Într-un an în care promisiunile legate de lipsa creșterii taxelor și majorarea salariilor și pensiilor se bat cap în cap cu presiunea unei reforme fiscale din temelie pentru reglarea inflației și a deficitului bugetar excesiv, guvernanții par optimiști în ceea ce privește creșterea economică.
În cadrul unui interviu acordat Ziare.com la emisiunea Business Focus, Claudiu Vuță, analist economic și vicepreședinte al Asociației Analiștilor Financiar-Bancari din România, punctează cele mai importante semnale de alarmă pe care românii trebuie să le aibă în vedere când navighează economic anul 2024, cu precădere invitând la precauție în identificarea pomenilor electorale care vor fi decontate în anii următori.
Prognozele privind creșterea economică a României în 2024 sunt între 2,5% și 3,4%, iar Guvernul promite că nu vor exista creșteri de taxe anul acesta, recalcularea pensiilor a devenit o certitudine, iar trendul de creștere al salariului minim pare să fie unul predictibil și continuu. Pe de altă parte, organizații internaționale precum FMI sau Banca Mondială avertizează că veniturile fiscale ale României sunt mult sub nivelul din alte țări și prea scăzute pentru a sprijini servicii publice la standarde UE și că, prin urmare, nu există o cale realistă de urmat fără o reformă substanțială a politicii fiscale. Claudiu Vuță a început prin a explica faptul că punctul de mijloc între prognozele optimiste ale guvernului și scepticismul oricărui martor extern cu privire la bunăstarea economică a țării fără o reorganizare fiscală din temelie stă în predictibilitate.
"Trebuie să avem în vedere super anul electoral 2024, când vom avea alegeri locale, europarlamentare, parlamentare și prezidențiale. Întotdeauna, când trăim un astfel de an electoral, guvernul se ferește cumva să majoreze taxele pentru a nu pune presiune pe cetățeni, însă cadourile electorale sunt decontate în anul sau în anii următori. La momentul actual am ajuns la un deficit bugetar de 5,7% și un deficit comercial, adică exporturi minus importuri, acesta este de circa 29 de miliarde de euro, mai bun decât ceea ce am avut anul trecut și cumva a fost pusă mai puțină presiune asupra monedei naționale. Cu toate acestea, România nu a mai avut excedent bugetar din anii '90 și este destul de greu să găsim informații care să nu ne arate că întotdeauna am cheltuit mai mult decât am încasat la buget. Într-adevăr este nevoie să restructurăm profund economia, iar o oportunitate s-ar întrevedea doar prin intermediul investițiilor străine și de capital românesc prin care putem crea plus-valoare în economie, putem atrage angajați care să plătească taxe, să încurajăm companiile să plătească taxe și astfel să putem acoperi deficitul", a punctat vicepreședintele AAFBR.
Potrivit acestuia, în anii următori se preconizează investiții mari în România, în toate domeniile de activitate, la momentul actual pornind de la un produs intern brut de circa 350 de miliarde de euro: "Dacă comparăm cu cel pe care îl aveam atunci când am intrat în Uniunea Europeană, PIB-ul țării este de 5-6 ori mai mare, o reală evoluție, însă faptul că nu am avut o politică fiscală predictivă a dus la aceste dezechilibre și ar trebui să începem prin a oferi atât antreprenorilor, cât și cetățenilor, o predictibilitate pe termen lung în ceea ce privește taxele și impozitele pe care le au de plătit. De asemenea, taxele ar trebui să fie taxe, și nu biruri. Diferența dintre cele două concepte este că atunci când plătești o taxă, primești un serviciu în schimb, dar când plătești un bir, nu primești absolut nimic, în afară de faptul că oamenii finanțează deficitul bugetar."
Un exemplu legat de predictibilitate ar putea fi cota unică de impozitare. Claudiu Vuță a semnalat faptul că, în România, nu mai avem cotă unică, ci cote diferențiate în funcție de serviciul sau bunul achiziționat și se vorbește în prezent de introducerea unui impozit progresiv pe salarii. "Să nu credeți că cineva se gândește la angajați, să le creeze o viață mai bună. Guvernanții au nevoie de acești bani pentru finanțarea cheltuielilor foarte ridicate. Dacă nu vom avea o politică economică și de investiții pe termen lung, cu ținte clare, care să răspundă la întrebările "cât putem să încasăm?", "câți angajați dorim să avem?", "care va fi salariul mediu pe economie în următorii doi-trei ani și care va fi creșterea acestuia?", "câți angajați vom atrage în mediul privat?". Acestea sunt problemele pe care trebuie să ni le punem, nu colectarea cât mai multor taxe care să finanțeze actualul sistem."
Riscurile economice ale anului 2024: cadourile electorale și nevoia de investiții în apărare
Analistul economic surprinde faptul că riscurile cele mai mari ale anului 2024 sunt cadourile electorale, promisiuni de creșteri ale salariilor și pensiilor mai ales. Dacă ar fi să gândim obiectiv și să ne uităm la rata inflației, la momentul actual, am avut în 2022, media inflaționară a fost de 12,8. Anul următor, 2023, a fost de aproximativ de 7%, din ianuarie până în decembrie, iar veniturile populației au scăzut tocmai pentru că au fost "ronțăite" de inflație. Dar trebuie să vedem și ce bani avem la buget, pentru că dacă vom majora salarii și pensii, intrând în acest discurs de cadouri electorale, vom "finanța" inflația, care va crește în continuare.
În cazul majorării salariului minim, a fost adus în discuție și faptul că, pentru încasarea a cât mai mulți bani la buget, vor trebui să se majoreze și cotele de impozitare – CAS, CASS – care sunt incluse în salariul brut, minim, atunci când sunt efectuate viramentele la bugetul de stat. Majorarea salariului minim are în vedere două aspecte: să asigure cumva, pe spatele celor care investesc în România, niște venituri mai mare angajaților, însă opinia mea e că guvernanții nu se gândesc niciodată la acest lucru, ci la majorarea taxelor care sunt incluse în salariile minime, a explicat Claudiu Vuță.
Totodată, problemelor de economie internă li se adaugă faptul că avem și un risc geopolitic în zonă, prin războiul de la graniță: "În afară de cheltuielile bugetare, va trebui să investim foarte mult și în armată. Nu suntem o insulă din Pacific, ci în estul Europei, unde întotdeauna, ciclic, am avut probleme de securitate – nu doar țara noastră, dar și dacă ne uităm la situația care începe din Țările Baltice și merge până în Grecia, chiar și Turcia, toate țările și-au majorat cheltuielile militare. Decizia va pune presiune pe bugetul național, dar consider că e o cheltuială necesară, pe care nici măcar nu trebuie să o punem la îndoială. Trebuie să o facem. Astfel, vom avea atât cheltuieli la care ne așteptam până acum, dar și cele generate de riscul de securitate din estul Europei", a semnalat analistul.
Ieșirea din economia prociclică a României, posibilă doar prin creșterea capitalului și investiții pentru creșterea reală a bunăstării oamenilor și a mediului de afaceri
Miza electorală în 2024 este foarte mare pentru partidele de la putere, însă în multe domenii, experți spun că va fi un an mort, presărat cu promisiuni în detrimentul livrabilelor concrete (un exemplu fiind, de pildă, proiectele de infrastructură mare sau discuțiile privind cota unică de impozitare).
În ierarhizarea nevoilor imediate de reformă ale României pentru un echilibru între reglarea deficitului bugetar și o menținere în limite "umane" a inflației și nivelului de trai, Claudiu Vuță a accentuat importanța creșterii capitalului pe piață.
"România s-a aflat în permanență într-o situație prociclică, adică atunci când am avut creștere economică, am crescut și deficitul bugetar de cele mai multe ori. Iar în momentul în care am înregistrat cădere economică, ultima dată în 2009, am văzut o scădere de 25% a salariilor în sectorul bugetar, majorarea cotei de TVA la 24% și probleme sociale.
Dacă ne uităm și în statistica celor care au părăsit România, vom vedea că, după 2009, cifrele au crescut exponențial, oamenii plecând din România pentru a găsi în alte țări. Nu vrem să ajungem din nou în acel moment. Văd ca o soluție favorizarea capitalului pentru a avea investiții mari care să mențină forța de muncă înalt calificată aici și pentru a crea plus-valoare în România în mai multe domenii de activitate: huburi IT, huburi logistice, industria automotive care este unul dintre factorii determinanți care trag România înainte și reprezintă o cotă foarte importantă în ceea ce privește structura exporturilor. Avem energie nucleară la Cernavodă, dar putem vedea la nivel național ce mai putem face pentru a crește facilitățile din energie.
Întotdeauna, când o țară are la dispoziție energie ieftină și accesibilă, merge înainte, se dezvoltă. Atunci când dispare această resurse, vor începe problemele, iar un exemplu bun în acest sens este Germania, care avea contracte foarte bune cu Rusia pentru gaze naturale, erau privite ca un șantaj energetic chiar, iar acum germanii au probleme economice, mai ales după ce și-au închis și reactoarele nucleare."
Energia ieftină, la discreție, poate pune pe roți industria românească, pentru a putea fi competitivă nu doar în Europa, ci și în lume, arată analistul economic.
În ceea ce privește reglarea deficitului bugetar, perioada în care România ar putea reveni la un deficit bugetar în limitele Tratatului de la Maastricht ar trebui să fie mai mică decât estimarea de 7 ani făcută de Ministrul de Finanțe, Marcel Boloș, pentru că acest deficit va veni și cu taxe și împrumuturi care vor pune presiune pe veniturile cetățenilor.
"Deficitul de anul trecut a fost de 5,7%, însă e departe de a fi de limita de 3%. Noi ar trebui să fim mult sub 3%. Singura țară care poate avea deficite gemene, adică deficit bugetar și comercial, fără a-și face probleme legate de venituri, sunt Statele Unite, care au dolarul ca monedă de rezervă și își pot "exporta" datoriile peste hotare. România nu este în această situație. Noi avem o mare șansă că suntem în Uniunea Europeană, avem parte de fonduri europene pe care le putem investi în țara noastră. Trebuie să avem în vedere că dacă nu am fi avut ajutor european, am fi arătat probabil precum țări ca Belarus sau Georgia, care sunt în afara comunității europene și au mici șanse de dezvoltare, din poziția în care sunt.
Noi nu suntem acolo, dar trebuie să maximizăm avantajele apartenenței la UE, iar pentru asta avem nevoie de un plan pe termen lung de investiții în domenii-cheie care să ne pună pe un făgaș al dezvoltării, având în vedere și industriile care se preconizează a fi dominante pe piață în următorii 5-10 ani", a încheiat vicepreședintele Asociației Analiștilor Financiar-Bancari din România.
...citeste mai departe despre ""Cadourile electorale vor fi decontate în anii următori". Riscurile economice majore cu care se vor confrunta românii în 2024" pe Ziare.com