După un deceniu de negocieri, deputații europeni și președinția belgiană a Consiliului au ajuns la un acord asupra unor noi norme UE pentru optimizarea rutelor de zbor, reducerea întârzierilor și a emisiilor de CO2, informeaƶă Parlamentul European.
În 2013, Comisia a propus revizuirea normelor privind Cerul Unic European, dar dosarul a rămas blocat la statele membre până la Brexit, ceea ce a determinat Comisia să actualizeze propunerea în 2020. În anul următor, legiuitorii și-au actualizat pozițiile și s-au angajat în negocieri trilaterale pentru a conveni asupra unui nou proiect de norme.
Un acord provizoriu a fost încheiat miercuri dimineață între Parlament, reprezentat de raportorii Marian-Jean Marinescu (PPE, România) și Bogusław Liberadzki (S&D, PL), și negociatorii Consiliului cu privire la reforma normelor privind așa-numitul Cer Unic European.
"Acordul de astăzi semnifică o schimbare spre eficiență și sustenabilitate în managementul traficului aerian. Actuala arhitectură naționalistă a spațiului aerian îngreunează progresul, ducând la zboruri mai lungi, la creșterea emisiilor și la costuri inutile. A sosit momentul să acordăm în sfârșit prioritate eficienței în detrimentul naționalismului, pentru a deschide calea către călătorii aeriene mai sigure, mai rentabile și mai ecologice în Europa", a declarat raportorul PE Marian-Jean Marinescu (PPE, România).
Performanțe mai bune
Textul convenit introduce planuri de performanță pentru serviciile de navigație aeriană pentru a îmbunătăți gestionarea rețelei în spațiul aerian al UE, cu obiective obligatorii și stimulente pentru a face zborurile mai eficiente și mai ecologice. Un comitet consultativ independent de evaluare a performanțelor ar urma să fie înființat pentru a ajuta Comisia și statele membre să ia decizii privind punerea în aplicare a acestor planuri.
Zboruri mai ecologice
Deputații europeni au obținut în cadrul negocierilor prevederi pentru ca serviciile de navigație aeriană și gestionarea rețelei să contribuie la neutralitatea climatică. În conformitate cu noile norme, Comisia va adopta obiective de performanță ale UE privind capacitatea, eficiența costurilor, factorii climatici și de mediu pentru serviciile de navigație aeriană. Performanțele acestor servicii în raport cu aceste obiective vor fi revizuite cel puțin o dată la trei ani.
În cadrul acordului, Comisia va trebui să efectueze un studiu care să ajute la definirea modului în care taxele percepute utilizatorilor spațiului aerian (companii aeriene sau operatori de avioane private) pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană ar putea să îi încurajeze pe aceștia să fie mai ecologici, de exemplu prin utilizarea celor mai eficiente rute disponibile din punct de vedere al consumului de combustibil sau a unor tehnologii alternative de propulsie nepoluantă.
Mai multă concurență
O cerere cheie a deputaților europeni în timpul negocierilor a fost deschiderea posibilității de concurență pe piața serviciilor de navigație aeriană, iar noul proiect de lege include posibilitatea ca furnizorii de servicii de trafic aerian să achiziționeze alte servicii de navigație aeriană, cum ar fi serviciile de comunicații, meteorologice sau de informare aeronautică, în condiții de piață.
Acordul informal privind cerul unic european mai trebuie să fie aprobat de reprezentanții statelor membre ale UE și de Comisia pentru transport și turism a Parlamentului, iar apoi de Parlament și Consiliu în ansamblu.
You may like
Prima strategie industrială europeană în domeniul apărării: Comisia cere statelor UE "să investească mai mult, mai bine, împreună și european" într-o cursă contracronometru pentru sporirea gradului de pregătire și securității Europei
Published
24 hours agoon
March 5, 2024Comisia Europeană a prezentat marți prima strategie industrială de apărare și un nou program pentru industria de apărare pentru a spori gradul de pregătire și securitatea Europei, ambele documente ambițioase urmărind ca statele membre "să investească mai mult, mai bine, împreună și european". Documentele au fost prezentate într-o conferință de presă la Bruxelles de Înaltul Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politică de securitate, Josep Borrell, de vicepreședinta executivă a CE, Margrethe Vestager, și de comisarul european pentru piață internă, Thierry Breton, cu șeful diplomației UE calificând acest moment drept o "schimbare de paradigmă către o Uniune care este un actor puternic în domeniul securității și apărării și un partener mai bun".
Demersul are loc într-un moment în care Ucraina se confruntă cu un deficit grav de muniție, capitalele occidentale și NATO analizând o transformare a industriei pentru capacitate de luptă și în timp ce țările membre ale Uniunii Europene se confruntă cu întrebarea ce ar putea însemna posibila revenire a lui Donald Trump la Casa Albă atât pentru Kiev, cât și pentru angajamentele de securitate transatlantice la nivelul NATO și în ceea ce privește un pilon european al apărării. Documentele publicate de executivul european constată existența unui acord în Europa cu privire la faptul că trebuie să se intensifice în domeniul apărării și că producția de apărare trebuie să fie accelerată de urgență, există încă divergențe de opinii cu privire la modul în care se poate ajunge acolo – și în special cu privire la modul de finanțare a noilor eforturi de apărare. Prin urmare, se așteaptă ca strategia prezentată să fie o etapă importantă într-o lungă dezbatere politică. De altfel, prezentarea acestor documente a fost precedată de un apel din partea miniștrilor apărării din Olanda, Franța, Estonia și Polonia pentru creșterea "urgentă" a pregătirii de apărare a Europei, acestea avertizând că Europa se află într-o "cursă contracronometru".
Evocând războiul de agresiune nejustificat și în curs al Rusiei împotriva Ucrainei, care a marcat revenirea unui conflict de mare intensitate pe continentul european, Strategia industrială europeană în domeniul apărării (EDIS) stabilește o viziune clară, pe termen lung, pentru a atinge gradul de pregătire industrială în domeniul apărării în Uniunea Europeană.
Ca prim mijloc imediat și central de punere în aplicare a strategiei, Comisia Europeană prezintă o propunere legislativă pentru un program european pentru industria de apărare (EDIP) și un cadru de măsuri pentru a asigura disponibilitatea și furnizarea în timp util a produselor din domeniul apărării.
Strategia prezintă provocările cu care se confruntă în prezent baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB), dar și oportunitatea de a valorifica întregul său potențial și stabilește o direcție pentru următorul deceniu. Pentru a spori gradul de pregătire industrială a apărării europene, statele membre trebuie să investească mai mult, mai bine, împreună și european. Pentru a sprijini statele membre în atingerea acestor obiective, Strategia industrială europeană în domeniul apărării prezintă un set de acțiuni care vizează:
- Sprijinirea unei exprimări mai eficiente a cererii colective de apărare a statelor membre. Aceasta se va baza pe instrumentele și inițiativele existente, cum ar fi Planul de dezvoltare a capabilităților (CDP), procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) și cooperarea structurată permanentă (PESCO). Acesta va fi sprijinit prin stimularea cooperării statelor membre în etapa de achiziții publice a capabilităților de apărare;
- Asigurarea disponibilității tuturor produselor din domeniul apărării prin intermediul unei EDTIB mai receptive, în orice circumstanțe și orizont de timp. Vor fi sprijinite investițiile statelor membre și ale industriei europene de apărare în dezvoltarea și introducerea pe piață a tehnologiilor și capabilităților de apărare de ultimă generație de mâine. Se propun, de asemenea, măsuri pentru a se asigura că EDTIB are la dispoziție ceea ce are nevoie chiar și în perioadele de criză, sporind astfel securitatea aprovizionării UE;
- Asigurarea faptului că bugetele naționale și ale UE sprijină cu mijloacele necesare adaptarea industriei europene de apărare la noul context de securitate;
- Integrarea unei culturi a pregătirii pentru apărare în toate politicile, în special prin solicitarea unei revizuiri a politicii de creditare a Băncii Europene de Investiții în acest an;
- Dezvoltarea unor legături mai strânse cu Ucraina prin participarea sa la inițiativele Uniunii de sprijinire a industriei de apărare și prin stimularea cooperării dintre industriile de apărare din UE și Ucraina;
- Colaborarea cu NATO și cu partenerii noștri strategici, care împărtășesc aceeași viziune și internaționali și cooperarea mai strânsă cu Ucraina.
Strategia stabilește indicatori, cu scopul de a măsura progresele înregistrate de statele membre în direcția pregătirii industriale. Statele membre sunt invitate să:
- Să achiziționeze cel puțin 40 % din echipamentele de apărare în mod colaborativ până în 2030;
- Să se asigure că, până în 2030, valoarea comerțului în domeniul apărării în interiorul UE reprezintă cel puțin 35 % din valoarea pieței UE a apărării;
- Să realizeze progrese constante în direcția achiziționării a cel puțin 50 % din bugetul lor de achiziții publice în domeniul apărării în cadrul UE până în 2030 și a 60 % până în 2035.
Comisarii europeni evocă o schimbare de paradigmă către o UE puternică în domeniul securității și apărării
"Astăzi adoptăm o strategie industrială europeană în domeniul apărării și prezentăm o propunere de program pentru industria europeană de apărare. Facem acest lucru pentru a răspunde schimbărilor din paradigma de securitate a Europei. Cheltuielile noastre pentru apărare sunt direcționate către prea multe sisteme de armament diferite, achiziționate în principal din afara UE. Acum, când bugetele de apărare din toate statele membre cresc brusc, ar trebui să investim mai bine, ceea ce înseamnă, în mare parte, să investim împreună și să investim în Europa. Acest lucru ne va permite să trecem de la un mod de răspuns la criză la unul de pregătire structurală în materie de apărare. Într-un mod care integrează îndeaproape Ucraina", a declarat Margrethe Vestager, vicepreședintă executivă pentru o Europă pregătită pentru era digitală
"Războiul brutal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a readus în Europa un război de mare intensitate. După decenii de subutilizare, trebuie să investim mai mult în apărare, dar trebuie să facem acest lucru mai bine și împreună. O industrie europeană de apărare puternică, rezilientă și competitivă este un imperativ strategic și o condiție prealabilă pentru a ne spori gradul de pregătire în materie de apărare. De asemenea, trebuie să ne intensificăm sprijinul militar pentru Ucraina, inclusiv prin sprijinirea bazei sale industriale de apărare. Această strategie marchează o schimbare de paradigmă către o Uniune care este un actor puternic în domeniul securității și apărării și un partener mai bun, în conformitate cu obiectivele Busolei strategice", a spus și Josep Borrell, Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politică de securitate.
De asemenea, comisarul european pentru piață internă Thierry Breton a precizat că Uniunea Europeană demonstrează din nou hotărârea și angajamentul ferm de a intensifica apărarea și sprijinul pentru Ucraina.
"Prin noua noastră strategie de apărare industrială, Uniunea stabilește o viziune clară pentru a ne spori gradul de pregătire industrială în domeniul apărării. Prin programul privind industria europeană de apărare, Comisia prezintă imediat un instrument ambițios pentru a începe în mod concret punerea în aplicare a strategiei. Odată cu revenirea la un conflict de mare intensitate pe continentul nostru, Europa nu mai poate aștepta să consolideze capacitatea bazei industriale și tehnologice de apărare europeană de a produce mai mult și mai rapid", a spus el.
Pozițiile celor trei comisari reprezintă un ecou al afirmațiilor președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, de săptămâna trecută, când șefa executivului european a pledat pentru o "mentalitate europeană în domeniul apărării" pentru "a contura viitorul arhitecturii noastre de securitate", în complementaritate cu NATO.
Noi fonduri pentru programul pentru industria europeană de apărare
Programul pentru industria europeană de apărare (EDIP) este noua inițiativă legislativă care va face legătura de la măsuri de urgență pe termen scurt, adoptate în 2023 și încheiate în 2025, la o abordare mai structurală și pe termen mai lung pentru a atinge gradul de pregătire industrială în domeniul apărării. Acest lucru va asigura continuitatea sprijinului pentru baza industrială și tehnologică de apărare europeană, pentru a însoți adaptarea rapidă a acesteia la noua realitate.
EDIP include atât aspecte financiare, cât și aspecte de reglementare. EDIP va mobiliza 1.5 miliarde EUR din bugetul UE în perioada 2025-2027, pentru a spori în continuare competitivitatea EDTIB. Sprijinul financiar acordat de EDIP va extinde în special logica de intervenție a EDIRPA (sprijin financiar de la bugetul UE pentru a compensa complexitatea cooperării dintre statele membre în faza de achiziții publice) și ASAP (sprijin financiar pentru industriile de apărare care își sporesc capacitatea de producție), pentru a încuraja în continuare investițiile EDTIB. EDIP va sprijini, de asemenea, industrializarea produselor care decurg din acțiunile de cooperare în domeniul C &D, sprijinite de Fondul european de apărare. Bugetul EDIP poate fi utilizat, de asemenea, pentru a institui un fond pentru accelerarea transformării lanțurilor de aprovizionare în domeniul apărării (FAST). Acest nou fond va urmări facilitarea accesului la finanțare prin îndatorare și/sau prin capitaluri proprii pentru IMM-uri și mici întreprinderi cu capitalizare medie care industrializează tehnologii de apărare și/sau fabrică produse din domeniul apărării. Bugetul EDIP va consolida, de asemenea, cooperarea industrială a UE cu Ucraina în domeniul apărării și va sprijini dezvoltarea bazei sale industriale și tehnologice de apărare. În acest scop, EDIP ar putea eventual să obțină finanțare suplimentară din profiturile excepționale obținute din activele suverane rusești imobilizate (sub rezerva deciziei Consiliului la propunerea Înaltului Reprezentant).
În ceea ce privește aspectele de reglementare, EDIP oferă soluții noi. Acesta va pune la dispoziție un nou cadru juridic, structura pentru programul european de armament (SEAP), pentru a facilita și a intensifica cooperarea statelor membre în materie de echipamente de apărare, în deplină complementaritate cu cadrul PESCO. Aceasta implică, de asemenea, un regim la nivelul UE pentru securitatea aprovizionării cu echipamente de apărare, care va asigura accesul constant la toate produsele necesare din domeniul apărării în Europa și va oferi un cadru pentru a reacționa eficient la eventuale crize viitoare de aprovizionare cu produse din domeniul apărării. În plus, EDIP va permite lansarea unor proiecte europene de interes comun în domeniul apărării, cu un potențial sprijin financiar din partea UE. În cele din urmă, EDIP propune instituirea unei structuri de guvernanță, în care statele membre să fie pe deplin implicate, pentru a asigura coerența generală a acțiunii UE în domeniul industriei de apărare (Comitetul pentru pregătirea industriei de apărare).
"O industrie europeană de apărare mai puternică și mai receptivă va aduce beneficii statelor membre și, în cele din urmă, cetățenilor UE. De asemenea, va aduce beneficii principalilor parteneri ai UE, inclusiv NATO și Ucraina", conchide sursa citată.
Comisia Europeană amendează Apple cu peste 1,8 miliarde de euro din cauza regulilor abuzive ale magazinului de aplicații App Store pentru furnizorii de streaming muzical
Published
2 days agoon
March 4, 2024By
REDACTIAComisia Europeană a amendat compania Apple cu peste 1,8 miliarde de euro din cauza regulilor abuzive ale magazinului de aplicații App Store, care ar fi putut duce la creșterea prețurilor pentru abonamentele de streaming de muzical.
În special, Comisia a constatat că Apple a împiedicat în mod incorect dezvoltatorii de aplicații de streaming de muzică, cum ar fi Spotify, să informeze utilizatorii de iPhone cu privire la alternative de plată mai ieftine în afara App Store. Acest lucru este ilegal în conformitate cu normele antitrust ale UE, informează comunicatul oficial.
Este pentru prima dată când Apple a fost amendat de către Comisia Europeană și este a treia cea mai mare sancțiune antitrust de până acum, după cele primite de Google pentru politica după care funcționează algoritmii publicitari și pentru sistemul de operare Android, pentru care a fost acuzat de abuz de poziție dominantă, scrie Politico.
Potrivit Comisiei Europene, aplicațiilor de streaming le-a fost interzis să pună în descrierile lor din App Store un link către pagina dezvoltatorului, acolo unde tarifele din abonament ar fi mai reduse decât cele de pe App Store.
Acest comportament a afectat în mod negativ clienții "care nu pot lua decizii informate și eficiente" cu privire la locul unde să cumpere abonamente muzicale și a degradat experiența utilizatorului cu o "căutare greoaie" pentru a găsi oferte în afara aplicației. Apple va trebui acum să elimine termenii care îi împiedică pe dezvoltatori să le spună utilizatorilor despre alte metode de abonare.
Este posibil ca acest comportament al Apple, care a durat aproape zece ani, să fi determinat mulți utilizatori de iOS să plătească prețuri semnificativ mai mari pentru abonamentele de streaming muzical, din cauza comisionului ridicat impus de Apple dezvoltatorilor și transferat consumatorilor sub forma unor prețuri mai mari ale abonamentelor pentru același serviciu în App Store.
Cuantumul amenzii a fost calculat de Comisie în așa fel încât să fie considerat suficient și necesar "pentru a obține descurajarea comportamentului ilegal".
Amenda UE pune capăt unei investigații de aproape patru ani privind restricțiile impuse de Apple dezvoltatorilor de aplicații care vând servicii prin intermediul App Store. Deși autoritățile de reglementare au fost reticente în a contesta "taxa Apple" – taxa pe care Apple o percepe de la dezvoltatori – ele au vizat condițiile impuse de Apple dezvoltatorilor.
Spotify a declanșat investigația cu o plângere din 2019, potrivit căreia Apple a favorizat în mod nedrept propriile servicii muzicale în competitorilor din piață.
Comisia a restrâns anul trecut ancheta, pentru a se concentra pe dispozițiile Apple anti-direcționare, care limitează modul în care dezvoltatorii de aplicații le pot comunica utilizatorilor cum să evite să cumpere un abonament prin App Store și să plătească respectivele taxe către Apple.
Începând cu 7 martie, Apple și alte mari companii din domeniul tehnologiei trebuie să se conformeze, de asemenea, noilor norme ale UE, și anume Legii privind piețele digitale, pentru a-și deschide serviciile. În ianuarie anul trecut, Apple a declarat că își va modifica condițiile de facturare și va permite pentru prima dată existența unor magazine de aplicații alternative pe dispozitivele sale.
Compania a susținut că modificarea termenilor și condițiilor sale nu ar face decât să consolideze Spotify ca serviciu dominant de streaming muzical.
"Ne-am respectat promisiunea față de Europa": Ridicarea MCV și aderarea României la Schengen, printre reușitele cu care Comisia Von der Leyen își face bilanțul înainte de Congresul PPE și alegerile europene
Published
4 days agoon
March 2, 2024Comisia Europeană a publicat vineri, 1 martie, o prezentare generală a principalelor rezultate obținute de Colegiul comisarilor de la preluarea mandatului la 1 decembrie 2019. Documentul, intitulat "Respectarea promisiunii noastre față de Europa: Povestea Comisiei von der Leyen", trece în revistă crizele gestionate de UE – de la pandemie la redresare economică și de la răspunsul ferm față de invazia Rusiei împotriva Ucrainei la întărirea capabilităților europene și la soluțiile identificate pentru cea mai gravă energetică din ultimele decenii.
Documentul prezintă în detaliu modul în care Comisia și-a menținut angajamentul cu privire la cele șase priorități pe care le-a stabilit la începutul mandatului – Green Deal-ul european și o strategie de creștere care protejează clima, consolidarea poziției de lider în domeniul digital a Europei, o abordare concretă pentru a stimula dezvoltarea Europei competitivitatea industrială a Europei, o economie socială de piață, combaterea migrației ilegale, consolidarea democrației și a statului de drept și o Europă mai puternică și mai îndrăzneață în lume.
Cu toate acestea, documentul debutează cu rezultatele centralizate de Comisia Europeană cu privire la soluțiile identificate "la unele dintre cele mai mari încercări cu care s-a confruntat Europa vreodată".
"De la combaterea unei pandemii mondiale la abordarea fenomenelor meteorologice extreme provocate de schimbările climatice, de la răspunsul la războiul brutal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei la gestionarea celei mai grave crize energetice din ultimele decenii: această prezentare generală arată modul în care actuala Comisie, în pofida presiunilor exercitate de mai multe crize, și-a intensificat eforturile și a abordat în mod direct provocările. A luat măsuri în urma preocupărilor exprimate de europeni și a reușit să abordeze provocări cruciale cu care se confruntă generațiile viitoare de europeni. Pe scena mondială, actuala Comisie a ajutat UE să devină mai puternică și mai îndrăzneață, ridicându-se la înălțimea provocărilor geopolitice actuale", arată executivul european într-un comunicat remis CaleaEuropeană.ro.
"Ne-am ținut promisiunea. Ne-am menținut cursul în ceea ce privește cele șase priorități pe care le-am stabilit la începutul mandatului, găsind în același timp soluții la unele dintre cele mai mari încercări cu care s-a confruntat vreodată Europa", se arată în preambulul documentului citat.
Documentul este publicat de Comisia Europeană în contextul în care cele mai mari familii politice europene – PPE și PES – organizează în aceste zile congresele politice premergătoare alegerilor pentru Parlamentul European din 6-9 iunie. În vreme ce social-democrații europeni se reunesc la Roma pentru a oficializa candidatura comisarului european Nicolas Schmit la șefia Comisiei Europene, popularii europeni se vor întruni în perioada 6-7 martie la Congresul de la București găzduit de PNL, unde o vor nominaliza pe Ursula von der Leyen pentru un nou mandat în funcția de președinte al Comisiei Europene.
Printre rezultatele cu care Comisia von der Leyen se laudă se numără încheierea extinderea spațiului Schengen către Croația, România și Bulgaria și încheierea Mecanismului de cooperare și verificare (MCV) care fusese introdus în momentul aderării Bulgariei și României, ca o măsură tranzitorie pentru a facilita progresele în domeniul reformei judiciare și al lupta împotriva corupției. "Având în vedere că cele două state membre au realizat progrese remarcabile, a fost o chestiune de corectitudine să se pună capăt MCV-ului", se arată în document.
De asemenea, "Comisia a depus eforturi pentru a crea condițiile care au permis extinderea în siguranță și cu succes a spațiului Schengen către Croația, România și Bulgaria, actualizând în același timp guvernanța și normele acestuia".
În linii mari, sub capitolul "Gestionarea crizelor cu capul pe umeri", Comisia Europeană evocă "înfrângerea pandemiei" prin finanțarea programelor de vaccinuri ale companiilor farmaceutice, livrarea vaccinurilor COVID-10 către statele membre, implementarea certificatelor digitale COVID-19, mobilizarea a 53,7 miliarde de euro pentru susținerea partenerilor globali, crearea COVAX și donarea de vaccinuri în calitate de cel mai mare donator global, instrumentul SURE pentru sprijinirea salariaților și companiilor și constituirea unei Uniuni a Sănătății.
Referitor la "Stimularea redresării Europei", executivul de la Bruxelles arată cum din planul Next GenerationEU de 800 de miliarde de euro au fost utilizate fonduri de 225 de miliarde de euro, inclusiv în privința obiectivelor de tranziții verzi și digitale.
În timp ce tancurile rusești treceau granița, Uniunea Europeană a luat apărarea Ucrainei cu unitate, putere și hotărâre, prin găzduirea a peste 4 milioane de refugiați ucraineni în UE, furnizarea de asistență umanitară, financiară și militară fără precedent din partea UE și a statelor membre, care a ajuns până în prezent la peste 88 de miliarde de euro, inclusiv 28 de miliarde de euro în sprijin militar, deschiderea culoarelor solidarității pentru exportul la 122 de milioane de tone de produse agricole, introducerea a 13 pachete de sancțiuni pentru a paraliza mașina de război a Moscovei, imobilizarea a peste 200 de miliarde de euro de la Banca Centrală a Rusiei și sprijinirea colectării de probe privind crimele de război ale Rusiei.
Cu ajutorul planului revoluționar al Comisiei, REPowerEU, Bruxelles-ul argumentează că a asigurat aprovizionarea cu energie și arată că a redus dependența europeană de Rusia, prin diversificarea aprovizionării, reducerea cu 18% a consumului de gaz datorită eforturilor cetățenilor și companiilor, producerea de energie electrică din mai multă energie eoliană decât din gaze etc. "Datorită acțiunilor combinate pe care le-am întreprins, prețurile de astăzi sunt de aproape 10 ori mai mici decât erau în perioada de vârf a crizei. Iar dependența Europei de combustibilii fosili din Rusia a luat sfârșit, o dată pentru totdeauna", subliniază Comisia Europeană.
Actuala Comisie Europeană condusă de Ursula von der Leyen și-a început mandatul la 1 decembrie 2019 și urmează să îl încheie la 30 noiembrie 2024.
Documentul integral de bilanț este disponibil aici.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- RUSIA7 days ago
- PPE6 days ago
- ROMÂNIA6 days ago
- ROMÂNIA1 week ago
- COMISIA EUROPEANA1 week ago