NATO nu ar trebui să îl numească pe premierul olandez demisionar, Mark Rutte, în funcția de secretar general fără a purta mai întâi o discuție mai amplă despre viitoarele provocări ale Alianței, a declarat ministrul leton de externe, Krišjānis Kariņš, el însuși un potențial candidat la această poziție.
"Particularitatea funcției de conducere a NATO este că nu există o procedură de numire foarte clară. Știm cu toții că trebuie să ajungem acum la un consens între 32 de state. Ceea ce a lipsit puțin este o discuție sinceră și deschisă despre ceea ce căutăm la un lider și, mai ales, care este sarcina acelui lider. Cum vedem noi, în mod colectiv, evoluția NATO pe parcursul unui mandat de patru ani?", a transmis Kariņš, într-un interviu pentru The Guardian.
Comentariile lui Krišjānis Kariņš vin după ce președintele român Klaus Iohannis a anunțat săptămâna aceasta că va candida pentru acest post și încearcă să atragă sprijinul statelor din prima linie care se simt jignite de nivelul de consultare prealabilă înainte ca SUA, Regatul Unit, Franța și Germania să își anunțe sprijinul pentru Rutte, în ceea ce a fost conceput ca un fapt împlinit.
"Există un sentiment în rândul noilor state membre – și 20 de ani nu mai este atât de nou – și pare să fie destul de universal: este poate momentul potrivit pentru a deschide discuția și a privi și aceste țări ca o sursă potențială de lider? Argumentele și preocupările noastre sunt într-adevăr auzite sau nu?", a adăugat șeful diplomației letone, ex-prim-ministru al țării sale.
Kariņš, care s-a întâlnit cu președintele Klaus Iohannis săptămâna trecută la București cu ocazia Congresului PPE, a pledat pentru nevoia de consultare între aliați în stabilirea viitorului secretar general al NATO.
"Secretarul general este persoana care trebuie să lucreze la chestiunile consensuale și să îi aducă pe toți laolaltă. Această persoană trebuie să aibă sprijin în rândul capitalelor, dar pentru a avea acest sprijin, trebuie să vorbești cu toate capitalele", a spus el.
Candidat oficial la șefia NATO, Klaus Iohannis a prezentat și un decalog pentru viitorul Alianței. care cuprinde cele trei sarcini cardinale al NATO – apărarea și descurajarea, cooperarea cu partenerii, prevenirea și gestionarea crizelor -, victoria Ucrainei în lupta sa existențială și aderarea sa la NATO și UE, interoperabilitatea și baza industrială de apărare, finanțarea apărării, reziliența, dialog consolidat între structurile politice și militare ale Alianței, întărirea parteneriatului NATO – UE, creșterea investițiilor în inovare și reprezentarea geografică echilibrată în pregătirea deciziilor.
Cei mai noi membri ai NATO, din statele baltice și din Europa de Est, consideră că au realizat o analiză mai bună a amenințării reprezentate de Rusia înainte de invazia pe scară largă a Ucrainei în 2022 și au un istoric superior în ceea ce privește cheltuielile pentru apărare.
În linie pentru a fi cel de-al 14-lea secretar general, Rutte ar fi al patrulea olandez care ocupă această funcție.
Puțini se îndoiesc de experiența lui Rutte, inclusiv de capacitatea sa de a crea un consens în cadrul unui guvern de coaliție, dar detractorii săi spun că nu a fost un entuziast timpuriu al aderării Ucrainei la UE, iar recordul olandez de cheltuieli în domeniul apărării – doar 1,64% din PIB în 2022 – reprezintă un dezavantaj. În funcție de modul în care sunt punctate cifrele, Letonia este, în schimb, pe cale să se apropie de 3% din PIB pentru apărare în acest an. De altfel, ministrul de externe leton a spus și în trecut că funcția de secretar general al NATO ar trebui să revină unei țări care investește minim 2% din PIB pentru apărare.
Secretarul general al NATO este selectat printr-o metodă opacă cunoscută sub numele de "cafeaua decanului" – o referire la o întâlnire convocată de decanul ambasadorilor NATO la care se ajunge la un consens la o cafea.
"Ceea ce este ciudat este că această discuție are loc între ambasadori, dar factorii de decizie reali sunt șefii de stat sau de guvern. Ambasadorii, în calitate de diplomați, înțeleg limbajul discuțiilor opace. Șefii de guvern aleși, și eu am fost la masă, înțeleg arta limbajului direct și când este necesar, și cred că avem nevoie de un pic mai mult din acest limbaj direct, punând lucrurile pe masă. Sunt absolut convins că este eminamente rezolvabilă, dar undeva, de-a lungul liniei, lipsește această discuție", a mai adăugat Krišjānis Kariņš.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Macron susține că războiul din Ucraina este "existențial pentru Europa": Dacă Rusia câștigă, credibilitatea Europei va fi zero
"Ucrainenii nu duc lipsă de curaj, ei duc lipsă de muniţii", transmite secretarul general al NATO într-un apel la aliați să furnizeze "suficiente muniţii"
Macron, "extrem de furios" după ce comisarul european din partea Franței a atacat-o pe Ursula von der Leyen: O lipsă gravă de simț politic
Macron susține că războiul din Ucraina este "existențial pentru Europa": Dacă Rusia câștigă, credibilitatea Europei va fi zero
Published
26 mins agoon
March 15, 2024"Dacă Rusia va câştiga acest război, credibilitatea Europei va fi redusă la zero", a avertizat joi seara preşedintele francez Emmanuel Macron în cursul unui interviu televizat pe canalele France 2 şi TF1, relatează AFP, potrivit Agerpres.
Războiul din Ucraina este "existenţial pentru Europa noastră şi pentru Franţa", a insistat el, dând asigurări totodată că "nu vom duce niciodată o ofensivă, nu vom lua niciodată iniţiativa".
"Dacă situaţia se deteriorează" în Ucraina, "trebuie să fim pregătiţi şi vom fi pregătiţi să luăm deciziile care se impun pentru ca Rusia să nu câştige niciodată", a subliniat preşedintele francez, înainte de a se întâlni vineri cu cancelarul german Olaf Scholz și cu premierul polonez Donald Tusk.
"Securitatea" francezilor necesită "înfrângerea Rusiei" în Ucraina, a afirmat el, apreciind că cei care pun "limite" sprijinului pentru Ucraina "aleg înfrângerea".
Ucraina a trecut în defensivă de-a lungul întregii linii a frontului în toamnă, după ce ofensiva pe care a lansat-o în vară a eşuat, fără să ducă la câştigurile scontate. De atunci Rusia a preluat iniţiativa şi a obţinut unele progrese în sectorul de Est al frontului datorită superiorităţii sale în materie de soldaţi şi artilerie.
Joi, secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, a făcut un apel la statele NATO să sprijine Ucraina, o țară căreia nu îi lipsește curajul, ci muniția.
Președintele francez Emmanuel Macron a stârnit polemici semnificative după ce, pe 26 februarie, a folosit prilejul unei conferințe internaționale în sprijinul Ucrainei, la care i-a adus la Paris pe 20 de lideri aliați, între care și președintele Iohannis, pentru nu a exclude posibilitatea ca unele state europene să trimită trupe în Ucraina, întrucât, a explicat el, în timp ce trupele ruse înaintează în estul Ucrainei, "trebuie făcut tot posibilul pentru ca Rusia să nu câştige acest război".
El a precizat atunci că această abordare "nu poate fi exclusă" în numele unei "ambiguităţi strategice" şi că se va face totul pentru ca Rusia lui Vladimir Putin să piardă acest război.
Poziția lui Macron a atras deopotrivă reacții adverse, dar și afirmații de susținere. SUA, Italia, Marea Britanie, Germania și NATO au respins această idee, în vreme ce Polonia, prin vocea șefului diplomației de la Varșovia, Radoslaw Sikorski. În ce privește Berlinul, cancelarul Scholz a avut o opinie contrară clară.
"Ca să fie clar: în calitate de cancelar al Germaniei, nu voi trimite niciun soldat din Bundeswehr în Ucraina", a spus el.
Apoi, Macron a afirmat în cursul unei vizite la Praga că Europa se apropie de un moment "când va trebui să nu fim laşi" – declaraţie interpretată de unii ca referitoare la Scholz, care – spre deosebire de francezi – nu doreşte să furnizeze Ucrainei rachete de croazieră, de teamă că Germania ar putea fi atrasă în război.
Atât Parisul, cât şi Berlinul sprijină ferm Kievul în încercarea de a rezista invaziei ruse declanşate în februarie 2022. Ucrainenii sunt puternic dependenţi de aliaţii occidentali şi au cerut în repetate rânduri armament mai mult şi mai puternic pentru a respinge forţele Moscovei.
Ţările membre ale NATO nu furnizează "suficiente muniţii" pentru Ucraina, iar acest lucru are "consecinţe în fiecare zi pe câmpul de luptă", a avertizat joi secretarul general al Alianţei Nord-Atlantice, Jens Stoltenberg, într-o conferință de presă susținută la Bruxelles cu ocazia prezentării raportului anual al NATO.
"Ucrainenii nu duc lipsă de curaj, ei duc lipsă de muniţii", a spus el, arătând că, în 2023, aliații au continuat să ofere Ucrainei un nivel de sprijin fără precedent.
"Pentru prima dată, o serie de aliați au trimis, de asemenea, sisteme cu rază lungă de acțiune – rachetele Storm Shadow din Marea Britanie și SCALP din Franța, iar aliații au fost de acord să trimită avioane F-16", a insistat el.
Jens Stoltenberg a adăugat că mai mulți aliați au semnat acum acorduri bilaterale de securitate cu Ucraina, subliniind că "Ucraina are nevoie de și mai mult sprijin și are nevoie de el acum".
El a mai subliniat că "acesta este un moment critic și ar fi o greșeală gravă, istorică, să îi permitem lui Putin să prevaleze".
"Nu putem permite ca liderii autoritari să își urmeze calea prin folosirea forței", a conchis secretarul general al Alianței.
Temerile privind o înfrângere a Ucrainei în faţa Rusiei, din cauza lipsei de armament suficient, s-au amplificat în ultimele săptămâni, după mai multe progrese făcute de forţele ruse pe câmpul de luptă, notează Agerpres.
Preşedintele ucrainean Volodimir Zelenski ceruse la sfârşitul lunii februarie aliaţilor occidentali să livreze "la timp" ajutor militar ţării sale.
Un ajutor american care se ridică la peste 60 miliarde de euro este în continuare blocat în Congres din cauza reticenţelor aleşilor republicani care îl susţin pe fostul preşedinte Donald Trump.
Casa Albă a anunţat marţi un ajutor de 300 miliarde de dolari pentru Ucraina, cuprinzând în special rachete antiaeriene, muniţii şi obuze de artilerie.
România a cheltuit anul trecut doar 1,6% din PIB pentru apărare dintr-un buget militar alocat inițial de 2,5% din PIB și rectificat bugetar la 2% din PIB, îndeplinind totuși criteriul de a aloca cel puțin 20% din buget pentru înzestrare militară, în timp ce 78% dintre cetățenii români susțin creșterea bugetului apărării, relevă datele raportului NATO pentru anul 2023, dat publicității joi de secretarul general al Alianței, Jens Stoltenberg.
Într-o conferință de presă susținută la sediul Alianței de la Bruxelles, secretarul general a salutat faptul că 2023 a fost al nouălea an consecutiv de creștere a cheltuielilor pentru apărare în Europa și Canada, ceea ce înseamnă că "cheltuielile pentru apărare vor crește cu 11%, un procent fără precedent".
În 2024, Stoltenberg a subliniat că aliații NATO din Europa vor investi în total 470 de miliarde de dolari în apărare, ceea ce reprezintă pentru prima dată 2% din PIB-ul lor combinat.
"În acest an, două treimi dintre aliați vor îndeplini obiectivul de 2%, față de doar trei aliați în 2014", a spus Stoltenberg, acesta așteptându-se ca la Summitul NATO de la Washington, care va avea loc în iulie, cu ocazia celei de-a 75-a aniversări de la înființarea Alianței, liderii euro-atlantici să ia noi măsuri pentru a sprijini Ucraina în fața războiului declanșat de Rusia, pentru a consolida și a dota cu resurse apărarea NATO și pentru a aprofunda parteneriatele din întreaga lume.
Pentru al treilea an consecutiv, România nu a cheltuit procentul din PIB alocat pentru apărare
În 2023, un număr de 11 state membre ale NATO au cheltuit cel puțin 2% din PIB pentru apărare. Doar în termeni procentuali, SUA (cu un buget militar de 3,24% din PIB) au fost detronate de Polonia, cu un procent de 3,92% din PIB reprezentând cheltuieli ale bugetului pentru apărare.
Raportul de anul acesta plasează România sub alte 19 state membre ale NATO, fiind pentru a treia oară din 2017 încoace când România a cheltuit sub 2% din PIB pentru apărare, în timp ce 2023 a fost primul an în care România a alocat 2,5% din PIB pentru apărare.
În 2023, au mai alocat cel puțin și peste 2% din PIB pentru Apărare țări precum Grecia (3,05%), Estonia (2,89%), Lituania (2,75%), Finlanda (2,46%), Letonia (2,37%), Marea Britanie (2,28%), Ungaria (2,07%), Slovacia (2,05%), Danemarca (2%).
Țări precum România, Olanda, Franța, Norvegia sau Germania nu au reușit să cheltuiască 2% din PIB pentru apărare.
O evoluție a cheltuielilor bugetare pentru apărare ale României arată un buget de 2,07% din PIB în 2020, de 1,88% în 2021 și de 1,75% în 2022.
România a investit peste 20% din bugetul militar în înzestrare cu armament
Și în 2023, România a reușit să aloce și să cheltuiască minim 20% din bugetul apărării pentru dezvoltarea capabilităților militare, cheltuind 21,9% din buget pentru înzestrare. Cel mai mare procent investit în înzestrare militară a fost înregistrat în Polonia (53,6%), Finlanda (50,8%), Luxemburg (41,4%), Ungaria (39,2%) sau Grecia (35,6%).
Astfel, România a cheltuit cu 1,9% peste ținta de 20% stabilită la nivelul Alianței Nord-Atlantice, în scădere față de anul trecut. De exemplu, în 2018, România a cheltuit 34% din bugetul său militar pentru dezvoltarea capabilităților sale militare, iar în 2017 a fost pe primul loc la acest capitol, cheltuind 33% din buget pentru investiții militare.
Din totalul bugetului militar, România a cheltuit 21,9% din fonduri pentru înzestrare, 59,7% pentru personal, 13,9% pentru operațiuni și mentenanță și 4,5% pentru infrastructură.
Românii, în topul cetățenilor aliați care susțin creșterea bugetului apărării
Cu toate acestea, un sondaj realizat de NATO pentru acest capitol al cheltuielilor militare arată că o majoritate în creștere a cetățenilor țărilor aliate (77%) consideră că cheltuielile pentru apărare ar trebui fie menținute la actualul nivel, fie sporite, doar 12% fiind de părere că ar trebui cheltuiți mai puțini bani pentru apărare.
În ceea ce privește România, 78% dintre cetățeni susțin creșterea sau menținerea bugetului apărării.
România și flancul estic, în raportul anual al NATO: O nouă eră a apărării colective
Similar anilor precedenți, raportul anual prezentat de secretarul general cuprinde 62 de referiri la România, de la momente și ilustrații din cadrul exercițiilor militare NATO găzduite de țara noastră la structurile aliate pe care țara noastră le găzduiește, România fiind una dintre națiunile aliate de pe flancul estic cu cea mai puternică prezență militară și de comandă aliată.
În 2023, aliații au continuat să își respecte angajamentul față de securitatea aliaților. În prezent, există opt grupuri de luptă multinaționale pe deplin operaționale în Bulgaria, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, România și Slovacia. Aceste grupuri de luptă lucrează îndeaproape cu forțele din țările gazdă respective și sunt susținute de un program ambițios de exerciții axat pe scenarii de apărare colectivă la scară largă.
Aliații au decis, de asemenea, că pot consolida rapid aceste grupuri tactice până la nivel de brigadă.
La summitul de la Vilnius, liderii NATO au convenit asupra unor măsuri suplimentare semnificative pentru a consolida în continuare postura de descurajare și apărare a NATO în toate domeniile, inclusiv prin consolidarea apărării înaintate și a capacității Alianței de a întări rapid orice aliat. Aceste decizii au inclus convenirea unei noi generații de planuri de apărare regională, dintre care unul pentru sud care include regiunea Mării Negre care îmbunătățesc semnificativ capacitatea și pregătirea NATO de a descuraja și de a se apăra împotriva oricăror amenințări, inclusiv cu un preaviz scurt sau fără preaviz.
România, una dintre națiunile aliate de pe flancul estic cu cea mai puternică prezență militară și de comandă aliată
Potrivit raportului, prezența militară a NATO pe flancul estic cuprinde opt grupuri de luptă cu misiunea de a consolida postura NATO de descurajare și apărare în Bulgaria, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, România și Slovacia.
De asemenea, pe flancul estic al Alianței sunt amplasate șapte structuri de comandă și control, trei fiind în România (Comandamentul Corpului Multinațional de Sud-Est de la Sibiu, Comandamentul Multinațional de Divizie Sud-Est de la București și Brigada Multinațională de la Craiova), două în Polonia și câte unul în Letonia și Ungaria.
România găzduiește și o Unitate NATO de Integrare a Forțelor, sistemul antirachetă al Alianței de la Deveselu și misiuni de poliție aeriană ale NATO în regiunea Mării Negre, acestea din urmă fiind evocate de NATO în raport în contextul incidentelor cu dronă ale Rusiei
Citiți și Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
Raportul anual al NATO, prezentat joi de către secretarul general Jens Stoltenberg, arată că sprijinul public pentru alianța transatlantică este extrem de puternic, cu țări precum România, SUA, Canada, Marea Britanie, Polonia, Norvegia, Suedia și Finlanda unde peste 82% dintre cetățeni consideră că este important ca America de Nord și Europa să lucreze împreună pentru securitatea transatlantică comună, cifrele fiind comparabile cu raportul din 2022. De asemenea, România este țara NATO unde cetățenii (82%) ar vota în cel mai favorabil procent pentru ca țara noastră să rămână stat membru al Alianței, datele acestui sondaj fiind cu atât mai relevante în contextul agresiunii militare a Rusiei în Ucraina.
Alianța Nord-Atlantică a publicat joi, cu ocazia raportului anual de activitate, un nou sondaj privind susținerea publică a cetățenilor din statele aliate față de NATO, iar România, care marchează luna aceasta 20 de ani de la aderarea la NATO, se află între primele șase state membre ai căror cetățeni care susțin această apartenență și în primii opt aliați (75%) care sunt convinși că statutul de membru NATO le protejează țara de un atac din partea unei țări străine. Cifrele referitoare la țara noastră sunt similare, dar în creștere ușoară, cu cele din sondajele precedente, publicate în anii trecuți.
Concrete & Design Solutions
România va avea o bază unică de date de contact pentru toate instituțiile statului. Mircea Abrudean: Ne dorim ca serviciile publice să funcționeze într-un mediu digital avansat
Ministrul Muncii a discutat cu omologul german despre îmbunătățirea condițiilor de lucru pentru românii din Germania
Schimbare de gardă diplomatică. Guvernul de la Varșovia dorește să înlocuiască peste 50 de ambasadori polonezi numiți de PiS, dar președintele Duda se opune
MAE: România sprijină spitalul de campanie iordanian din Fâșia Gaza cu echipamente medicale scoase din stocurile de urgență ale IGSU
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Borboly Csaba, Hargita Megye Tanácsának elnöke, támogatja egy jogsértési eljárás bevezetését azon uniós országok ellen, amelyek nem veszik komolyan a nagyragadozók által az állatállományban vagy a termesztett növényekben okozott károk megtérítését
Premierul Franței consideră că o victorie a Rusiei în Ucraina ar fi "un cataclism" pentru francezi. Adunarea Națională a votat în favoarea acordului de securitate dintre Paris și Kiev
Marcel Ciolacu: Vreau ca 2026 să fie anul aderării noastre la OCDE. Este unul dintre principalele proiecte de țară pentru România
Klaus Iohannis asigură că nu intenționează să își scurteze mandatul prezidențial în contextul speculațiilor candidaturii sale la vârful NATO sau UE
Comisia Europeană va recomanda începerea negocierilor de aderare la UE cu Bosnia și Herțegovina, după ce a constatat că țara "poate îndeplini criteriile de aderare", anunță Ursula von der Leyen
"NATO"-izarea Europei: Drapelul Suediei a fost înălțat la sediul Alianței. De acum, NATO protejează 96% din cetățenii Uniunii Europene
Csaba Borboly, President of Harghita County Council and CoR rapporteur, supports the introduction of an infringement procedure against EU countries that do not seriously consider compensation for damage caused by large carnivores to livestock or crops
Trending
- Corina Crețu1 week ago
Eurodeputatul Corina Crețu a demisionat din PRO România: Sprijinirea populismului și a anti-europeismului reprezintă cel mai mare pericol pentru România
- ROMÂNIA1 week ago
Kelemen Hunor: Dinspre Est nu a venit niciodată prosperitate, libertate și securitate. România este precum crusta unei pâini bune care îi protejează pe cei din interiorul Europei
- PPE1 week ago
Congresul PPE: Popularii europeni au votat în unanimitate, la București, manifestul electoral care solicită aderarea deplină a României la Schengen. Partidul cancelarului Austriei nu a votat împotrivă
- POLITICĂ1 week ago
Nicolae Ciucă: Congresul PPE de la București va solicita ca România să devină membru cu drepturi depline în Schengen. Românii care produc 120 de miliarde de euro în UE merită acest drept
- Cristian Bușoi3 days ago
Eurodeputatul Cristian Bușoi avertizează Comisia Europeană: Reducerea cu 1 miliard de euro a programului EU4Health este îngrijorătoare