Multe dintre tulpinile virusului HPV sunt cauza principală a mai multor forme de cancer, atât la femei, cât și la bărbați. Această situație poate fi prevenită încă din adolescență, cu o simplă schemă de vaccinare
Cancerul de col uterin este a doua cauză de mortalitate prin cancer în rândul femeilor din România, după cancerul de sân. Țara noastră este în fruntea clasamentului european, cu o incidență mare a acestei boli: conform datelor Sistemului European de Informații privind Cancerul (ECIS), în 2022, la noi au fost înregistrate 3.368 de cazuri noi de cancer de col uterin, iar 1.793 dintre româncele diagnosticate și-au pierdut viața din această cauză.
Infecția cu anumite tulpini ale HPV (Virusul Papilomului Uman) este responsabilă de 99% din cazurile de cancer de col uterin. Vestea bună este că acest tip de cancer poate fi prevenit prin vaccin care, din decembrie anul trecut, este gratuit pentru copiii și adolescenții (fete și băieți, deopotrivă) cu vârsta cuprinsă între 11 și 19 ani, iar pentru femeile între 19 și 45 de ani, dozele sunt la jumătate de preț. O schemă de vaccinare completă, cu trei doze, costa, înainte de campania lansată de Ministerul Sănătății, în jur de 1.800 de lei. Acum, aceasta este aproximativ 900 de lei, fiind necesară doar rețeta de la medicul de familie.
"Weekend Adevărul" a discutat despre HPV, cauza principală a cancerului de col uterin, și miturile din jurul acestuia, cu prof. dr. Radu Vlădăreanu, șeful Clinicii de Obstetrică şi Ginecologie a Spitalului "Elias" și președintele Societății Române de HPV. Acesta a clarificat că vaccinarea anti-HPV nu are efecte adverse și că nu există niciun fel de interdicție – nici de vârstă, sex sau vreo boală deja existentă. De asemenea, a subliniat că la spitalul unde lucrează în fiecare zi este diagnosticată cu cancer de col uterin cel puțin o femeie și, în toate cazurile, pacientele nu au fost vaccinate.
"Weekend Adevărul": Ce este Virusul Papilomului Uman (HPV)?
Dr. Radu Vlădăreanu: HPV este o prescurtare de la Human Papilloma Virus, virusul papiloma uman. Este un grup foarte mare de virusuri, sute de tipuri, de fapt un tropism pentru specia umană regăsindu-se în jurul nostru peste tot.
Ce alte tipuri de cancere mai provoacă acest HPV, în afară de cel de col uterin?
Nu toate dintre aceste sute de virusuri provoacă cancerul de col uterin. Sunt unele clasificate cu un grad mare de risc, altele sunt cu risc mediu și unele cu risc scăzut de cancer de col. Însă, în general, cele care sunt cu risc înalt, în mare parte sunt implicate în producerea și a altor tipuri de cancer. În cazul femeilor e vorba de cancerul vulvar, vaginal. Dacă vorbim de ambele sexe, avem cancerul anal sau cancerul orofaringian. Deci aceste virusuri sunt implicate în multe patologii. Însă, sigur, nu atât de puternic cum sunt implicate în cancerul de col.
În cazul cancerului de col uterin provocat de HPV, care sunt simptomele?
În cancerul de col uterin nu sunt simptome. Deci nimic nu doare, o lungă, lungă perioadă, timp în care cancerul își face loc și ajunge într-un stadiu avansat. Abia atunci – din păcate, cu șanse de supraviețuire tot mai mici – începe să sângereze la contact. Acesta ar fi primul semn. Poate nici atunci, dar este cel mai tipic și deja târziu simptom. Așadar, nu doare, nu există simptome, singurul mod de depistare este controlul medical.
Există o vârstă anume când femeile sunt mai predispuse la diagnosticarea cu cancer de col uterin?
Da, din păcate, încă de la o vârstă tânără, undeva în jurul a 35-40 de ani, când femeia încă e în activitate, încă muncește. Acolo este un prim vârf. Mai există unul, undeva la vârstă înaintată, 70-80 de ani.
Testul Babeș-Papanicolau, necesar
Cum se poate transmite HPV-ul?
Prin contact de mucoasă, prin contact tegument-mucoasă, se poate lua de pe lenjerie, de pe mânerul unei uși, în general mâna dusă în zona genitală poate transporta inclusiv acest HPV. Nu e obligatoriu contactul sexual neprotejat, așa cum este cunoscutul HIV.
Principala formă de screening este testul Babeș-Papanicolau?
Da, pentru a face screeningul leziunilor neoplazice sau pre-neoplazice de col este necesar testul Babeș-Papanicolau.
Când decideți că trebuie făcută și o tipizare HPV?
Sunt anumite criterii. Multe țări cu sisteme mai performante de sănătate preventivă renunță chiar la acest test și fac tipizarea HPV prin screening. Însă depinde de câți bani există pentru a face gratuit acest screening. La noi e doar un program-pilot ca test de prim screening HPV, dar majoritatea înseamnă Babeș-Papanicolau în mediu lichid.
Scut anti-HPV, din două sau trei doze
Cum se face și ce este imunizarea anti-HPV?
Este o descoperire pornită de la cercetări îndelungate, care au evidențiat relația între HPV și cancerul de col acum mai mulți ani. Este vorba de niște particule care imită foarte mult învelișul exterior al HPV-ului, dar acestea nu au nimic antigenic în ele și nu pot să dea nicio boală. Recunoscând acest înveliș, organismul își face niște anticorpi pentru el. Atunci când vine adevăratul HPV, îl termină, îl anihilează. Pe scurt, cam asta este.
Care este perioada de acțiune a vaccinului?
Vaccinul s-a dovedit că trebuie făcut doar o dată. Adică o cură de două-trei doze, după care nu mai e necesar să fie repetat pentru că se păstrează. Avem cel puțin 20 de ani de confirmare a faptului că se păstrează și fiecare an adunat la cei care au fost vaccinați în urmă cu 20 de ani ne confirmă că nu mai e nevoie să-l repetăm de-a lungul vieții. Deci, cu alte cuvinte, îl facem o dată și gata.
Ați spus de cele două-trei prize. Cum se face această vaccinare?
Dacă sunt foarte tineri, fata sau băiatul, până în 14 ani se fac doar două doze de vaccin la o distanță de două-trei luni. După vârsta aceasta, se fac trei doze. Asta este schema completă. Cele trei doze se fac la 0-2-6 luni: momentul inițial, zero, apoi peste două luni și a treia doză, peste șase luni. Sunt numeroase studii care arată că chiar și două doze sunt suficiente. Este mult mai bine decât nimic.
Se poate ca între prima doză de vaccin și a doua doză persoana să contracteze o tulpină HPV?
Teoretic, se poate întâmpla. Acesta este și motivul pentru care recomandările pentru vaccinarea anti-HPV să fie mai ales pentru vârstele mici. E important să se facă toate dozele necesare pentru sănătate.
Vaccin gratuit până la majorat
De la ce vârstă trebuie făcut acest vaccin, atât pentru fete, cât și pentru băieți?
De la 11-14 ani este ideal – se produce cel mai mare răspuns imun care persistă foarte mult timp – până în 18 ani și 11 luni și 30 de zile. Deci până n-ai împlinit 19 ani, vaccinul este gratuit în România, începând cu 1 decembrie 2023, și atunci toată lumea beneficiază de vaccinare gratuită.
Și dacă s-a ratat această vârstă optimă pentru vaccinare, atât pentru fete, cât și pentru băieți, el când se mai poate face?
Oricând după această vârstă. Există o compensare de 50% doar pentru femei cu vârsta cuprinsă între 19 și 45 de ani.
Fără limită de vârstă
Femeile până la ce vârstă pot face acest vaccin? Există contraindicații dacă au intrat la menopauză?
Biomedical vorbind, sunt femei și de 60 de ani care își fac vaccinul. Dacă au intrat la menopauză, pot face acest vaccin fără probleme. Așadar, nu există nicio contraindicație, dar trebuie să plătească prețul întreg.
În cazul bărbaților, care este limita de vârstă pentru vaccinare?
Nu sunt limite, iar vaccinarea bărbaților se face în ideea de a reduce masa potențială de oameni infectați cu HPV, de a reduce incidența cancerului anal și a cancerului de cap și gât. Acestea sunt motivele și, sigur, existând o cohortă tot mai mare de bărbați vaccinați, transferul acestui virus între indivizi este blocat practic sau este mult diminuat.
Femeile care au fost diagnosticate cu cancer de col uterin se mai pot vaccina anti-HPV?
Și ele se pot vaccina. Sigur că, în cazul lor, prioritar este tratamentul cancerului. Ținta noastră este să vindecăm cât putem acest cancer și cu cât îl depistăm în stadii mai puțin agresive, mai puțin avansate, cu atât șansele sunt mai mari de vindecare.
Fertilitatea, neafectată de vaccin
În jurul vaccinării anti-HPV s-au construit de-a lungul timpului foarte multe mituri și cazuri excepționale. Spre exemplu: dacă ați avea un băiat de 11 ani, l-ați duce imediat la vaccinarea anti-HPV, deși el este încă un copil?
Am trei fete și le-am dus la vaccinare după 11 ani. Bineînțeles că dacă ar fi și un băiat, și pe el l-aș duce la vaccinare. Nu există niciun fel de reacție adversă. Zeci de ani au trecut de la primele vaccinări, sunt sute de milioane de vaccinări făcute în lumea asta și lucrurile sunt destul de clare. În afară de durerea la locul injectării care poate să persiste o zi, două-trei, poate o senzație de leșin datorată fricii injectării și nu din alte motive, cam astea sunt reacțiile cele mai uzuale. Alte reacții adverse, semnificative, s-a dovedit că nu există.
Sunt voci de părinți care consideră că atât timp cât copilul nu este activ sexual, nu este nevoie de vaccinarea anti-HPV.
Argumentul este să îl ducem la vaccinare pe copil pentru a-și face anticorpii pentru momentul când devine activ sexual, pentru a-i da cea mai mare șansă să facă cea mai mare cantitate de anticorpi necesară pentru acel moment. HPV-ul nu e singurul lucru care se poate transmite pe cale sexuală. Sunt o groază de boli venerice care se transmit. Așa cum v-am spus, în HPV nu există protecție prin folosirea prezervativului, pentru că și acolo intervine mâna.
Dacă vreau să fac pentru copilul meu vaccinul anti-HPV, cum procedez? Trebuie să ajung la un ginecolog?
Nu. Medicul de familie face o rețetă compensată de 100%, dacă are până în 18 ani. Cu rețeta se merge la farmacie, acolo se dă vaccinul gratis. Cu vaccinul acesta trebuie să vă întoarceți la medicul de familie care face această vaccinare și vă trece într-un registru. Acest registru poate fi completat de medicul de familie, dar și de epidemiologi sau de infecționiști.
Fără efecte adverse
Acest vaccin are implicații și asupra persoanelor cu boli autoimune?
S-au făcut studii foarte serioase pe zeci de mii de cazuri de pacienți cu boli autoimune, iar rezultatele au dovedit că vaccinul nu agravează boala, nu declanșează boala. Deci nu are o incidență mai mare de apariție a bolilor autoimune. Cei care s-au vaccinat, cei care nu s-au vaccinat au aceeași incidență teoretică de boli autoimune.
Un alt mit pe care l-am auzit referitor la vaccinul anti-HPV este legat de faptul că el poate induce sterilitate sau insuficiență ovariană.
Nu există nicio modificare, alterare a spermei, a celulelor sexuale masculine la cei care au făcut vaccinul. La fel și în cazul femeilor, nu există nicio tulburare de ovulație sau de foliculogeneză. Asta reliefează studiile.
De asemenea, mulți spun că dacă au făcut vaccinul anti-HPV, nu mai are rost testarea Babeș-Papanicolau.
Testarea Babeș-Papanicolau are rost din când în când, dar rar, dacă faci corect vaccinarea cu tulpinile existente în vaccinul actual, cu cele nouă tulpini. Deci folosind vaccinul care există în România și în toată lumea acum, cel nonavalent, testarea Babeș-Papanicolau se menține ca o necesitate, dar foarte rar. Undeva la zece ani ar trebui să-ți faci un test. Vaccinezi fata la 11-13 ani și din 10 în 10 ani poate să facă un test Babeș-Papanicolau.
România, pe podiumul cancerului de col uterin
Care e situația în România în privința vaccinării anti-HPV?
În România, datorită schimbărilor de normative privind vaccinarea, cred că s-a dublat numărul persoanelor care s-au vaccinat, ceea ce e bine. Undeva la 10.000 de vaccinări pe lună. Nu e mult, dar avem potențial de sute de mii de femei care ar trebui vaccinate. Nu e foarte mult, dar e mai mult decât era înainte. Să vedem dacă se menține acest trend. Gândiți-vă că suntem de-abia după două luni de la începutul acestei campanii. Ar ajuta ca oamenii să aibă încredere în acest vaccin. El există de mai mult de 15 ani pe piață, are ani de studii și s-a dovedit că nu face niciun fel de rău, ci doar bine. Australia a început din 2007 să vaccineze și băieții și se laudă că aproape nu mai au cazuri de cancer de col uterin pe continent. Marea Britanie își dorește eradicarea cancerului de col prin vaccinare și sigur și prin testare. Deci se poate. România este în locurile fruntașe în cancerul de col, iar unul din 13 cancere din România e dat de col. Femeile nu vin foarte ușor spre screening. Dacă le-am putea vaccina, s-ar reduce semnificativ aceste cazuri.
Ce considerați că este important să le comunicați părinților în mod special, maturilor, fie sau nu activi sexual?
Cel mai important este ca românii să aibă încredere în acest vaccin. Sunt peste 20 de ani de când știm că funcționează bine, de când vedem că cei din țările care l-au folosit extensiv nu mai au cancer de col, sau există, dar într-un procent foarte redus. Să înțelegem că a nu fi infectați cu virusul HPV scapă, pe de o parte, femeile de cancer de col și, pe de cealaltă parte, scapă bărbații de cancer oro-faringian, de cancer anal. În spital nu există zi fără să diagnosticăm cancerul de col și niciuna dintre femeile respective nu este vaccinată.