Ministrul francez al economiei Bruno Le Maire "propune crearea unei comunităţi europene a inteligenţei artificiale" pentru a coordona mai bine mijloacele de inovare în domeniu, a declarat el într-un interviu pentru Journal du Dimanche, preluat de AFP.
"Acest proiect ar reuni cei mai buni cercetători, cei mai buni oameni de ştiinţă, cele mai bune start-up-uri, cele mai bune centre de date în jurul unor principii comune, pentru a preveni derive securitare şi culturale", a precizat el.
"Franţa are o perioadă de avans în IA", potrivit lui, şi "trebuie să ghideze Europa spre un proiect ambiţios", a spus Le Maire într-un interviu de trei pagini cu alură de program politic, apărut duminică, subliniază Agerpres.
Un pledant constant pentru suveranitate strategică și economică europeană, Le Maire dă asigurări "Europa are toate atuurile pentru a câştiga bătălia IA", subliniind că "a venit momentul ca Uniunea Europeană să îmbrăţişeze inovaţia şi riscul, privilegiind investiţiile masive înainte de reglementare".
"Ce vrem să devenim? Producători de noi cunoştinţe? Sau simpli clienţi ai Meta şi Google?", a întrebat retoric Bruno Le Maire, conchide sursa citată.
Parlamentul European a aprobat miercurea trecută regulamentul privind inteligența artificială, prima legislație la nivel global în acest domeniu, consfințind un acord încheiat la finele anului trecut și aprobat ulterior și de statele membre. În decembrie 2023, Uniunea Europeană a convenit asupra legislaţiei pentru a reglementa inteligenţa artificială. S-a ajuns astfel la un "acord politic" prin care Europa a devenit primul continent din lume ce reglementează inteligența artificială.
Franţa şi Germania au insistat ca legislaţia europeană să protejeze companiile start-up specializate în AI, pentru a fi create premisele apariţiei unor viitori "lideri europeni" în acest domeniu.
Legislația va intra în vigoare la 20 de zile de la publicarea sa în Jurnalul Oficial și va fi pe deplin aplicabilă la 24 de luni de la intrarea sa în vigoare.
În prezența a cinci lideri europeni, Ursula von der Leyen și El-Sisi au convenit un parteneriat strategic UE – Egipt. UE va investi 7,4 miliarde de euro, inclusiv pentru gestionarea migrației
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Donald Trump avertizează cu o "baie de sânge pentru țară" dacă nu va fi ales președinte al SUA la scrutinul din noiembrie
PE a aprobat raportul politicii de coeziune 2014-2020, negociat în numele S&D de Corina Crețu, fost comisar european pentru politică regională: Nicio regiune nu trebuie lăsată în urmă
Ambasadorul Rusiei la București, convocat la MAE după declarațiile lui Medvedev: România cere Moscovei o conduită responsabilă în comunicarea publică
Triunghiul de la Weimar: Franța, Germania și Polonia vor cumpăra arme de pe piața internațională pentru Ucraina, fiind "hotărâte să nu lase Rusia să câştige"
Portugalia va contribui cu 100 milioane de euro la inițiativa Cehiei pentru a furniza Ucrainei muniție din afara UE. Primul lot ar ajunge pe câmpul de luptă în iunie
Published
4 mins agoon
March 17, 2024Însoțită de o cohortă de lideri europeni, președintele Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a convenit duminică, la Cairo, cu președintele egiptean Abdel Fattah el-Sisi un parteneriat strategic cuprinzător între Uniunea Europeană și Egipt care vizează relațiile politice, creșterea economică, investițiile, securitatea și migrația și care cuprinde și o finanțare și investiții de 7,4 miliarde de euro din partea UE.
În contextul alegerilor paneuropene din iunie, von der Leyen a fost însoțită la Cairo de liderii Italiei, Greciei, Belgiei, Austriei și Ciprului pentru a semna acest acord, inclusiv din perspectiva migrației, notează Politico Europe, precizând că aceste este cel mai recent dintr-o serie de acorduri menite să ajute țările de la periferia Europei să își consolideze economiile și să gestioneze fluxurile de imigranți.
Potrivit unei declarații comune difuzate de Comisia Europeană, Republica Arabă Egipt și Uniunea Europeană "au convenit de comun acord să își ridice relația la nivelul unui parteneriat strategic și cuprinzător (…) cu scopul de a aprofunda stabilitatea, pacea și prosperitatea lor comună".
"Vizita de astăzi și reprezentarea puternică a liderilor europeni reflectă forța legăturilor noastre bilaterale. Iar ziua de astăzi marchează o etapă istorică prin semnarea declarației noastre comune pentru un parteneriat strategic și cuprinzător. Este un parteneriat bazat pe șase piloni principali; șase domenii de interes reciproc pentru Europa și Egipt. Și am plăcerea de a anunța că acesta va fi susținut de un nou pachet financiar și de investiții de 7,4 miliarde de euro pentru următorii patru ani", a spus von der Leyen, într-o conferință comună de presă cu președintele egiptean, la care au participat și cancelarul austriac Karl Nehammer, prim-ministrul belgian Alenxader De Croo, președintele cipriot Nikos Christodoulidis, prim-ministrul grec Kyriakos Mitsotakis și prim-ministrul italian Giorgia Meloni.
To reinforce this strategic partnership, the EU is tabling a significant financial and investment support package worth €7.4 billion over the next four years ↓ https://t.co/pXOVyZe6g5
— Ursula von der Leyen (@vonderleyen) March 17, 2024
Potrivit unui document al UE consultat de Politico Europe, banii europeni pentru Egipt urmează să fie plătiți în tranșe între 2024 și 2027 și vor fi împărțiți în granturi și împrumuturi. Un grant de aproximativ 200 de milioane de euro este destinat migrației, în timp ce alte fonduri sunt orientate către investiții, proiecte bilaterale și asistență macro-financiară.
Fondurile vor contribui la consolidarea forțelor de securitate ale Egiptului și la susținerea economiei egiptene, care a fost afectată de o inflație galopantă și de un șomaj paralizant.
Atacurile cu rachete ale rebelilor Houthi din Yemen împotriva navelor comerciale au perturbat, de asemenea, comerțul prin Marea Roșie, afectând și mai mult comerțul în Egipt.
După ce a încheiat acorduri similare cu Turcia, Tunisia, Mauritania și acum cu Egiptul, se așteaptă ca UE să semneze un alt acord cu Marocul.
PE a aprobat raportul politicii de coeziune 2014-2020, negociat în numele S&D de Corina Crețu, fost comisar european pentru politică regională: Nicio regiune nu trebuie lăsată în urmă
Published
6 hours agoon
March 17, 2024Eurodeputatul Corina Creţu, fost comisar european pentru politică regională, a anunţat că, la finalul sesiunii plenare de la Strasbourg, a fost votat Raportul referitor la politica de coeziune pentru perioada 2014-2020.
"În calitate de negociator-şef din partea S&D, am subliniat faptul că politica de coeziune este principala politică de investiţii a Uniunii Europene, contribuind la realizarea coeziunii economice, sociale şi teritoriale în întreaga Uniune. Investiţiile din cadrul politicii de coeziune la nivelul global al UE au avut un impact pozitiv fără precedent asupra regiunilor, oraşelor şi zonelor insulare, rurale, de frontieră şi îndepărtate în perioada exerciţiului financiar 2014-2020", a transmis Crețu, într-un comunicat.
Investiţiile din cadrul politicii de coeziune la nivelul global al UE au avut un impact pozitiv fără precedent asupra regiunilor, oraşelor şi zonelor insulare, rurale, de frontieră şi îndepărtate în perioada exerciţiului financiar 2014-2020.
"În mod direct sau indirect, toate statele membre ale UE au resimţit efectele pozitive ale finanţării prin intermediul acestui instrument iar rezultatele multitudinii de proiecte locale confirmă rolul indispensabil al investiţiilor regionale şi locale realizate prin politica de coeziune", a scris Corina Creţu, vineri pe Facebook.
Ea a mai spus că abordarea politicii de coeziune prin investiţii cu priorităţi multiple, combinată cu gestiunea partajată, au contribuit la sprijinirea întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri), susţinerea cercetării şi a inovării, digitalizare, dezvoltarea rurală, îmbunătăţirea infrastructurii urbane, dezvoltarea turismului sustenabil, a infrastructurii de transport, investiţii în cultură şi educaţie, asistenţa medicală, politicile sociale, implementarea proiectelor transfrontaliere, tranziţia energetică, eficienţa energetică, realizarea obiectivelor de climă şi mediu.
"Menţionez doar câteva realizări ale politicii de coeziune în perioada 2014-2020. Au fost susţinute, la nivel european, circa 2,2 milioane de întreprinderi până la sfârşitul anului 2022, ceea ce a dus la crearea a 370 000 de locuri de muncă. Mai mult, 550 000 de gospodării au fost eficientizate energetic din banii politicii de coeziune. 29 de milioane de europeni sunt acum mai puţin expuşi inundaţiilor datorită investiţiilor din instrumentul de coeziune. Remarcă faptul că sprijinul acordat din cadrul politicii de coeziune a permis, de asemenea, creşterea numărului de persoane care beneficiază de o aprovizionare mai bună cu apă (8,3 milioane de locuitori europeni până la sfârşitul anului 2022) şi de o gestionare mai bună a deşeurilor municipale", a mai punctat eurodeputatul român.
Aceasta a adăugat că, în calitate de comisar european pentru Politica Regională (2014-2019), de la începutul mandatului, a aprobat 53 proiecte majore.
Ea s-a referi în primul rând la 40 de proiecte fazate – adică proiecte începute în perioada 2007 – 2013, dar a căror finalizare a fost realizată în perioada 2014-2020 – faza a II-a având o valoare eligibilă de 3,1 miliarde de euro".
Published
1 day agoon
March 16, 2024Cancelarul german Olaf Scholz, președintele francez Emmanuel Macron și premierul polonez Donald Tusk au anunţat vineri că Germania, Franța şi Polonia au convenit să cumpere de pe piaţa internaţională arme care să fie livrate Ucrainei şi să ajute de asemenea această ţară în războiul cu Rusia prin crearea unei noi coaliţii pentru a-i furniza rachete cu rază lungă de acţiune, relatează agenţiile AFP, DPA şi EFE, citate de Agerpres.
"Nu vom înceta sprijinul nostru" pentru Ucraina, a declarat Scholz la finalul unei reuniuni la Berlin a "Triunghiului de la Weimar", un format trilateral de cooperare între Franţa, Germania şi Polonia, despre care Tusk a spus că "opiniile privind decesul Triunghiului de la Weimar sunt mult exagerate".
The reports of Weimar Triangle's death are greatly exaggerated.🇫🇷🇵🇱🇩🇪 pic.twitter.com/9aPnEoKUcL
— Donald Tusk (@donaldtusk) March 15, 2024
Cancelarul german a menţionat că a convenit la această reuniune cu preşedintele francez Emmanuel Macron şi cu premierul polonez Donald Tusk ca ţările lor "să cumpere imediat mai multe arme pentru Ucraina de pe întreaga piaţă internaţională", să extindă producţia de echipamente militare, de asemenea în colaborare cu partenerii Ucrainei, şi să fie creată în cadrul grupului de la Ramstein (ce reuneşte zeci de ţări care oferă ajutor militar Ucrainei) "o nouă coaliţie pentru rachete cu rază lungă de acţiune".
Propunerea de creare a acestei noi coaliţii va fi înaintată la următoare reuniune a grupului de contact pentru apărarea Ucrainei, care va avea loc marţi la baza aeriană americană de la Ramstein. Cancelarul german este de acord cu o asemenea coaliţie, deşi el refuză să furnizeze Ucrainei rachete Taurus cu rază lungă de acţiune, motivând că operarea acestora ar necesita participarea directă a militarilor germani, ceea ce ar implica un risc de escaladare a conflictului.
France, Allemagne, Pologne – Au cœur de l'Europe, le Triangle de Weimar est un signe essentiel de notre cohésion. Plus que jamais, notre unité est notre force. Les Ukrainiennes et les Ukrainiens peuvent compter sur nous. pic.twitter.com/mO1bOkryRS
— Bundeskanzler Olaf Scholz (@Bundeskanzler) March 15, 2024
De partea sa, Emmanuel Macron a declarat după reuniunea de la Berlin că Franţa, Germania şi Polonia sunt "hotărâte să nu lase niciodată Rusia să câştige".
Dar "vom continua la fel cum am făcut din prima zi, să nu luăm niciodată iniţiativa vreunei escaladări", a mai spus preşedintele francez, după ce ultimele două săptămâni a provocat controverse în urma sugestiei sale că statele aliate ale Ucrainei ar trebui să nu mai excludă posibilitatea trimiterii unor trupe în această ţară dacă armata ucraineană nu mai poate face faţă singură ofensivei ruse.
Referindu-se la noua iniţiativă de a cumpăra pentru Ucraina arme de pe piaţa mondială, Macron a spus că producţia europeană rămâne prioritară, dar dacă aceasta nu poate răspunde "suficient de rapid sau în volumul necesar, vom putea mobiliza finanţare pentru a cumpăra muniţie şi echipament din alte ţări pentru a sprijini Ucraina".
Frankreich, Deutschland, Polen, gemeinsam entschlossen, die Ukraine in jeder Hinsicht und dauerhaft zu unterstützen und Russland niemals gewinnen zu lassen.
Für unsere Sicherheit, für Europa.
Unsere Einheit ist unsere Stärke. pic.twitter.com/MFFAS2wJV6
— Emmanuel Macron (@EmmanuelMacron) March 15, 2024
Franţa, Germania şi Polonia au confirmat că sprijină iniţiativa gestionată de Republica Cehă pentru a achiziţiona din state terţe 800.000 de obuze pentru pentru armata ucraineană, aflată în criză de muniţie după ce UE i-a livrat doar circa 30% din cele un milion de obuze de calibrul 155 mm promise în martie anul trecut, iar ajutorul american este în continuare blocat în Congresul SUA.
Premierul polonez Donald Tusk a afirmat după acest summit trilateral că lucrul cel mai important pentru el este reactivarea Triunghiului de la Weimar, format intrat în adormire după ce coaliţia sa liberală a pierdut puterea în 2014 şi apoi guvernele poloneze conduse de conservatori au intrat în conflict cu Bruxellesul pe tema statului de drept.
Pe de altă parte, Tusk i-a informat pe Scholz şi Macron despre recenta sa vizită la Washington şi despre starea de spirit de acolo în perspectiva alegerilor din noiembrie, când ar putea ajunge din nou la Casa Albă fostul preşedinte republican Donald Trump, care îngrijorează aliaţii Ucrainei că sub conducerea sa SUA ar putea sista ajutorul militar pentru Ucraina.
Concrete & Design Solutions
Franța dorește o "comunitate europeană a inteligenței artificiale" pe care să o conducă: A venit momentul să îmbrățișăm inovația, nu să fim clienți Meta și Google
Donald Trump avertizează cu o "baie de sânge pentru țară" dacă nu va fi ales președinte al SUA la scrutinul din noiembrie
Lucian Bode, întâlnire cu românii din Spania: Guvernarea PNL a accelerat procedurile dublei cetățenii pentru că statul român vă consideră parte a marii familii românești
România condamnă alegerile ruse în teritoriile anexate ilegal al Ucrainei și deschiderea de secții de vot în Transnistria, Abhazia și Osetia de Sud
Grupul PPC deschide un nou capitol în telecomunicații în Grecia: Va dezvolta până în 2025 rețele de fibră optică pentru 1,7 milioane de locuințe și firme
Cătălin Predoiu, întâlnire cu Gerhard Karner. Miniștrii au discutat despre ridicarea controalelor la frontierele aeriană și maritimă, combaterea migrației ilegale și intensificarea cooperării polițienești
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Raport NATO: 78% dintre români susțin creșterea sau menținerea bugetului apărării. România nu a cheltuit, în 2023, cei 2,5% din PIB alocați apărării
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia
Borboly Csaba, Hargita Megye Tanácsának elnöke, támogatja egy jogsértési eljárás bevezetését azon uniós országok ellen, amelyek nem veszik komolyan a nagyragadozók által az állatállományban vagy a termesztett növényekben okozott károk megtérítését
Premierul Franței consideră că o victorie a Rusiei în Ucraina ar fi "un cataclism" pentru francezi. Adunarea Națională a votat în favoarea acordului de securitate dintre Paris și Kiev
Marcel Ciolacu: Vreau ca 2026 să fie anul aderării noastre la OCDE. Este unul dintre principalele proiecte de țară pentru România
Klaus Iohannis asigură că nu intenționează să își scurteze mandatul prezidențial în contextul speculațiilor candidaturii sale la vârful NATO sau UE
Comisia Europeană va recomanda începerea negocierilor de aderare la UE cu Bosnia și Herțegovina, după ce a constatat că țara "poate îndeplini criteriile de aderare", anunță Ursula von der Leyen
"NATO"-izarea Europei: Drapelul Suediei a fost înălțat la sediul Alianței. De acum, NATO protejează 96% din cetățenii Uniunii Europene
Csaba Borboly, President of Harghita County Council and CoR rapporteur, supports the introduction of an infringement procedure against EU countries that do not seriously consider compensation for damage caused by large carnivores to livestock or crops
Trending
- Cristian Bușoi5 days ago
Eurodeputatul Cristian Bușoi avertizează Comisia Europeană: Reducerea cu 1 miliard de euro a programului EU4Health este îngrijorătoare
- NATO5 days ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- EDITORIALE5 days ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- ENGLISH1 week ago
- NATO6 days ago