnire la Bruxelles cu ministrul francez al finanțelor și economiei: Am încredere în angajamentul Franței pentru finanțarea investițiilor în programe nucleare
Securitatea aprovizionării cu gaze naturale: Statele membre UE sunt de acord să continue măsurile voluntare de reducere a cererii
Grecia speră să joace un rol mai central în asigurarea securității UE după misiunea în Marea Roșie, menționează ministrul elen al apărării
Olaf Scholz exclude posibilitatea de înarma Ucraina cu rachete Taurus operate de soldați germani: "Iese din discuție"
Comisia Europeană amendează Apple cu peste 1,8 miliarde de euro din cauza regulilor abuzive ale magazinului de aplicații App Store pentru furnizorii de streaming muzical
Polonia intenționează să solicite UE să impună sancțiuni asupra produselor agricole din Rusia și Belarus, anunță Donald Tusk, care consideră că acestea distorsionează piața
Ministrul Cătălin Predoiu, mesaj de la Bruxelles: Nu este deloc corect ca România să continue cu o integrare parțială în Schengen
Actul privind Europa interoperabilă: Consiliul UE adoptă o nouă reglementare pentru servicii publice digitale mai eficiente în întreaga UE
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Bogdan Ivan, la Gala Cercetării Românești 2024: Inovarea trebuie să iasă din laboratoare și să fie pusă în valoare
Din PE, Iulia Navalnaia transmite Occidentului: Dacă vreți să-l învingeți pe Putin, trebuie să deveniți inovatori. Încetați să mai fiți plictisitori
Au fost semnate contractele de execuție pentru construcția spitalelor regionale de urgență din Iași și Cluj. Marcel Ciolacu: Îndeplinim o promisiune făcută românilor de clasa politică de mai bine de 15 ani
Nicolae Ciucă susține o coaliție transpartinică pentru promovarea egalității de gen: Există o legătură directă între o democrație solidă și respectarea drepturilor femeilor
Marcel Ciolacu, la AmCham CEO Business Forum: Dorim ca SUA să devină partenerul principal non-UE al României. În contextul provocărilor de securitate atât de mari, nu mai avem " timp de proiecte mici"
La doi ani de la invazia Rusiei în Ucraina, Jens Stoltenberg afirmă clar că țara asediată "va adera la NATO": "Nu este o chestiune de dacă, ci de când"
Bruxelles-ul va debloca fonduri europene de 137 miliarde de euro pentru Polonia în contextul reformelor privind statul de drept
Coaliția de guvernare a decis comasarea alegerilor locale cu cele europene pentru 9 iunie. Românii vor mai vota pentru prezidențiale în septembrie și pentru parlamentare în decembrie
"Living Better with Europe". Chestorul PE Victor Negrescu: În cei 17 ani de apartenență la UE, România a înregistrat un sold pozitiv de 62 de miliarde de euro comparativ cu obligațiile financiare de țară membră
Marcel Ciolacu subliniază importanța alegerilor europene din 9 iunie: Vreau să trăiesc într-o Românie și într-o Europă liberă. Aceste alegeri vor fi despre principii, pentru apărarea valorilor, a statului de drept
Trending
- RUSIA5 days ago
Din PE, Iulia Navalnaia transmite Occidentului: Dacă vreți să-l învingeți pe Putin, trebuie să deveniți inovatori. Încetați să mai fiți plictisitori
- ROMÂNIA5 days ago
Nicolae Ciucă: România are cele mai solide garanții de securitate; Dacă nu sprijinim Ucraina și se rupe linia frontului, Rusia poate ajunge la gurile Dunării
- PPE5 days ago
PNL: Congresul PPE de la București va reuni 2.000 de delegați din 40 de țări, inclusiv președinții Comisiei Europene și Parlamentului European și liderii de stat din PPE
- INTERNAȚIONAL1 week ago
Ucraina are un "plan clar" pentru o nouă contraofensivă în 2024. Zelenski: Nu există pentru noi opțiunea de a pierde acest război
- COMISIA EUROPEANA5 days ago
Made in Europe. Ursula von der Leyen face apel la o "mentalitate europeană în domeniul apărării" pentru "a contura viitorul arhitecturii noastre de securitate", în complementaritate cu NATO