Într-o descoperire uluitoare ce aruncă lumină asupra unei tragedii care a marcat istoria umanității, cercetătorii au reușit să confirme, după aproape cinci secole, ce a dus la prăbușirea societății aztece.
În anul 1545, în Mexicul secolului al XVI-lea, oamenii au început să se îmbolnăvească în mod inexplicabil, suferind de febră și dureri de cap, pentru ca apoi să moară în număr mare. Conform relatărilor, aceste simptome au marcat debutul unei boli devastatoare, cunoscută de localnici sub numele de "cocoliztli", echivalentul aztec pentru ciumă. Până în 1550, aproximativ 15 milioane de oameni, reprezentând 80% din populația aztecă, au căzut victimă acestei epidemii, lăsând în urmă un dezastru umanitar de proporții epocale.
Deși timp de secole oamenii de știință au speculat asupra cauzei acestei epidemii catastrofale, răspunsul pare să fi fost găsit abia acum. Utilizând tehnici avansate de analiză a ADN-ului prelevat din dinții victimelor, cercetătorii au ajuns la concluzia că agentul patogen responsabil pentru cocoliztli ar fi fost o formă de Salmonella enterica, mai precis subspecia cunoscută sub numele de Paratyphi C.
Studiile asupra 29 de schelete descoperite într-un cimitir aztec au confirmat prezența acestui agent patogen bacterian, ceea ce sugerează că Salmonella Paratyphi C. ar fi fost principalul vinovat pentru tragedia care a lovit societatea aztecă. Totuși, cercetătorii au avertizat că există posibilitatea ca alte agenți patogeni să fi fost prezenți și să fi contribuit la dezastru, dar nu au fost detectați în probele analizate, scrie presa străină.
Pe lângă confirmarea cauzei ciumei aztece, studiul aduce în atenție și originea epidemiei – colonizatorii europeni. Se presupune că animalele purtătoare ale agentului patogen Paratyphi C. au fost introduse în Mexic de către coloniști, care erau deja imuni la această bacterie datorită expunerii anterioare. Aztecii, neexperimentați cu această boală, nu au putut rezista devastatoarei epidemii.
Această descoperire reprezintă nu doar un pas crucial în înțelegerea unui capitol întunecat al istoriei umane, ci și o mărturie a impactului profund pe care interacțiunea dintre populațiile europene și cele indigene a avut-o asupra cursului evenimentelor în America Latină. Studiul care a fost publicat în prestigioasa revistă științifică Nature Ecology and Evolution marchează o etapă semnificativă în eforturile de a ilustra complexitatea și consecințele întrepătrunderii culturale și biologice în timpurile coloniale.