În plină criză, atât din punct de vedere economic, cât și ideologic, mișcările suveraniste câștigă în sondaje, și în percepția publică, indiferent de intenția de vot. Lideri ca Marine le Pen, Viktor Orban, sau chiar Vladimir Putin, care folosesc termeni precum "denazificare", sunt luați drept semne de reper de politicieni din România.
În Argentina, un președinte criticat pentru orientările de dreapta, a reușit să obțină un deziderat greu de atins, chiar și pentru o democrație dezvoltată precum America, reducerea efectelor inflației.
Rata inflației a scăzut după măsurile șoc luate de noul președinte ultraliberalist, Javier Milei. Potrivit Reuters, în luna februarie rata a ajuns la 15.3%, încă foarte ridicată, dar mai jos decât apogeul din decembrie. Președintele nou ales a luat măsuri de austeritate care nu au fost populare inițial, și au ridicat prețul carburanților și cu 60%, dar care, potrivit forurilor internaționale, au avut efectul scontat.
În Franța, potrivit unor sondaje recente, Jordan Bardella, coleg de partid cu Marine le Pen, ar putea conduce extrema dreaptă spre cea mai mare victorie de până acum în cadrul unor alegeri la nivel naţional. Se estimează că partidul său, Rassemblement National, va obţine aproape 30% din voturi la alegerile europene din iunie, cu 10 puncte în faţa listei pro-Macron.
În Italia, Matteo Salvini, care nu reușește să o atragă și pe Georgia Meloni de partea sa, a criticat regulile de disciplină bugetară din zona euro, iar extrema-dreaptă germană și austriacă au avut o opinie separată de restul, cu privire la conflictele Rusia-Ucraina și Israel-Hamas, la o reuniune în luna decembrie a anului trecut la care a participat și liderul AUR, George Simion.
Nicolae Ciucă anunța la Congresul PNL de la Sinaia un nou "pol de dreapta" în România în colaborare cu foști membri ALDE. Pe de altă parte, opoziția s-a coalizat în Alianța Dreapta Unită, din care fac parte USR, PMP și ramura desprinsă din PNL, Forța Dreptei.
La o privire mai atentă asupra acestor mesajelor acestor formațiuni, nu toate coincid cu discursul european.
Sunt pro-NATO, anti-Rusia, orientate înspre integrare europeană. Tema unionistă și aderarea Republicii Moldova la Uniunea Europeană sunt de asemenea puncte principale în discursul partidelor considerate "de dreapta" în România.
Ce pare să se asemene discursului dreptei din Occident sunt mai degrabă partidele care sunt asociate unei anumite influențe din Federația Rusă, SOS și AUR.
Cu PNL în pline negocieri cu PSD pentru o Alianță Electorală și o Alianță a Dreptei care este orientată înspre incluziune, partidele cu un discurs catalogat drept radical se aseamănă cel mai mult cu mișcările de dreapta din țările occidentale.
Recent, la Congresul Partidului Popular European de la București, s-a discutat despre un nou pact pentru migrație, temă dezbătută și de alți lideri europeni, în care UE ar negocia cu țări terțe pentru relocarea migranților din Europa.
România încă negociază însă intrarea pe cale terestră în Spațiul Schengen, și opoziția încă pledează pentru libera circulație, un drept acordat în majoritatea țărilor membre UE.
În privința unor derapaje în discurs, la adresa minorităților, comparațiile între AUR și partidul lui Viktor Orban sunt mai frecvente decât cele între USR și FIDESZ.
Dar nici la acest capitol nu există consens la nivel european, invocând aceleași probleme ca și alte delegații din grup, partidul de extremă dreaptă AUR a anunțat că va renunța la decizia de a se alătura grupului Conservatori și Reformiști Europeni (ECR) din Parlamentul European (PE) dacă și partidul de guvernare din Ungaria, FIDESZ, i se va alătura, potrivit Rador Radio România.
"Prima noastră alegere este cu prietenii noștri din Italia și Polonia, în ECR. Sperăm ca FIDESZ să renunțe la provocările legate de modificarea granițelor", declara George Simion în luna februarie 2024.
În timp ce PNL, sau Alianța Dreapta Unită, susțin un discurs anti extremism, un nou pol de dreapta precum AUR sau SOS câștigă încrederea electoratului potrivit sondajelor. Partidul Dianei Șoșoacă este cotat la peste 6%, ceea ce ar însemna trecerea pragului pentru intrarea în Parlamentul României, fără a forma vreo alianță, iar AUR și-a dublat procentele de la alegerile parlamentare precedente, când a detronat partide tradiționale, cu lideri care aveau capital de imagine, precum Pro-România sau PMP.
În Austria, Partidul Libertăţii (FPOe), pro-Rusia, anti-imigraţie şi de extremă dreapta, are un avans clar în sondajele de opinie, profitând de temerile legate de inflaţia galopantă şi de frustrarea faţă de coaliţia de guvernare formată din conservatori şi Verzi, relatează Reuters.
De curând și Karl Nehammer a făcut notă discordantă în PPE, alături de alți liberali austrieci, prin opoziția la intrarea României în Schengen pe cale terestră.
Atât AUR cât și Alianța Dreapta Unită sunt, în discurs, înspre o zonă care include orice drept la muncă, liberă circulație, comerț, transport și lărgirea zonei pe care dreapta europeană o apără în discursul electoral.
La finele lunii ianuarie 2023, partidul populist de extremă-dreapta din Germania, AfD, a pierdut la diferență mică primele sale alegeri, regionale. Motivul a fost însă eruperea scandalului privind deportarea cetățenilor germani cu origini străine, relatează The Guardian.
Contracandidatul a fost din partea unui partid tradițional CDU, la a cărui reputație a contribuit semnificativ cariera Angelei Merkel.
Deocamdată, în România nu se conturează un partid care să adopte extreme radicale la care să adere electoratul. Tema xenofobiei nu este recentă, iar cauza minorităților din România a fost amplu dezbătută de-a lungul timpului.
Dreapta românească se concentrează în discurs pe privarea de drepturi, justificată sau doar argumentată, a românilor și nu pe o excluziune.
Vicepreşedintele AUR, deputatul Dan Tanasă, susţinea în octombrie 2023 că românii "au avut de suferit cu UDMR la guvernare" şi, dacă există un cordon sanitar cu adevărat necesar în politica românească, acela ar fi "împotriva UDMR şi a politicii sale de dezbinare".
"România ar fi mult mai sănătoasă fără UDMR! Toţi românii au avut de suferit cu UDMR la guvernare timp de 33 de ani! (….)
Dacă există un cordon sanitar de care avem cu adevărat nevoie în politica românească, acesta este împotriva UDMR şi a politicii sale de dezbinare, de promovare a urii şi de denigrare constantă a României. Dar cu cine să faci acest cordon? Cu PSD şi PNL, cele două partide care au ţinut în braţe şi la guvernare UDMR timp de 33 de ani?
Cum ar arăta o legislatură parlamentară fără UDMR? Nu ştiu cum, dar ştiu cu certitudine un lucru: interesele românilor şi ale României ar fi mult mai bine apărate şi reprezentate.
Doar aşa Transilvania s-ar putea dezvolta şi judeţele din centrul ţării ar putea ieşi, după 33 de ani, din sărăcia în care Kelemen Hunor şi ceilalţi baroni udemerişti le-au ţinut. Ar fi o gură sănătoasă de aer şi pentru etnicii maghiari din Transilvania, care, după 33 de ani de baroneală udemeristă, merită să fie reprezentaţi cu adevărat, nu furaţi!", scria Dan Tănasă pe Facebook.
România a făcut însă front comun cu extremele din Europa când a fost vorba de politicile de mediu, care au afectat agricultura, sau în răspunsul la inflația generată de criza economică.
Protestele profesorilor, ale agricultorilor, sau ale altor categorii profesionale nu s-au diferențiat de cele din alte state.