Noile reglementări ale Legii Pensiilor, care intră în vigoare începând cu 1 septembrie, includ ajustări privind vârsta de pensionare și perioadele de cotizare obligatorii, având în vedere evoluția speranței de viață. Cu toate acestea, legislația nu impune o revizuire negativă a vârstei standard de pensionare.
Aceste modificări legislative vin în contextul reformelor asumate de România prin Planul Național de Redresare și Reziliență, fiind influențate și de discuții la nivel global.
Larry Fink, conducătorul consiliului de administrație al BlackRock Inc., a emis recent o scrisoare către investitori, în care argumentează pentru o reconsiderare a conceptului de pensionare. El subliniază prelungirea speranței de viață și întreabă în ce măsură vârsta standard de pensionare de 65 de ani mai este relevantă într-o lume în care oamenii trăiesc adesea peste 90 de ani.
Într-un raport recent, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) susține ajustarea periodică a vârstei de pensionare în funcție de speranța de viață. Mai mult, OCDE argumentează că implicarea mai mare a persoanelor în vârstă în câmpul muncii ar putea contribui la echilibrarea contribuțiilor și ar putea susține finanțarea sistemului public de pensii.
Cu toate acestea, sistemul actual de pensii din România este criticat pentru că este considerat viciat și redistributiv, neținând cont de contribuția individuală a fiecărui participant și favorizând unele categorii sociale în detrimentul altora.
Despre speranța de viață în România, se constată că, deși numărul de persoane în vârstă a crescut semnificativ în ultimii ani, speranța de viață nu a evoluat în aceeași măsură. Mai mult, România se situează sub media europeană în ceea ce privește speranța de viață după vârsta de pensionare.
Economistul Radu Nechita argumentează că sistemul de pensii ar trebui să fie revizuit astfel încât fiecare individ să aibă responsabilitatea și libertatea de a decide momentul pensionării în funcție de propriile circumstanțe și speranță de viață.