Liderul PSD, Marcel Ciolacu, participă, începând de vineri, la Congresul Partidului Socialiștilor Europeni, eveniment care se desfășoară în Italia, la Roma, în cadrul campaniei pentru alegerile legislative din iunie. Congresul are loc într-un moment nu tocmai favorabil pentru că partidul își pierde influența în întreaga Europă, Germania și Spania fiind ultimele sale bastioane.
Premierul Marcel Ciolacu participă, vineri și sâmbătă, la Congresul Partidului Socialiștilor Europeni (PES), eveniment care are loc la Roma. Ocazie cu care liderul PSD va avea întâlniri la nivel înalt cu o serie de politicieni europeni, între care premierul Spaniei, Pedro Sanchez, premierul Danemarcei, Mette Frederiksen, cancelarul Germaniei Olaf Scholz, șeful socialiștilor europeni, preșdintele PES Stefan Lofven, candidatul comun al PSE la președiția Comisiei Europene, Nicholas Schmit.
Potrivit unui comunicat al PSD, în cadrul congresului va fi numit candidatul comun pentru președinția executivului European și va fi aprobat programul electoral comnun pentru legislativul European. Dar Congresul își începe lucrările într-o atmosferă neprielnică: partidul își pierde influența în toată Europa, Germania și Spania fiind ultimele sale bastioane.
În 2022, partidele socialiste au sărbătorit o revenire improbabilă în Europa și păreau să fie pe o traiectorie ascendentă, fiind la putere în șapte state membre ale UE, la fel de multe ca Partidul Popular European (PPE) la acea vreme. După ani de zile în care au rămas în urmă în sondaje, liderii social-democrați reveneau la putere în Germania, în Peninsula Iberică și Scandinavia, precum și în Malta și România.
Doi ani mai târziu, situația s-a schimbat. Deși mai trebuie să ajungă pe locul al doilea la alegerile europene din iunie, numărul țărilor membre socialiste s-a înjumătățit. Următorul bastion care ar putea cădea este Portugalia, unde cel mai longeviv prim-ministru socialist din Europa, Antonio Costa, a fost forțat să demisioneze în urma unui scandal de corupție.
Partidul Socialist Portughez (PS/PSE), care a obținut majoritatea absolută la alegerile din 2022, cu 120 de locuri, este pe cale să piardă din influență, deoarece se va confrunta cu Partidul Social-Democrat Portughez de centru-dreapta (PSD/PPE) în alegerile anticipate din 10 martie. Pierzându-și baza electorală tradițională și luptând pentru a găsi o narațiune comună, "social-democrația europeană este acum în criză", a declarat pentru Euractiv Jean-Michel De Waele, politolog la Universitatea din Bruxelles.
Socialiștii sunt în continuare una dintre cele mai importante forțe din Europa, a remarcat Christine Verger, vicepreședinte al Institutului Jacques Delors. "Cu toate acestea, perspectivele pe termen lung nu sunt foarte bune, deoarece au dispărut practic în Franța și sunt în dificultate în Italia". Demisia lui Costa a fost o lovitură, deoarece "trebuia să devină purtătorul de stindard al socialiștilor în Europa", a spus Verger. "Astăzi, le lipsește un lider puternic și fără cusur", a adăugat ea.
Cancelarul german Olaf Scholz și omologul său spaniol Pedro Sanchez reprezintă, prin urmare, ultimele bastioane ale socialismului în Europa. Cu toate acestea, ambii lideri sunt slăbiți și afectați de probleme. Impopularitatea guvernului lui Olaf Scholz a făcut ca Partidul Social-Democrat din Germania (SPD) să scadă la 14% în sondaje, devenind astfel abia al treilea cel mai popular partid din țară.
În ceea ce-l privește pe Sanchez, acesta a reușit să fie reales anul trecut, dar acum se află la mila separatiștilor catalani, care par a fi gata să provoace o implozie a guvernul său minoritar în orice moment. Succesul său electoral pare, de asemenea, să aibă mai puțin de-a face cu o ideologie socialistă coerentă decât cu capacitatea sa de adaptare. "Domnul Sanchez a reușit datorită pragmatismului său și capacității sale de a se adapta la dorințele poporului spaniol, ca un cameleon", a declarat De Waele.
Timp de decenii, socialiștii europeni au fost în căutarea unui nou discurs. O idee promițătoare a fost lansată de premierul britanic Tony Blair, care a susținut o abordare centristă și liberală, adesea denumită "a treia cale". Dar îmbrățișarea acestei noi identități a avut un cost, mulți dintre susținătorii ei, precum fostul premier francez Francois Hollande și italianul Matteo Renzi, scufundându-se în uitarea politică.
Experții consideră în special că noul program nu a fost bine primit de baza electorală tradițională a social-democraților, și anume clasa muncitoare. "În prezent, o mare parte a clasei muncitoare nu este deloc de acord cu opiniile liberale ale social-democraților privind imigrația. Aceasta este principala problemă pe care trebuie să o rezolve", a declarat De Waele.
Mette Fredriksen pare să fi găsit o formulă magică în adoptarea unor politici stricte în materie de imigrație, ceea ce a ajutat-o să recâștige o parte din fosta bază muncitoare a Partidului Social-Democrat danez. Cu toate acestea, o astfel de abatere de la principiile fundamentale ale stângii nu a găsit prea mult sprijin în rândul colegilor ei.
Ceea ce este sigur este că "toate marile familii de partide (…) riscă să piardă voturi", a declarat Verger. "Se pare că doar dreapta va câștiga semnificativ". În urma scăderii în sondajele de opinie, SPD din Germania și Partidul Socialist al Muncitorilor din Spania (PSOE) au recurs la o narațiune "noi împotriva lor", prezentându-se ca ultimul bastion împotriva extremei drepte.
"Am oprit valul reacționar din Spania. Și da, vom opri valul reacționar în întreaga Europă prin câștigarea alegerilor pentru Parlamentul European", a declarat Sanchez la un congres al socialiștilor europeni în octombrie.
De asemenea, SPD-ul german a făcut din lupta împotriva extremei drepte și din apărarea democrației una dintre prioritățile sale. "Apărăm clasa de mijloc muncitoare și promovăm democrația în Germania și în întreaga lume", a declarat Katarina Barley, vicepreședinte al Parlamentului European și lider de listă al SPD. Speranța rămâne pentru social-democrați, deoarece liderii SPD consideră succesul surprinzător al lui Scholz în 2021 ca fiind o lecție vitală.