Senatoarea Gabriela Firea, prezentă la dezbaterea "Femei în politică pentru o societate mai bună", organizată de Comisia pentru egalitate de șanse, culte și minorități din Senatul României și Asociația Women for a better society, a transmis că va milita în Parlamentul European pentru îmbunătățirea drepturilor femeilor din România și pentru o mai bună reprezentare a acestora în plan politic.
"Introducerea cotelor de gen în politică nu este un moft, ci o necesitate. Majoritatea țărilor europene au impus deja aceste reguli, scrise sau nescrise. Voi milita pentru drepturi mai bune pentru femeilor din România în Parlamentul European. […] Femeile din politica românească, susținute evident de domni, trebuie să primească această șansă unică de a prinde locuri eligibile la alegeri", a transmis Gabriela Firea în cadrul dezbaterii.
Gabriela Firea consideră că propunerea reieșită din dezbaterea doamnelor care militează pentru mai multe femei în politică este una foarte "îndrăzneață". Potrivit propunerii, partidele politice să primească integral subvenția de la stat doar dacă numărul femeilor aflate în poziții eligibile pe liste electorale este egal cu al bărbaților: "Cred că este o inițiativă curajoasă, care ar putea deveni realitatea prin solidaritate și multă putere de convingere", a mai adăugat Gabriela Firea.
Prim-vicepreședinte al PSD, Gabriela Firea, a prezentat imaginea din prezent a femeii în politica românească: "Doar 2 femei președinte de Consiliu Județean, 4 femei prefect și 18 subprefect, 17 doamne consilieri generali ai Municipiului București, 173 de primărițe din aproape 3.200 de primar în toată țara. Doar 5% dintre toate posturile președinților de Consilii Județene; 5% dintre fotoliile de primar sunt ocupate de doamne; consiliere locale – circa 5.600 și consiliere județene – 235 sunt ceva mai multe, cam 10% din numărul total."
"Când tragem linie, este extrem de puțin, mult sub nivelul altor țări europene unde femeile sunt mai bine reprezentate în politică. Trebuie să schimbăm fundamental aceste lucruri și să ne apropiem de statisticile europene", a mai precizat Gabriela Firea în mesajul său postat pe pagina de Facebook.
Reaminitim că fostul ministru al familiei, Gabriela Firea, a depus în Parlamentul României, împreună cu președintele PSD Marcel Ciolacu, actualul prim-ministru al României, proiectul privind creșterea numărului femeilor în politică, care a trecut de plenul Senatului și se află în dezbatere la comisiile din Camera Deputaților: "Astfel, asigurăm femeilor 30% dintre locurile pe listele electorale la alegeri."
Ministrul Mediului, la Bruxelles: Tranziția către neutralitatea climatică trebuie să fie echitabilă și să țină cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate
You may like
Palatul Victoria marchează Ora Pământului. Marcel Ciolacu: Un gest simbolic de responsabilitate pentru siguranța climatică a planetei
Autostrada Moldovei arată importanța apartenenței la UE, subliniază Marcel Ciolacu: România nu se va putea dezvolta fără fondurile europene
Eurodeputatul Corina Crețu: Instituțiile statului trebuie să protejeze oamenii de influența știrilor false și a fenomenului dezinformării
Marcel Ciolacu a anunțat lista PSD pentru europarlamentare. Aceasta va fi deschisă de Mihai Tudose, Gabriela Firea, Claudiu Manda și Victor Negrescu
Nicolae Ciucă a prezentat candidații PNL pentru Parlamentul European: Vor apăra cauza României și vor găsi soluții europene la problemele românilor
"Women in Data Science". Avem nevoie de cât mai mulți specialiști români și de cât mai multe femei care să fie pregătite pentru meseriile viitorului, subliniază ministrul Simona Bucura-Oprescu
Ministrul Mediului, la Bruxelles: Tranziția către neutralitatea climatică trebuie să fie echitabilă și să țină cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate
Published
2 mins agoon
March 26, 2024By
Teodora IonEste important să ne asigurăm că tranziția către neutralitatea climatică este echitabilă și incluzivă, ținând cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate, a subliniat ministrul Mediului, Mircea Fechet, în cadrul reuniunii Consiliului Mediu ce a avut loc la Bruxelles.
Potrivit unui comunicat al ministerului de resort, pe ordinea de zi a Consiliului s-au aflat puncte importante de discuție precum Directiva-cadru privind deșeurile, reducerea poluării cu microplastice și obiectivul climatic pentru 2040.
Ministrul român al Mediului, Apelor și Pădurilor a susținut, în cadrul Consiliului de Mediu, mai multe intervenții, una dintre ele fiind despre necesitatea reevaluării stării de conservare a populației de urs brun în Europa.
"Doresc să folosesc această oportunitate pentru a pune pe masa Consiliului de Mediu subiectul gestionării populațiilor de urs brun din Europa și, mai ales, din România. Țara mea a asigurat un management sustenabil și a contribuit activ la eforturile europene de conservare a carnivorelor mari, inclusiv a ursului brun. Drept dovadă, experții IUCN (International Union for the Conservation of Nature) apreciază că ursul brun este într-o stare favorabilă de conservare, cu populații stabile sau chiar în creștere și risc scăzut de vulnerabilitate. România a dovedit că este capabilă să gestioneze cea mai mare populație de urs din Europa, ba mai mult de atât, să asigure condițiile ca aceasta să prospere. În Munții Carpați trăiesc aproximativ 6.400 – 7.200 de exemplare, peste 40% din urșii Europei, însă această bogăție a biodiversității începe să amenințe cea mai de preț bogăție a unei țări – populația. Trebuie să înțelegem că, indiferent de circumstanțe, viața omului are prioritate", a declarat Mircea Fechet.
De asemenea, ministrul Mediului, Apelor și Pădurilor a accentuat faptul că "în România, în ultimii 20 de ani, 26 de oameni au fost uciși de urși și 274 persoane au fost desfigurate. În numai 5 ani s-au înregistrat 6.400 de apeluri de urgență prin care s-au sesizat atacuri asupra omului, numai în 2021 fiind peste 1.500 apeluri. Solicităm Comisiei să aplice prevederile Directivei Habitate pentru a reevalua starea de conservare a celor 10 populații de urs brun din Europa, iar pe baza datelor obținute să analizeze dacă se impune actualizarea statutului lor de protecție".
În cadrul schimbului de opinii în ceea ce privește obiectivul climatic al Europei pentru 2040, ministrul Mircea Fechet a subliniat că țara noastră salută demersul Comisiei de a prezenta o evaluare cât mai comprehensivă a direcțiilor de acțiune în vederea atingerii obiectivului UE de neutralitate climatică.
"Este important să ne asigurăm că tranziția către neutralitatea climatică este echitabilă și incluzivă, ținând cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate. Alte principii importante care sunt avute în vedere în analiza internă sunt eficiența costurilor, competitivitatea industriei, prețuri accesibile la energie și flexibilitatea în abordare, pentru a reflecta circumstanțele naționale diferite. (…) Atât pentru industrie, în special cea energo-intensivă, dar și alte sectoare va trebui să identificăm instrumente financiare adecvate și suficiente pentru a putea, pe de o parte, atenua impactul tranziției la nivelul gospodăriilor vulnerabile și, pe de altă parte, culege beneficiile economice ale acesteia. Este vital ca aceste instrumente financiare să asigure o distribuție regională echitabilă", a evidențiat Fechet.
"Referitor la deșeurile alimentare, considerăm că țintele propuse sunt ambițioase, dar esențiale pentru promovarea durabilității, abordarea unor probleme stringente cauzate de generarea acestor deșeuri precum și pentru contribuția la obiectivele de dezvoltare durabilă. Îndeplinirea acestora va necesita eforturi concertate în mai multe sectoare, investiții în infrastructură și tehnologie și o schimbare atât în comportamentul consumatorilor, cât și în practicile de afaceri", a subliniat Mircea Fechet.
Referitor la deșeurile textile ministrul român al mediului a subliniat că țara noastră se confruntă cu problema transporturilor de textile uzate, care, în fapt, sunt deșeuri – transporturi mascate de deșeuri. În acest sens, este esențial să avem o înțelegere comună a conceptelor utilizate. Adoptarea cât mai curând posibil a unei reglementări privind criteriile pentru încetarea statutului de deșeu va sprijini dezvoltarea unei piețe oficiale pentru textile second-hand, încurajând întreprinderile și consumatorii să participe la o astfel de piață. Acest lucru poate stimula economiile locale și poate sprijini practicile de consum durabil.
De asemenea, România a salutat inițiativa stabilirii responsabilității extinse a producătorului (EPR), care va încuraja producătorii să proiecteze produse care sunt mai ușor de reutilizat, reciclat și eliminat într-un mod ecologic:
"Direcția în care merg discuțiile pe această temă este bună, însă ar fi util să se insiste poate mai mult pe aspectele legate de prevenire, esențiale în cazul textilelor din perspectiva conceptului de «fast fashion», care a câștigat popularitate în industria modei (haine la prețuri mici și în trend). Pentru ca EPR să fie eficient, aceasta trebuie să facă parte dintr-o strategie mai amplă, care să includă sprijin pentru reglementare, dezvoltarea infrastructurii, conștientizarea consumatorilor și cooperarea globală. Această abordare cu mai multe fațete poate atenua în mod semnificativ impactul deșeurilor textile asupra mediului", a conchis Mircea Fechet.
În ceea ce privește propunerea de Directivă a Parlamentului European și Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile, ministrul Mircea Fechet a anunțat că România susține obiectivele revizuirii Directivei cadru deșeuri.
În ceea ce privește Regulamentul Parlamentului European și Consiliului privind prevenirea pierderilor de granule din plastic pentru a reduce poluarea cu microplastice, ministrul român al mediului a subliniat faptul că "România susține obiectivul propunerii de Regulament, care va contribui la prevenirea pierderilor de granule de plastic și reducerea efectelor acestora asupra mediului și sănătății umane. Desfășurarea activităților economice care implică pierderi de granule de plastic, ignorând sau diminuând importanța structurii și capacităţii productive şi de suport a capitalului natural, a condus la deteriorarea mediilor naturale şi la pierderea unor servicii ecosistemice valoroase. Se impune astfel ca, în fiecare etapă a lanțului de aprovizionare cu plastic, să fie luate măsuri pentru a asigura manipularea și transportul acestora, în condiții de siguranță pentru mediu și sănătatea populației".
Referitor la reziliența în ceea ce privește managementul apei ministrul Mircea Fechet a subliniat că, în România, "ne orientăm acțiunile către reducerea consumului de apă prin aplicarea unui mecanism economic specific pentru a stimula scăderea necesarului de apă și a încuraja reutilizarea apei oriunde este posibil. De asemenea, promovăm infrastructura verde, pentru a reduce efectele inundațiilor, dar trebuie să ne amintim că apa nu cunoaște granițe și, prin urmare, cooperarea transfrontalieră a apei nu este doar o chestiune de comoditate; este o chestiune de necesitate. Directiva-cadru a apei a UE stabilește obiective clare pentru obținerea unei calități bune a apei și gestionarea durabilă a apei în întreaga Europă".
În ceea ce privește necesitatea consolidării tranziției juste în regiuni afectate de decarbonizare, ministrul Mircea Fechet a subliniat faptul că "tranziția la neutralitatea climatică, până în 2050, implică o transformare semnificativă pentru aceste regiuni. De aceea, este esențială demararea din timp a unui dialog cu privire la nevoile de investiții și sprijin financiar în aceste regiuni, în contextul viitorului cadru financiar multianual".
Secretarul general al Guvernului îi îndeamnă pe funcționarii publici să le explice mai mult oamenilor beneficiile aderării României la OCDE: Nu se vorbeşte suficient despre acest proiect de ţară
Published
21 hours agoon
March 25, 2024By
Teodora IonSecretarul general al Guvernului, Mircea Abrudean, a reliefat că modernizarea și consolidarea administrației publice reprezintă o prioritate strategică a instituției din care face parte, mai ales în contextul discuțiile legate de PNRR, fonduri europene și aderarea țării la OCDE, informează Agerpres.
Acesta a participat luni, la Palatul Victoria, la ceremonia de acordare a diplomelor pentru absolvenţii Programelor de formare specializată pentru numirea într-o funcţie de demnitate publică de prefect şi subprefect 2023, respectiv pentru ocuparea unei funcţii publice corespunzătoare categoriei înalţilor funcţionari publici 2023, eveniment organizat de Institutul Naţional de Administraţie.
Mircea Abrudean a constat accelerarea acțiunilor în direcția modernizării administrației, salutând contribuția Institutului Naţional de Administraţie.
"S-au făcut paşi mărunţi sau mai puţin mărunţi în ultima perioadă sau în anii mai de demult. În ultima perioadă cred că se fac paşi destul de serioşi în direcţia modernizării administraţiei şi Institutul Naţional de Administraţie contribuie pe deplin la acest deziderat al nostru. Aşa că, vă felicit că aţi ales să faceţi parte din această reţea importantă a celor are au absolvit INA, fie că sunteţi prefecţi, subprefecţi, înalţi funcţionari publici, funcţionari sau contractuali", a declarat Mircea Abrudean.
În egală măsură, acesta a pus accentul pe parteneriatul cu INA, dezvoltat în baza "cursului de inovare în administraţia publică".
"Inovarea nu înseamnă doar inteligenţă artificială, nu înseamnă doar digitalizare, înseamnă şi idei noi, pe care cei care lucrează în administraţie le pot pune sub umbrela laboratorului de inovare pe care noi îl avem la SGG şi care este o structură nou înfiinţată cu sprijinul OCDE", a mai spus Abrudean.
Secretarul general al Guvernului i-a îndemnat pe cei prezenți la eveniment să le explice mai mult oamenilor beneficiile aderării României la OCDE.
"Vreau să vă rog să discutăm mai mult despre OCDE, Organizaţia pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică. Nu se vorbeşte suficient despre acest proiect de ţară al României, care este cel mai important după NATO şi Uniunea Europeană. Foarte puţină lume ştie ce înseamnă această organizaţie şi de ce vrem noi să intrăm acolo. Adică, nu este doar aşa, o discuţie sau un vis pe care-l avem din 2000 încoace, de când tot încercăm să ajungem pe acolo. Deci, vorbiţi mai mult despre OCDE, despre faptul că noi vrem să ajungem în OCDE, pentru că vrem o viaţă mai bună pentru români. Trebuie să le explicăm foarte simplu oamenilor de ce vrem în OCDE, pentru că avem acces la creditări mai bune, pentru că avem investiţii mult mai multe care vor veni în România", a continuat Abrudean.
Amintim că țara noastră a devenit stat candidat la această organizație în ianuarie 2022, primind Foaia de Parcurs în iunie 2022. Acest document stabilește termenii, condițiile și procesul de desfășurare a aderării la Organizație.
România a depus în decembrie 2022 Memorandumul Inițial, care face o autoevaluare a legislației, politicilor și practicilor interne, raportat la instrumentele legislative OCDE.
În prezent, țara noastră se află în etapa tehnică a procesului, care constă din transmiterea de informații suplimentare, organizarea de misiuni tematice și susținerea de prezentări în cele 26 de Comitetele sectoriale OCDE.
Președintele Comitetului Militar al UE evidențiază contribuția României la securitatea colectivă europeană și eforturile depuse în cadrul inițiativelor Busolei Strategice
Published
2 days agoon
March 24, 2024Secretarul de stat pentru politica de apărare, planificare și relații internaționale, Simona Cojocaru, şi șeful Statului Major al Apărării, generalul Gheorghiță Vlad, s-au întâlnit, joi, la sediul Ministerului Apărării Naționale, cu președintele Comitetului Militar al Uniunii Europene, generalul Robert Brieger, potrivit unui comunicat.
Agenda s-a axat pe analiza situației de securitate în regiunea Mării Negre și în Balcanii de Vest, participarea forțelor românești la misiuni și operații sub egida Politicii de Securitate și Apărare Comună, respectiv pe evaluarea stadiului și priorităților din domeniul dezvoltării capabilităților militare ale Uniunii Europene.
Secretarul de stat a subliniat rolul important al Uniunii Europene în actualul context de securitate.
"Consolidarea dimensiunii de securitate și apărare a UE, într-o manieră complementară cu NATO, va contribui pozitiv la securitatea euro-atlantică și globală. România contribuie activ atât în cadrul misiunilor și operațiilor din Balcanii de Vest și Africa, cât și la inițiativele europene în domeniul apărării", a declarat Simona Cojocaru.
Președintele Comitetului Militar al UE a evidențiat contribuția țării noastre la securitatea colectivă europeană, precum și eforturile depuse în cadrul diferitelor inițiative ale Busolei Strategice. Generalul Robert Brieger a declarat că această vizită a oferit oportunitatea de a aborda teme presante și de a împărtăși viziuni privind acțiuni și demersuri destinate întăririi posturii europene de descurajare și apărare.
Șeful Apărării a afirmat că, în prezent, Armata României participă cu 400 de militari și 50 de vehicule în operațiile militare ale UE.
"În octombrie 2023, am primit comanda militară a misiunii de instruire din Republica Centrafricană. Anul viitor, vom prelua comanda forțelor UE din Bosnia și Herțegovina. În continuare, sprijinim inițiativele UE în domeniul apărării și securității. Din cele 23 de proiecte subsumate Cooperării Permanente Structurate, Forțele Armate Române și-au asumat rolul de coordonator pentru două proiecte, EU Network of Diving Centers și CBRN Defense Training Range", a afirmat generalul Gheorghiță Vlad.
Programul președintelui Comitetului Militar al UE a inclus și susținerea unei prelegeri cu tema "Provocări geopolitice și Busola Strategică" la Universitatea Națională de Apărare Carol I, în data de 22 martie. Evenimentele au avut loc în contextul vizitei pe care înaltul oficial o desfășurat-o în România, în perioada 21-22 aprilie, la invitația șefului Apărării.
Comitetul Militar al Uniunii Europene, forumul militar în domeniul Politicii de Securitate și Apărare Comună, este constituit din șefii Apărării din statele membre care, după armonizarea pozițiilor naționale, propun cursuri de acțiune pentru securitatea europeană.
Concrete & Design Solutions
Ministrul Mediului, la Bruxelles: Tranziția către neutralitatea climatică trebuie să fie echitabilă și să țină cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate
UE salută adoptarea rezoluției Consiliului de Securitate al ONU care cere "în mod clar o încetare imediată a focului în Gaza și eliberarea imediată și necondiționată a tuturor ostaticilor"
Gabriela Firea: Introducerea cotelor de gen în politică nu este un moft, ci o necesitate. Voi milita în Parlamentul European pentru îmbunătățirea drepturilor femeilor din România
RescEU: Comisia Europeană achiziționează o nouă flotă de avioane de stingere a incendiilor, în valoare de 600 mil. euro
Președintele sârb Aleksandar Vucic: Serbia nu va adera niciodată la NATO. Au vrut să ne distrugă patria
"Nu subestimați extrema-dreaptă!": Șeful celei mari bănci centrale din UE avertizează că o ieșire a Germaniei din zona euro ar fi o "catastrofă economică"
Emmanuel Macron subliniază că "ar fi cinic și contraproductiv pentru Rusia să folosească împotriva Ucrainei" atentatul de la Moscova revendicat de gruparea teroristă Stat Islamic
Evocând "Momentul lui Demostene" al Europei, Josep Borrell cere plasarea apărării în centrul politicilor UE, avertizând că "Europa este pusă în pericol"
Comisia Europeană recomandă autorităților din România să se bazeze pe sfatul experților la stabilirea salariului minim
Apple, Google și Meta, investigate de Comisia Europeană pentru posibile încălcări ale Regulamentului privind piețele digitale. Companiile riscă amenzi de până la 10% din cifra de afaceri mondială totală
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Parlamentul R. Moldova a adoptat o Declarație cu privire la integrarea europeană: Doar aderarea la UE, partener de nădejde timp de decenii, va asigura viitorul țării
Klaus Iohannis le solicită omologilor din UE sprijin pentru R. Moldova: Trebuie să adoptăm cadrele de negociere pentru aderare. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Șefa Comisiei Europene pledează pentru utilizarea energiei nucleare în cadrul tranziției către o energie curată
Volodimir Zelenski cere lumii democratice să redea fiecărei națiuni certitudinea că securitatea sa este de nezdruncinat: Regulile trebuie să funcționeze din nou pentru a proteja ordinea mondială
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Forumul Mării Negre. Președintele Comisiei parlamentare pentru controlul activității SRI a evidențiat importanța de a dobândi o cultură de securitate aplicată menită să contribuie la asigurarea securității energetice în regiune
A fost semnat contractul pentru implementarea Portalului Digital Unic al României – PDURo, un proiect de 96 milioane de lei. Ministrul Bogdan Ivan: Aducem statul la un click distanță pentru toți românii
Trending
- ALEGERI EUROPENE 20245 days ago
Nicolae Ciucă a prezentat candidații PNL pentru Parlamentul European: Vor apăra cauza României și vor găsi soluții europene la problemele românilor
- EDITORIALE7 days ago
Reprezentarea Estului Europei la vârful NATO și UE: În ce moment de cotitură al istoriei euro-atlantice suntem?
- ALEGERI EUROPENE 20245 days ago
Marcel Ciolacu a anunțat lista PSD pentru europarlamentare. Aceasta va fi deschisă de Mihai Tudose, Gabriela Firea, Claudiu Manda și Victor Negrescu
- ROMÂNIA6 days ago
Nicolae Ciucă îndeamnă "să lăsăm diferențele" și să alegem o administrație "pentru ca Bucureștiul să se dezvolte și cetățenii să simtă că trăiesc într-o capitală europeană"
- ROMÂNIA7 days ago
Ministerul Educației investește 30 milioane de euro prin PNRR în construcția de campusuri școlare rurale