Tot ce trebuie să știi despre călătoriile cu avionul după intrarea României în spațiul Schengen aerian. Pașii de urmat
Românii care călătoresc în statele din spaţiul Schengen nu vor mai trebui să treacă prin controlul de frontierele aeriene şi maritime începând de duminică.
Controalele la frontierele aeriene (aeroporturi) şi maritime (porturi la Marea Neagră) se elimină, iar persoanele se vor putea deplasa către sau dinspre alte state Schengen fără a fi supuse controalelor de frontieră.
Statele membre Schengen sunt: Austria, Bulgaria, Belgia, Cehia, Croaţia, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franţa, Germania, Grecia, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Regatul Ţărilor de Jos, Polonia, Portugalia, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia, Ungaria, precum şi Elveţia, Islanda, Norvegia şi Liechtenstein.
Persoanele care intră în terminal, după ce parcurg procedura de control la securitate, activitate care este curentă în toate aeroporturile din Spaţiul Schengen, ,nu vor fi supuse controlului la frontieră ci vor merge direct către porţile de îmbarcare, dar în tot acest traseu parcurs, vor putea fi verificate de Poliţia de Frontieră, echipajele mixte ale Poliţiei Române, Jandarmeriei Române şi Inspectoratului General pentru Imigrări.
Măsuri pentru combaterea infracționalității
Chestorul de poliţie Cornel Laurian Stoica, care conduce Poliţia de Frontieră, a subliniat că, după aderarea României cu frontierele aeriene şi maritime la Spaţiul Schengen, angajaţi ai diverselor structuri din cadrul Ministerului Afacerilor Interne pot face controale, aleatoriu, şi pot verifica documentele pasagerilor cu ajutorul unor terminale mobile conectate la "toate bazele relevante de date" naţionale şi ale Spaţiului Schengen.
"Trebuie să ştim că în zona de terminal Schengen, în toate terminalele vor fi patrule mixte de poliţişti, jandarmi, care vor veghea la siguranţa noastră. Vor face controale în baza unei analize de risc, dacă sunt persoane suspecte, persoane care ştim că sunt date în urmărire, sub control judiciar şi aşa mai departe. La nivelul Ministerului Afacerilor Interne şi Poliţiei de Frontieră împreună cu celelalte arme, s-a dezvoltat o aplicaţie pe un terminal mobil, practic un telefon, cu care colegii mei şi ceilalţi din celelalte arme pot verifica documentele persoanei şi vor observa dacă documentul este dat pierdut, furat, dacă este una şi aceeaşi persoană, dacă există o alertă pe numele persoanei, iar în momentul în care vor identifica această persoană, o vor conduce în linia a doua de control pentru a lua măsurile legate", a afirmat şeful Poliţiei de Frontieră.
El a explicat că datele din actul de identitate al persoanei pe care echipele decid să o verifice sunt căutate "în toate bazele relevante de date", atât bazele de date naţionale, cât şi în cele din Spaţiul Schengen.
În situaţia în care suspiciunile nu se confirmă, persoana îşi poate continua călătoria. Dacă acestea se confirmă, persoanei i se va întrerupe călătoria şi se vor aplica măsuri legale.
Persoanele urmărite general sau internaţional vor fi reţinute şi predate autorităţilor competente, iar celor care se constată că au comis infracţiuni – deţin substanţe interzise, documente false sau falsificate, sunt migranţi ilegali – li se vor întocmi actele premergătoare cercetării penale.
Reguli aplicabile minorilor
Ca şi în cazul adulţilor, aceştia nu vor mai efectua controlul de frontieră şi vor merge direct către poarta de îmbarcare. Ei nu vor avea nevoie de niciun aviz suplimentar, putând să călătorească în spaţiul Schengen cu aceleaşi documente ca şi până în prezent.
Atât adulţii, cât şi minorii vor avea nevoie de aceleaşi documente ca şi până în prezent. Diferenţa constă în faptul că nu vor mai exista controale efectuate asupra documentelor de către Poliţia de frontieră, la ghişee special amenajate în acest sens. Documentele vor fi prezentate doar la solicitarea poliţiştilor de frontieră prezenţi în aeroporturi şi porturi.
Documentele necesare la ieşirea din ţară în cazul cetăţenilor români minori, în funcţie de situaţie:
Dacă minorul călătoreşte însoţit doar de un părinte sau de o terţă persoană sunt necesare:
- Document de călătorie valabil
- Declaraţia autentificată a celuilalt părinte din care să rezulte acordul acestuia cu privire la efectuarea de călătorii în străinătate, dacă călătoreşte însoţit doar de unul dintre părinţi
- Declaraţia autentificată a ambilor părinţi din care să rezulte acordul acestora cu privire la efectuarea de călătorii în străinătate, când călătoreşte însoţit de altă persoană decât părintele
- Doar documentul de călătorie dacă se deplasează la domiciliul sau reşedinţa stabilite în ţara spre care călătoreşte şi face dovada în acest sens
- Dovada scopului declarat al călătoriei şi declaraţia autentificată prin care unul dintre părinţi îşi dă acordul pentru efectuarea călătoriei, când se deplasează la studii/concursuri/tratament medical şi face dovada scopului declarat al călătoriei.
Dacă minorul are peste 16 ani şi călătoreşte neînsoţit va avea nevoie de:
- Document de călătorie valabil
- Declaraţie autentificată a ambilor părinţi din care să rezulte acordul acestora cu privire la efectuarea de călătorii în străinătate
- Doar document de călătorie dacă face dovada domiciliului/reşedinţei în ţara în care călătoreşte
Declaraţiile autentificate se obţin în ţară de la notarul public şi în străinătate de la misiunile diplomatice sau oficiile consulare.
Pentru a verifica dacă cetăţenii români minori şi însoţitorii acestora sunt în posesia documentelor amintite, poliţiştii de frontieră pot face verificări aleatorii în incinta aeroportului. Dacă se constată că acestea nu sunt în posesia lor, nu li se va permite ieşirea din ţară.
Însoţitorii minorilor, alţii decât părinţii sau reprezentantul legal, nu mai sunt obligaţi să prezinte certificatul de cazier judiciar în format fizic, acesta este consultat electronic de către poliţistul de frontieră. Însă, dacă poliţistul de frontieră constată că însoţitorul minorului a săvârşit anumite infracţiuni prevăzute de lege, acestuia nu i se va permite ieşirea din ţară cu minorul. Este vorba despre următoarele infracţiuni: omor; infracţiuni contra libertăţii şi integrităţii sexuale; infracţiuni privitoare la traficul şi exploatarea persoanelor vulnerabile; lipsire de libertate în mod ilegal; infracţiuni privind traficul de droguri sau precursori; trafic de ţesuturi sau organe umane; infracţiuni de terorism.
Pentru deplasările către state non-Schengen, atât pentru adulţi cât şi pentru minorii români, condiţiile de călătorie rămân neschimbate, iar verificarea documentelor se va face la filtrele de control ale Poliţiei de Frontieră.
Date statistice
La nivel naţional vor opera în condiţii Schengen 17 aeroporturi şi 4 porturi maritime.
În anul 2023 pe aeroporturile din Romania au fost înregistrate peste 160.000 de curse, dintre care aproximativ 66% au fost zboruri către/dinspre zona Schengen.
Dintre cele aproximativ 110.000 de curse către/dinspre zona Schengen: 55,5% au fost înregistrate pe Aeroportul Otopeni, 14,6% pe Aeroportul Cluj Napoca, 7,9% pe Aeroportul Iaşi şi 7,8% pe Aeroportul Timişoara.
Aproximativ 23 de milioane de pasageri au tranzitat aeroporturile internaţionale din România în anul 2023, cei mai mulţi fiind înregistraţi pe Aeroportul Internaţional Henri Coandă din Bucureşti (13.727.345 de pasageri), urmat de Aeroportul Internaţional Avram Iancu din Cluj-Napoca (aproximativ 3 milioane de pasageri) şi Aeroportul Internaţional Iaşi (peste 2 milioane de pasageri).
În cursul anului 2023 aproximativ 300.000 de minori au efectuat curse de pe aeroporturile din România. Faţă de peste 2.500 minori s-a luat măsura nepermiterii ieşirii din România.
De asemenea, în anul 2023 au intrat în România pe cale maritimă 115.000 de persoane şi au ieşit 107.500.
Reguli aplicabile cetățenilor din state terțe
Vizele Schengen pentru cetăţenii terţi sunt eliberate la reprezentaţele diplomatice unde România are misiuni (misiunile diplomatice şi oficiile consulare). Cu titlu de excepţie aceste vize (vize uniforme) pot fi eliberate şi în punctele de trecere a frontierei externe ale Romaniei.
În ceea ce priveşte tranzitul, durata şederii autorizate în baza vizei eliberate la frontiera externă corespunde timpului necesar pentru scopul tranzitului.
Ce se întâmplă în aeroporturi
Pe 31 martie, primele zboruri din spaţiul Schengen care vor ateriza pe Aeroportul "Henri Coandă" din Capitală vor fi cele care vin de la Paris, Viena, Hamburg, Roma, Zurich, Munchen, Amsterdam, Geneva. Conform programului, acestea vor sosi în intervalul orar 00.05 - 01.00.
Aeroportul Internaţional Craiova marchează intrarea României şi a Bulgariei în Air Schengen printr-un eveniment care va avea loc duminică, începând cu ora 11:00.
La 11:30, pe pista Aeroportului Internaţional Craiova va ateriza o cursă cu o delegaţie a oraşului Plevna, Bulgaria, condusă de primarul localităţii, însoţit de o echipă de filmare a televiziunii naţionale din Bulgaria.
Ulterior primii călători vor pleca de pe Aeroportul Internaţional Craiova, în condiţiile pe care le presupune intrarea în Air Schengen, către aeroportul Charleroi, Belgia.
Fiecare dintre pasagerii acestui zbor va primi din partea Aeroportului Internaţional Craiova câte un cadou simbolic, care va marca momentul intrării României în spaţiul Schengen aerian.
La aeroporturile Iaşi şi Timişoara au fost inaugurate vineri noi terminale.
Noul Terminal Schengen al Aeroportului Internaţional Timişoara are 8.000 mp şi poate procesa 800 de pasageri pe oră. Investiţia se ridică la 190 milioane lei, cei mai mulţi bani provenind din fonduri europene prin Programul Infrastructură Mare.
Clădirea are o sală de check-in şi ticketing, o sală de circulaţie în zona publică, ce cuprinde şi legătură cu Terminalul de Sosiri Schengen, funcţional încă din 2021, o sală de control de securitate a pasagerilor şi a bagajelor, care cuprinde şi spaţii comerciale, o sală de regrupare a pasagerilor, unde sunt 8 porţi de îmbarcare şi care este amenajată pe 3 niveluri, cu ghişee de pre-boarding, zona de food-court şi o zonă de business lounge.
În total, au fost instalate 18 ghişee de check-in, dar există şi echipamente pentru self-check-in şi 6 porţi automate de scanare a documentelor. Ritmul de procesare este unul ridicat, 800 de pasageri pe oră, ceea ce înseamnă că pot fi operate simultan 8 aeronave.
La Iaşi, noul terminal are peste 30.000 de metri pătraţi, este dispus pe trei niveluri, fiind de peste zece ori mai mare decât terminalul T3 utilizat până acum.