Summiturile de la Bruxelles durează adesea toată noaptea. De cele mai multe ori se întâmplă așa pentru că statele membre ale Uniunii Europene nu ajung ușor la unanimitate. Uneori din cauza unei singure țări. Consiliul European, la care sunt prezenți 27 de șefi de stat și de guvern, are nevoie de consens pentru deciziile sale. În multe cazuri, negocierile pot fi dure.
Altfel au stat lucrurile la acest summit ordinar de primăvară. Agenda a fost neobișnuit de rapid parcursă și rezolvată, într-o armonie aproape neobișnuită. În conferința de presă, cancelarul german Olaf Scholz a vorbit despre o întâlnire "constructivă" cu omologii săi.
Ajutor pentru Ucraina "cât timp și cât de intens" este nevoie
Punctul central al agendei summitului european a fost continuarea sprijinului UE pentru Ucraina. În declarația comună, șefii de stat și de guvern au repetat că sunt dispuși să sprijine Ucraina cât timp va fi necesar. Ceea ce este nou în mesajul transmis de data aceasta este că vor să o facă și "cât de intens este necesar", cum a subliniat și președintele francez Emmanuel Macron la finalul Consiliului European.
Ucraina, au menționat cei 27, are nevoie de sisteme de apărare aeriană, muniție și proiectile. Într-o intervenție video în direct, președintele ucrainean Volodimir Zelenski le-a mulțumit europenilor, dar a numit folosirea artileriei pe front "rușinoasă pentru Europa", deoarece ar putea face mai mult. Ce înseamnă acest mai mult a fost una dintre discuțiile purtate de șefii de stat și de guvern.
În viitor, profiturile produse de activele statului rus înghețate în UE vor servi ca o nouă sursă de venit pentru finanțarea nevoilor militare ale Kievului. O propunere în acest sens a venit din partea Comisiei Europene, liderii prezenți la summit au îmbrățișat-o iar executivul comunitar va trebui să formuleze instrumentele pentru a o pune în practică. Comisia estimează că suma astfel recalculată s-ar putea ridica la trei miliarde de euro pe an, din care 90 la sută vor merge în investiții militare. Moscova a avertizat că va lua măsuri legale în acest caz.
Fără datorii comune pentru achizițiile de arme
UE nu a putut să-și țină promisiunea de a furniza Ucrainei un milion de piese de muniție într-un an. Praga a anunțat, între timp, că lucrează pentru a furniza Ucrainei până la un milion de obuze de artilerie, un proiect salutat de partenerii europeni ai Cehiei.
Cancelarul german a subliniat în conferința de presă de la finalul summitului că s-a luat decizia importantă că fondurile europene să poată fi cheltuite și pentru achiziționarea de arme și muniții neeuropene destinate Ucrainei. În special Franța se opusese în trecut unui asemenea demers.
Finanțarea ajutorului militar pentru Kiev prin așa-numitele euro-obligațiuni, susținută de unele țări, nu are suport german - cancelarul Scholz s-a declarat din nou refractar când a fost întrebat de jurnaliști despre posibilitatea asumării unor datorii comune: "Știți poziția Germaniei, acum nu suntem fani ai unor astfel de idei".
În privința industriei europene de armament, participanții la summit solicită Băncii Europene de Investiții să își adapteze practicile de creditare și să avanseze propuneri pentru o strategie comună de apărare.
Orientul Mijlociu, schimbare de mesaj
Războiul dintre Israel și Hamas a fost, de asemenea, un punct central al discuțiilor de la Bruxelles. În declarația lor comună, cei 27 de lideri europeni fac apel la guvernul israelian să nu lanseze o ofensivă terestră în Rafah și solicită o "încetare imediată a ostilităților, care să ducă la o încetare durabilă a focului". Este pentru prima oară când șefii de stat și de guvern din UE au trecut peste dezacorduri și au convenit unanim să ceară încetarea focului. Irlanda și Belgia solicitaseră acest lucru de mult timp dar state precum Germania, Austria, Cehia și Ungaria s-au opus în trecut, pe motiv că în urma atacului terorist comis de gherila islamistă Hamas pe 7 octombrie, Israelului trebuie să i se permită să se apere. Germania s-a îndepărtat acum de această poziție. Și SUA cer, de asemenea, o încetare a focului.
Simultan, oficialii europeni au solicitat eliberarea necondiționată a ostaticilor ținuți captivi în Fâșia Gaza de organizația teroristă Hamas. În plus, participanții la summit au fost de acord cu nevoia unui ajutor umanitar pentru populația civilă din Fâșia Gaz.
În prima zi, Consiliul European a deschis calea negocierilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina - cu condiția îndeplinirii cerințelor de reformă. În fine, statele au mai cerut Comisiei să promoveze mai multe ajutor pentru fermierii europeni. Acestora din urmă, președintele României, Klaus Iohannis, le-a transmis că se caută "soluții bune" care să funcționeze pe termen scurt, mediu și chiar foarte lung în așa fel încât sectorul agricol să rămână competitiv și durabil. Iohannis a vorbit și despre mai multă flexibilitate în aplicarea Politicii Agricole Comune.