Președintele ucrainean Volodimir Zelenski a atras atenția, într-un interviu publicat vineri, că forțele ucrainene vor fi nevoite să se retragă "cu pași mici" dacă Kievul nu primește ajutorul militar al SUA, blocat în Congres, anunță Reuters, citat de Agerpres.
"Dacă nu există sprijinul SUA, înseamnă că nu avem apărare aeriană, nici rachete Patriot, nici bruiaj pentru războiul electronic, nici cartuşe de artilerie de 155 de milimetri", a declarat preşedintele Zelenski pentru Washington Post.
Lipsa de muniții, a continuat acesta, înseamnă că "trebuie să te descurci cu mai puțin", adică "să scurtăm linia frontului".
Avertismentul transmis de liderul ucrainean vine la scurtă vreme după discuția telefonică pe care acesta a avut-o cu președintele Camerei Reprezentanților, Mike Johnson, căruia i-a cerut să accelereze adoptarea rapidă a vastului ajutor militar american în valoare de 60 de miliarde de dolari.
Mike Johnson, care controlează ce proiecte de lege sunt supuse la vot în Camera Reprezentanților, a dat asigurări săptămâna trecută că examineaza "o serie de piste" privind asistenţa pentru Ucraina, în timp ce planul de ajutor în cauză a fost deja aprobat de către Senat.
Biden a venit cu inițiativa de ajutor de 60 de miliarde de dolari pentru Ucraina în luna august, dar de atunci a rămas blocată în Congres, fiind condiționată de finanțarea securității frontierelor interne, republicanii refuzând să o treacă.
În încercarea de a liniști spiritele, consilierul pentru securitate națională al Casei Albe, Jake Sullivan, a efectuat la 21 martie o vizită în capitala Ucrainei pentru a da asigurări că sprijinul militar al SUA "va ajunge în Ucraina", dublând mesajul secretarului de stat al Apărării.
Între timp, Uniunea Europeană a plătit prima tranșă de 4,5 miliarde de euro către Ucraina, fonduri ce provin din pachetul de asistență de 50 de miliarde de euro, și să aloce 5 miliarde de euro în cadrul Instrumentului european pentru pace pentru a sprijini militar Kievul.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Kaja Kallas: Estonia este gata să îi susțină și pe Mark Rutte și pe Klaus Iohannis la funcția de secretar general NATO
O invitare a lui Vladimir Putin la summitul G20 din Brazilia trebuie să fie rezultatul unui consens, consideră Emmanuel Macron
Volodimir Zelenski îi cere președintelui Camerei Reprezentanților să "adopte rapid" ajutorul militar american "vital" pentru Ucraina
Donald Tusk consideră că "războiul nu mai este un concept din trecut": Invazia rusă în Ucraina anunță o nouă eră în Europa
Două decenii de la cel mai mare val de extindere din istoria NATO. Klaus Iohannis: Aderarea la Alianță a marcat reintegrarea României în familia transatlantică
Ministrul apărării Angel Tîlvăr: Acum 20 de ani, prin aderarea la NATO, România a primit cele mai solide garanții de securitate
Kaja Kallas: Estonia este gata să îi susțină și pe Mark Rutte și pe Klaus Iohannis la funcția de secretar general NATO
Published
2 hours agoon
March 30, 2024Estonia este pregătită să susțină atât candidatura premierului olandez Mark Rutte, cât și pe cea a președintelui român Klaus Iohannis la funcția de viitor secretar general al NATO, a declarat premierul Kaja Kallas în această săptămână, potrivit EER.eu.
Premierul a spus că dintre cei doi, Rutte are șanse să obțină poziția.
În cadrul emisiunii politice "Esimene stuudio" de la ETV, premierul estonian a declarat că a discutat despre "preocupările noastre".
"Faptul că nu a existat nimeni din regiunea noastră în vreo poziție înaltă nu este corect. Am primit răspunsuri la întrebările noastre; și, într-adevăr, nu împiedicăm nimic în niciun fel; suntem gata să îi susținem pe ambii", a precizat ea.
Estonia a propus trei criterii pe care ar trebui să le îndeplinească în mod ideal un secretar general al NATO potrivit, a continuat prim-ministrul, care a fost ea însăși asociată cândva în presă cu o potențială candidatură la cea mai înaltă funcție civilă din NATO.
Cele trei criterii vizează: 1) atingerea de către aliați a minim 2% din PIB în bugetul lor pentru apărare și securitate, 2) echilibrul geografic și 3) capacitatea de a facilita consens și compromis.
În vreme ce nici Olanda și nici România au reușit să investească minim 2% din PIB pentru apărare în 2023, deși Bucureștiul și-a asumat un buget ambițios între 2% și 2,5%, cel de-al doilea criteriu expus de Kaja Kallas pare în favoarea președintelui Klaus Iohannis, iar cel de-al treilea în favoarea lui Mark Rutte.
"Din păcate, nu au existat persoane din Europa de Est în cadrul pozițiilor de conducere ale NATO", a spus Kallas despre situația de până acum, un lucru invocat și de președintele Klaus Iohannis.
Premierul Estoniei a remarcat că premierul olandez Mark Rutte bifează a treia căsuță.
"Al treilea criteriu este că, având în vedere că formarea de coaliții sau găsirea de compromisuri este crucială în cadrul organizațiilor mari; Mark Rutte a fost mult timp lider de guvern de coaliție și l-am văzut la masa UE. El poate negocia compromisuri și se poate asigura că toată lumea este de acord. Acesta este punctul său forte", a spus Kaja Kallas.
Președintele Klaus Iohannis a anunțat pe 12 martie că a decis să intre în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței Nord-Atlantice, evocând momentul important al marcării a 20 de ani de la aderarea României la Alianța Nord-Atlantică, pilonul de stabilitate și securitate reprezentat de România pe flancul estic prin alocarea a 2% și a 2,5% din PIB pentru apărare, sprijinul pentru Ucraina, dar și contribuție valoroasă a Europei de Est în discuțiile și deciziile adoptate în cadrul NATO.
Anterior, SUA, Marea Britanie, Franța și Germania și-au anunțat susținerea pentru Mark Rutte.
Între timp, Iohannis și Rutte au avut săptămâna trecută o întrevedere bilaterală la Bruxelles, în cadrul reuniunii Consiliului European. Cei doi lideri au făcut, de la distanță, un schimb de amabilități în contextul competiției lor pentru funcția de top la nivelul Alianței.
Iohannis a declarat că a avut "discuții foarte bune" cu aliații din NATO după ce și-a anunțat candidatura pentru postul de secretar general al Alianței, insistând că în cursa cu premierul olandez Mark Rutte pentru această funcție este "o competiție constructivă", dar ceea ce îi deosebește sunt "geografia, istoria și abordările ușor diferite privind viitorul NATO.
Klaus Iohannis este un "om minunat" și un "lider credibil pentru țara lui", a afirmat și premierul demisionar olandez, Mark Rutte, referindu-se la contracandidatul său pentru funcția de secretar general al NATO.
Succesorul lui Jens Stoltenberg la șefia Alianței ar trebui anunțat la summitul aniversar al NATO de la Washington, din perioada 9-11 iulie. În acest sens, o primă reuniune politică importantă este anunțată a fi reuniunea miniștrilor de externe din NATO de la Bruxelles, din perioada 3-4 aprilie, când Alianța Nord-Atlantică împlinește 75 de ani de la înființare.
La 20 de ani de la alegerea destinului, NATO rămâne unită și puternică, este mesajul comun al miniștrilor de externe ai României și ai celorlalți aliați care au aderat în 2004
Published
18 hours agoon
March 29, 2024Cele șapte națiuni de pe flancul estic al NATO consideră că descurajarea și apărarea colectivă sunt și ar trebui să rămână sarcina principală prioritară a Alianței Nord-Atlantice, iar articolul 5 al NATO rămâne o garanție supremă de securitate, au transmis Margus Tsahkna, Krišjānis Kariņš, Gabrielius Landsbergis, Mariya Gabriel, Luminița Odobescu, Juraj Blanár, Tanja Fajon, miniștrii de externe ai Estoniei, Letoniei, Lituaniei, Bulgariei, României, Slovaciei și Sloveniei într-un articol comun publicat vineri, cu ocazia împlinirii a 20 de ani de la aderarea acestor țări la NATO, în ceea ce a reprezentat cel mai mare val de extindere din istoria Alianței.
România celebrează vineri, 29 martie, 20 ani de la aderarea sa la Organizația Tratatului Atlanticului de Nord, alianța politico-militară care aniversează la 4 aprilie 75 ani de la înființare și de la debutul construcției unității transatlantice. Aniversată, potrivit legislației naționale, în prima duminică a lunii aprilie din fiecare an, apartenența României la umbrela de securitate euro-atlantică a devenit realitate la 29 martie 2004 prin depunerea instrumentelor de ratificare la depozitarul Tratatului Nord-Atlantic – Guvernul Statelor Unite -, iar la 2 aprilie 2004 a avut loc ceremonia de arborare a drapelului României la sediul NATO, alături de cele ale altor șase state din regiunea Europei de Est – Bulgaria, Estonia, Letonia, Lituania, Slovacia și Slovenia. De atunci, doar alte șase state au mai aderat la Alianță, Albania și Croația în 2009, Muntenegru în 2017, Macedonia de Nord în 2020, Finlanda în 2023 și Suedia în 2024.
Redăm textul integral al articolului difuzat de Ministerul Afacerilor Externe:
NATO a fost fondată în urmă cu 75 de ani ca o alianță defensivă, având ca fundament o legătură transatlantică de nezdruncinat, hotărâtă să protejeze libertatea și securitatea Aliaților.
55 de ani mai târziu, la 29 martie 2004, Bulgaria, Estonia, Letonia, Lituania, România, Slovacia și Slovenia au intrat pe ușa deschisă a NATO. Această dată marchează o etapă clară de trecere dintr-o zonă gri sub umbrela defensivă alb-albastră, susținută de angajamentul de neclintit al aliaților de a se apăra reciproc împotriva tuturor amenințărilor.
Secolul XX nu a fost nici generos, nici pașnic pentru țările și popoarele noastre. "Niciodată singuri!" a fost principiul călăuzitor care a determinat societățile noastre să se transforme rapid în drumul nostru spre NATO și Uniunea Europeană. De la aderarea noastră la NATO, în urmă cu 20 de ani, securitatea, libertatea și prosperitatea noastră au fost mai puternice ca niciodată în istorie. Împărtășim aceleași provocări și amenințări la adresa securității, precum și responsabilitatea de a ne proteja și de a ne apăra împotriva acestora.
Cele șapte națiuni ale noastre de pe Flancul Estic al Alianței consideră că descurajarea și apărarea colectivă sunt și ar trebui să rămână sarcina principală prioritară a NATO. Chiar înainte de începerea, în noiembrie 2002, a procesului nostru de aderare, am demarat nu numai pregătirile pentru aderare, ci și să contribuim în mod echitabil la apărarea colectivă, la gestionarea crizelor și la cooperarea în materie de securitate – sarcinile de bază ale Alianței. Ne-am trimis soldații și capacitățile pentru a lupta alături de soldații aliați departe de casă, în Afganistan. Am menținut pacea și stabilitatea în Balcanii de Vest și continuăm să facem acest lucru. Pentru că am știut atunci și știm și acum că solidaritatea este cea mai bună politică. Cooperarea, acțiunea proactivă și schimbul de experiență se află în centrul abordării euro-atlantice.
În această zi istorică, ne acordăm un minut de răgaz pentru a sărbători realizările, deși aceste zile sunt umbrite de război și distrugere aici, pe continentul nostru. Războiul de agresiune brutal și la scară largă al Rusiei împotriva Ucrainei a provocat suferințe și pierderi umane inimaginabile.
Aliații sunt hotărâți să sprijine Ucraina până la victorie. Cu cât vom face mai mult pentru a ajuta Ucraina, cu atât mai repede va sosi o zi a unui nou început pentru Europa. Îndeplinirea angajamentelor noastre reprezintă o expresie clară a solidarității noastre cu Ucraina. Viitorul Ucrainei este în NATO și depunem eforturi colective pentru a ajuta Ucraina să avanseze pe această cale, în conformitate cu deciziile Summit-ului de la Vilnius.
În același timp, trebuie să ne asigurăm că această agresiune se va încheia cu rezoluții clare – dreptate pentru victimele acestui război de agresiune brutal, neprovocat și nejustificat și tragerea la răspundere a celor responsabili, pace durabilă și echitabilă. Acestea sunt lecțiile pe care trebuie să ne bazăm atunci când construim o nouă fundație solidă pentru o Europă întreagă și liberă. Trebuie să ținem cont de faptul că, dacă o națiune europeană este lăsată într-o zonă gri, contribuim la declanșarea unei alte potențiale tragedii.
În ultimii 20 de ani, Politica Ușilor Deschise, în conformitate cu articolul 10 din Tratatul Atlanticului de Nord, ne-a servit cu succes și o menținem în continuare. Aceasta a consolidat securitatea și stabilitatea euro-atlantică, precum și coexistența pașnică a milioane de oameni care trăiesc în Europa.
Recenta aderare a Finlandei și Suediei la familia NATO semnalează în mod clar că ușa noastră rămâne deschisă pentru toate democrațiile europene care doresc și sunt capabile să își asume responsabilitățile și obligațiile pe care le implică statutul de membru și a căror aderare contribuie la securitatea noastră comună.
Fiecare națiune europeană are dreptul de a-și alege aranjamentele de securitate. Niciun actor terț nu are un cuvânt de spus în acest proces, deoarece ținem ușa larg deschisă pentru cei care doresc și pot respecta angajamentul Tratatului de a ne apăra în mod solidar teritoriile, popoarele, dar și valorile noastre democratice comune.
Aliații care au aderat la NATO după încheierea Războiului Rece au contribuit cu punctele lor forte la Alianță. Aceștia au, de asemenea, un rol important în pregătirea Alianței pentru provocările noi și emergente, fie că este vorba de campanii de dezinformare, cibernetică sau de noi tehnologii, cum ar fi inteligența artificială sau tehnologia cuantică. Menținându-ne avantajul tehnologic și protejând elementele fundamentale ale ordinii internaționale bazate pe reguli, aliații NATO ar fi pregătiți să facă față numărului tot mai mare de amenințări, care sunt din ce în ce mai mult de natură hibridă. Colaborarea cu parteneri care împărtășesc valorile noastre democratice s-ar dovedi benefică în acest demers.
Pentru a fi capabili să contracarăm toate amenințările și provocările, ar trebui să dispunem de resurse adecvate. Ne așteptăm ca toți aliații să se angajeze să își asume partea lor echitabilă din obligații, respectând un angajament durabil de a investi anual cel puțin 2% din PIB în apărare, precum și de a continua să ne consolidăm și să ne intensificăm eforturile în domeniul apărării, inclusiv din punct de vedere industrial.
Așteptăm cu nerăbdare summit-ul NATO care va avea loc în iulie la Washington, cu ocazia celei de-a 75-a aniversări a Alianței noastre. NATO și-a îndeplinit cu succes sarcinile, determinarea noastră este de neclintit, iar Articolul 5 al NATO rămâne o garanție supremă de securitate. Cu toate acestea, trebuie, de asemenea, să ne învățăm lecțiile și să ne asigurăm că pacea echitabilă prevalează pentru generațiile noastre viitoare, pentru toți europenii. Toți pentru unul și unul pentru toți este un principiu care ne-a adus aici și care ne va ghida în viitor.
La mulți ani și la cât mai mulți ani de succes pentru familia noastră Nord-Atlantică de prieteni și aliați, aspiranți și parteneri!
Guvernul României a adoptat Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027. R. Moldova va continua să fie beneficiarul prioritar
Published
21 hours agoon
March 29, 2024By
Teodora IonGuvernul României a adoptat, în cadrul ședinței din 28 martie 2024, Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027, document programatic care ghidează acțiunea României în domeniu și care contribuie la consolidarea profilului de donator în domeniu.
Potrivit unui comunicat remis CaleaEuropeană.ro, documentul prevede că în baza angajamentelor asumate la nivel internațional, România va continua să contribuie, prin intermediul unor parteneriate eficiente cu țările beneficiare, la atingerea Obiectivelor de Dezvoltare Durabilă ale acestora.
Pentru îndeplinirea acestui deziderat, statul român va urmări o serie de obiective specifice, precum dezvoltarea și consolidarea instituțională a țărilor partenere, creșterea bunăstării populațiilor din statele partenere și susținerea acestora în lupta împotriva schimbărilor climatice și protejarea mediului.
Conform documentului, Republica Moldova va continua să fie beneficiarul prioritar al politicii României de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară, toate proiectele de asistență oficială pentru dezvoltare derulate de Ministerul Afacerilor Externe în acest stat fiind incluse în Fondul de Democratizare și Dezvoltare Sustenabilă pentru Republica Moldova.
"România a sprijinit Ucraina încă de la începutul războiului de agresiune al Federației Ruse, acționând în deplină solidaritate cu statul și poporul ucrainean. Astfel, activitățile în materie de cooperare internațională pentru dezvoltare se vor concentra atât pe susținerea demersurilor Ucrainei de integrare europeană, cât și pe procesul de reconstrucție", precizează Guvernul.
Strategia prevede, de asemenea, că România va acționa, cu prioritate, în regiunea extinsă a Mării Negre, Balcanii de Vest, Africa și Orientul Mijlociu, iar activitățile în materie vor fi direcționate cu precădere spre Republica Moldova, Ucraina, Georgia, Serbia, Albania, Palestina, Mauritania, Senegal, Etiopia și Tanzania.
Ca urmare a angajamentului asumat de președintele României cu ocazia summit-ului UE – Uniunea Africană din anul 2022, 17% din fondurile alocate Ministerului Afacerilor Externe pentru activități de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară vor fi direcționate, sub formă de proiecte, către statele din Africa, parte a Platformei pentru Viitorul Africii prin Pace, Educație și Dezvoltare.
Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027 asigură un răspuns ferm și concret al României la provocările globale și regionale, mai ales în contextul crizelor suprapuse, cu efecte pe termen scurt, mediu și lung.
În conformitate cu prevederile Legii nr. 213/2016 privind cooperarea internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară, Ministerul Afacerilor Externe, în calitate de coordonator al politicii de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară a României, elaborează Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară, care constituie documentul strategic de stabilire și planificare a obiectivelor generale și specifice de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară ale țării noastre pe termen mediu și lung.
Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027 reprezintă cel de-al doilea document în materie. În elaborarea acestuia au fost luate în considerare atât evoluțiile recente în plan internațional, cât și experiența dobândită din implementarea Programului multianual strategic privind cooperarea internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară în perioada 2020-2023 și a activităților în domeniu din ultimii ani.
Concrete & Design Solutions
Volodimir Zelenski atrage atenția: Fără ajutorul militar al SUA, forțele ucrainene vor fi nevoie să se retragă "cu pași mici"
Kaja Kallas: Estonia este gata să îi susțină și pe Mark Rutte și pe Klaus Iohannis la funcția de secretar general NATO
Ministrul Adrian Câciu, cu ocazia inaugurării noului terminal al Aeroportului Internațional Timișoara: România se dezvoltă prin investiții din fonduri europene
La 20 de ani de la alegerea destinului, NATO rămâne unită și puternică, este mesajul comun al miniștrilor de externe ai României și ai celorlalți aliați care au aderat în 2004
Premierul Belgiei spune că europarlamentari au fost plătiți pentru a disemina propagandă rusă. Vicepreședinta Comisiei Europene Vera Jourova: Nu ne putem permite să fim cu un pas în urma lui Putin
Ecosistemul de inovare de la Cluj își continuă dezvoltarea, subliniază Emil Boc în cadrul evenimentului de lansare a fundației UNITECH, instrument care urmărește să apropie studenții de antreprenori
Marcel Ciolacu, la inaugurarea noului terminal al Aeroportului Internațional Timișoara: Investiții ca aceasta arată că România este pregătită să adere la Schengen cu frontierele aeriene și maritime
Guvernul României a adoptat Programul multianual strategic de cooperare internațională pentru dezvoltare și asistență umanitară 2024-2027. R. Moldova va continua să fie beneficiarul prioritar
Nicolae Ciucă: Noul terminal de la Aeroportul Timișoara, un succes "clădit cu bani europeni". Următorul obiectiv este aderarea deplină cât mai rapidă la Schengen
O invitare a lui Vladimir Putin la summitul G20 din Brazilia trebuie să fie rezultatul unui consens, consideră Emmanuel Macron
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Marcel Ciolacu, la inaugurarea noului terminal al Aeroportului Internațional Timișoara: Investiții ca aceasta arată că România este pregătită să adere la Schengen cu frontierele aeriene și maritime
Ministrul Marcel Boloș anunță măsuri menite să protejeze investițiile implementate din bani europeni: Sunt măsuri pe care am promis că le vom adopta
Premierul Dorin Recean: Cu sprijinul necondiționat al României, R. Moldova și-a consolidat capacitatea de asigurare a securității
Premierul Marcel Ciolacu subliniază că a venit vremea "podurilor comerciale și de capital" între România și R. Moldova: Vrem să o ajutăm să facă pași mari și siguri către UE
INTERVIU Siegfried Mureșan: Obiectivul grupului PPE este începerea negocierilor de aderare cu R. Moldova și Ucraina până la 30 iunie. Integrarea graduală în piața unică înseamnă că R. Moldova va avea beneficiile unui stat membru
Ministrul Mediului, la Bruxelles: Tranziția către neutralitatea climatică trebuie să fie echitabilă și să țină cont de impactul socio-economic asupra comunităților, lucrătorilor și industriilor care pot fi afectate
Parlamentul R. Moldova a adoptat o Declarație cu privire la integrarea europeană: Doar aderarea la UE, partener de nădejde timp de decenii, va asigura viitorul țării
Klaus Iohannis le solicită omologilor din UE sprijin pentru R. Moldova: Trebuie să adoptăm cadrele de negociere pentru aderare. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Șefa Comisiei Europene pledează pentru utilizarea energiei nucleare în cadrul tranziției către o energie curată
Trending
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago
Nicolae Ciucă a prezentat candidații PNL pentru Parlamentul European: Vor apăra cauza României și vor găsi soluții europene la problemele românilor
- ALEGERI EUROPENE 20241 week ago
Marcel Ciolacu a anunțat lista PSD pentru europarlamentare. Aceasta va fi deschisă de Mihai Tudose, Gabriela Firea, Claudiu Manda și Victor Negrescu
- ROMÂNIA1 week ago
Nicolae Ciucă îndeamnă "să lăsăm diferențele" și să alegem o administrație "pentru ca Bucureștiul să se dezvolte și cetățenii să simtă că trăiesc într-o capitală europeană"
- ROMÂNIA1 week ago
Alexandru Rafila, la semnarea contractului pentru construirea Spitalului regional Craiova: România are în momentul de faţă o infrastructură spitalicească în dezvoltare rapidă
- COMISIA EUROPEANA1 week ago
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"