Președintele Klaus Iohannis a încheiat joi seria întrevederilor bilaterale prilejuite de Congresul Partidului Popular European de la București, șeful statului având întâlniri cu prim-ministrul polonez, Donald Tusk, cu premierul finlandez Petteri Orpo, cu care a discutat despre cooperarea pentru consolidarea unității UE și despre întărirea flancului estic al NATO, dar și cu ministrul de externe italian Antonio Tajani, cu care a abordat consolidarea parteneriatului strategic bilateral dintre București și Roma.
"M-am bucurat să-l primesc pe prim-ministrul Donald Tusk la Cotroceni. Am discutat despre excelenta cooperare dintre România și Polonia, despre necesitatea de a consolida în continuare unitatea UE și despre postura de descurajare și apărare a NATO pe flancul estic. Vom continua sprijinul nostru multidimensional pentru Ucraina atâta timp cât va fi nevoie", a scris Iohannis, pe platforma X.
Întrevederea dintre cei doi lideri a avut loc după ce ambii au susținut discursuri în cadrul congresului PPE, cu premierul polonez avertizând că "vremurile de liniște fericită s-au terminat" și că "trăim într-o epocă pre-război, dar nu avem motive să capitulăm în fața răului", în timp ce președintele român i-a îndemnat pe reprezentanții PPE ca în campania pentru alegerile europene să îi întrebe pe naționaliștii-revizioniști care este alternativa la pacea și prosperitatea aduse de UE pentru că imediat se va destrăma întregul lor eşafodaj.
Glad to welcome PM @donaldtusk to Cotroceni. We talked about the excellent 🇷🇴🇵🇱 cooperation, the need to further strengthen the EU🇪🇺 unity and NATO deterrence and defence posture on the #EasternFlank. We will continue our multidimensional support for UA🇺🇦 for as long as it takes. pic.twitter.com/PIPV3sTUKN
— Klaus Iohannis (@KlausIohannis) March 7, 2024
La întâlnirea cu premierul finlandez Petteri Orpo, Iohannis și liderul de la Helsinki au discutat despre dezvoltarea în continuare a relației bilaterale dintre România și Finlanda și despre coordonarea în calitate de aliați NATO și parteneri în cadrul UE, în timp ce ambele țări continuă să susțină Ucraina.
Very good talks with PM @PetteriOrpo on further developing our excellent bilateral relation🇷🇴🇫🇮 and coordination as EU🇪🇺 partners and NATO allies. I appreciate Finland's contribution, as a new #NATO member, to the strengthening of the #EasternFlank, while supporting UA. pic.twitter.com/WDrd1KYAvU
— Klaus Iohannis (@KlausIohannis) March 7, 2024
Nu în ultimul rând, în cadrul dialogului cu șeful diplomației italiene Antonio Tajani, președintele Iohannis a subliniat impulsul dat relațiilor excelente bilaterale prin recenta relansare a Parteneriatului strategic consolidat și rolul special al comunităților românești și italiene în consolidarea în continuare a prieteniei speciale dintre țările noastre.
In my discussion with FM @Antonio_Tajani I pointed out the impetus given to our excellent relations by the recent relaunch of our Consolidated Strategic Partnership & the special role of the 🇷🇴🇮🇹 communities in further strengthening the special friendship between our countries. pic.twitter.com/NRSNjf0vka
— Klaus Iohannis (@KlausIohannis) March 7, 2024
Șeful statului a avut marți, miercuri și joi întrevederi bilaterale, la Palatul Cotroceni, cu mai mulți lideri din cadrul Partidului Popular European aflați la București pentru congresul la care PPE și-a adoptat manifestul electoral pentru alegerile europene 6-9 iunie 2024, ce cuprinde solicitarea aderării depline a României la Schengen, și a desemnat-o pe Ursula von der Leyen drept candidat cap de listă pentru un nou mandat de președintă a Comisiei Europene.
Președintele a început seria acestor întrevederi maraton marți, odată cu primirea președintei Republicii Moldova, Maia Sandu, la Cotroceni, pe agenda discuțiilor aflându-se ajutorul major acordat de România Republicii Moldova, inclusiv în ceea ce privește aderarea la Uniunea Europeană. În aceeași zi, șeful statului s-a întâlnit și cu liderul Partidului Popular din Spania, Alberto Nunez Feijoo, și cu președintele Partidului Popular European, Manfred Weber
Klaus Iohannis s-a întâlnit miercuri cu președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, cu președinta Parlamentului European, Roberta Metsola, dar și cu mai mulți prim-miniștri din țările UE conduse de PPE: Luc Frieden (Luxemburg), Leo Varadkar (Irlanda), Andrej Plenkovic (Croația), Ingrida Šimonytė (Lituania).
De asemenea, Iohannis a avut o întrevedere și cu ministrul de externe al Letoniei, Krišjānis Kariņš, fost premier al țării sale, și le-a primit la Palatul Cotroceni pe președinta Elveției, Viola Amherd, și pe prim-ministra Serbiei, Ana Brnabić.
Miercuri, în cadrul discuțiilor cu președinta Comisiei, Iohannis a căzut de acord cu Ursula von der Leyen asupra menținerii unității și solidarității în viitoarea arhitectură instituțională a UE după alegerile europene. De asemenea, șeful statului român și președinta Parlamentului European Roberta Metsola au subliniat, în cadrul întrevederii lor bilaterale, "importanța păstrării vocii pro-europene puternice a României în Parlamentul European".
Consolidarea UE în fața provocărilor actuale, a fost, totodată, tema centrală a discuțiilor președintelui Klaus Iohannis cu premierii Luxemburgului, Lituaniei și Irlandei. În cadrul unei întâlniri cu liderul partidului CDU din Germania, Friedrich Merz, președintele Iohannis și liderul CDU au căzut de acord asupra necesității de a încuraja o forță pro-europeană puternică în viitorul Parlament European.
Tot miercuri, președintele Klaus Iohannis a fost primul lider din UE care s-a întâlnit cu premierul Greciei Kyriakos Mitsotakis după atacul Rusiei de la Odesa din timpul întâlnirii pe care Mitsotakis o avea cu președintele ucrainean Volodimir Zelenski.
Joi, președintele Klaus Iohannis l-a primit la Palatul Cotroceni pe cancelarul austriac Karl Nehammer, fiind prima întrevedere bilaterală oficială între cei doi lideri după veto-ul Austriei privind aderarea României și Bulgariei la Schengen, exprimat în Consiliul UE la 8 decembrie 2022, și după ce guvernul de la Viena a acceptat la finele anului trecut un compromis pentru admiterea parțială a celor două țări în zona de liberă circulație, cu frontierele aeriene și maritime începând cu 31 martie 2024. Cei doi lideri au convenit să continue procesul de aderare deplină a României la Schengen până la atingerea obiectivului final.
Congresul PPE: Nicolae Ciucă îi transmite lui Dorin Recean că "viitorul R. Moldova este alături de partenerii europeni și nord-atlantici"
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Klaus Iohannis a trasat, la Congresul PPE, mizele post-electorale ale UE, care va "avea șansa de a se întâlni cu istoria și de a relansa politicile în slujba cetățenilor": Cea mai eficientă metodă de consultanță politică este să acorzi atenție emoțiilor și așteptărilor oamenilor
Congresul PPE: Nicolae Ciucă îi transmite lui Dorin Recean că "viitorul R. Moldova este alături de partenerii europeni și nord-atlantici"
Macron și Maia Sandu au semnat, la Paris, un acord de cooperare în domeniul apărării care prevede deschiderea unei misiuni de apărare a Franței la Chișinău
După două secole de neutralitate, Suedia a devenit cel de-al 32-lea aliat NATO. De acum, Alianța protejează 96% din cetățenii UE, iar Marea Baltică devine "lac NATO"
Congres PPE/ Premierul Greciei: Trebuie să ne asigurăm că nimic nu se întâmplă în Europa fără participarea activă a familiei noastre politice
Congresul PPE, organizat în "zorii unei noi ere europene". Roberta Metsola listează instrumentele pentru a contracara falsa narațiune a extremiștilor: Vom câștiga prin pragmatism și leadership
După două secole de neutralitate, Suedia a devenit cel de-al 32-lea aliat NATO. De acum, Alianța protejează 96% din cetățenii UE, iar Marea Baltică devine "lac NATO"
Published
2 hours agoon
March 7, 2024După două secole de neutralitate, Suedia a devenit oficial joi cel de-al 32 stat membru al NATO, într-o zi considerată drept "istorică" la Washington, acolo unde prim-ministrul Ulf Kristersson și ministrul de externe Tobias Billstrom au depus instrumentele de ratificare la Departamentul de Stat, depozitarul Tratatului Atlanticului de Nord, în prezența secretarului de stat Antony Blinken.
După aproape doi ani de la depunerea cererii de aderare, o perioadă marcată de veto-uri prelungite ale Turciei și Ungariei, Suedia urmează Finlandei și aderă la Alianța Nord-Atlantică, urmând ca luni să aibă loc o ceremonie de ridicare a drapelului suedez la sediul NATO de la Bruxelles.
Astfel, într-o notificare difuzată public, secretarul de stat Antony Blinken, în îndeplinirea obligațiilor de depozitar al tratatului, a transmis că protocolul de aderare semnat la 5 iulie 2022 privind aderarea Suediei la NATO intră în vigoare la data de 7 martie 2024.
It's official: Sweden has joined NATO. pic.twitter.com/HvxWlqdgXS
— Alexandra von Nahmen (@AlexandravonNah) March 7, 2024
"Suedia este în prezent membră NATO. Mulțumim tuturor aliaților pentru că ne-au primit ca al 32-lea membru. Ne vom strădui să fim uniți, solidari și să împărțim sarcinile și vom adera pe deplin la valorile Tratatului de la Washington: libertate, democrație, libertate individuală și statul de drept. Mai puternici împreună", a afirmat premierul suedez, aflat la Washington.
Kristersson a fost primit și de președintele Joe Biden la Casa Albă, care s-a arătat onorat să ureze bun venit Suediei ca al 32-lea aliat al NATO.
Liderul democrat l-a citat pe președintele american care a pus piatra de temelie a formării NATO, Harry Truman, care, în urmă cu 75 de ani, când a fost înființat NATO, a declarat că Alianța "va crea un scut împotriva agresiunii și a fricii de agresiune".
"Acest scut – și securitatea transatlantică – este mai puternică ca niciodată", s-a exprimat Biden.
Today, I am honored to welcome Sweden as NATO's 32nd Ally.
75 years ago when NATO was established, President Truman said the Alliance, "would create a shield against aggression and fear of aggression."
That shield – and transatlantic security – is stronger than ever. pic.twitter.com/0ySHg8dvQy
— President Biden (@POTUS) March 7, 2024
Suedia și Finlanda au abandonat decenii de nealiniere militară după ce președintele Vladimir Putin a ordonat trupelor rusești să invadeze Ucraina în februarie 2022, căutând protecție sub umbrela de securitate a NATO.
Finlanda și Suedia au semnat la data de 5 iulie 2022 protocoalele de aderare la NATO așa cum au convenit liderii NATO în declarația finală a summitului lor de la Madrid din 29-30 iunie 2022 după soluționarea obiecțiilor inițiale ale Turciei, negocieri diplomatice în cadrul cărora și România a jucat un rol în parafarea unei înțelegeri. Cele două țări scandinave au depus cererea de aderare la NATO la data de 14 mai 2022.
Cele două țări ar fi trebuit să adere concomitent la NATO, dar Ankara a fost convinsă să accepte doar accederea Finlandei la Alianță, în vreme ce Turcia și Ungaria s-au opus aderării Suediei până când Ankara (23 ianuarie 2024) și Budapesta (26 februarie 2024) au ratificat extinderea Alianței prin ratificarea regatului scandinav. Astfel, Finlanda a aderat la 4 aprilie 2023, în mod oficial, la Alianța Nord-Atlantică, devenind cel de-al 31-lea stat membru al NATO și punând capăt unui proces de extindere care a durat mai puțin de un an și în urma căruia teritoriul Alianței și-a dublat granița terestră cu Rusia, devenită între timp cea mai mare amenințare la adresa securității euro-atlantice după invadarea Ucrainei.
Aderarea Finlandei la NATO, țară ce are o frontiera terestră de 1.340 de kilometri cu Rusia, a dublat granița comună dintre Alianța Nord-Atlantică și Federația Rusă.
Odată cu aderarea oficială a Suediei, zidul nordic al NATO este complet. Accederea Suediei în NATO înseamnă practic că toate țările riverane la Marea Baltică, cu excepția Rusiei, sunt state aliate, la fel și în cazul Consiliului Arctic, organismul care reunește țările învecinate cu cel de-al patrulea ocean al lumii.
Prin aderarea Finlandei și Suediei la NATO, Alianța protejează 96% dintre cetățenii Uniunii Europene.
"Suntem egali sau nu?" – întreabă est-europenii despre cursa privind șefia NATO și UE. Ungaria anunță că se va opune alegerii lui Mark Rutte în fruntea Alianței
Published
2 days agoon
March 5, 2024La două decenii după ce au aderat la Uniunea Europeană și la NATO, țările din Europa de Est se tem că vor fi din nou depășite în momentul în care, la sfârșitul acestui an, vor fi redistribuite funcțiile de conducere de la vârful ierarhiilor UE și Alianței Nord-Atlantice, consemnează Politico Europe într-un material centrat pe viziunea Estoniei, în principal, și a celorlalte republici baltice – Letonia și Lituania – în subsidiar.
Articolul jurnaliștilor de la Politico apare în contextul scenariului probabil al numirii prim-ministrului olandez Mark Rutte ca nou secretar general al NATO, poziție pentru care acesta pare să fi primit deja aprobarea Washingtonului, Londrei, Parisului și Berlinului.
Cu toate acestea, în rândul multor membri din partea de est a Alianței, în special a celor care se învecinează cu Rusia, Belarus și Ucraina, această decizie nu se bucură de aceeași receptivitate.
"Ce credibilitate morală are tipul ăsta?", a declarat fostul președinte estonian Toomas Hendrik Ilves, arătând că Olanda nu și-a respectat angajamentul NATO de a cheltui 2% din PIB pentru apărare în timpul celor 13 ani în care Rutte a fost prim-ministru.
În context, Bloomberg a relatat în urmă cu două săptămâni că România a anunțat statele membre NATO că plănuiește să-l nominalizeze pe președintele Klaus Iohannis pentru funcția de secretar general al Alianței. Ulterior, doi diplomați NATO care au cunoștință de această evoluție au confirmat pentru Politico Europe demersul din partea României.
Contactată de CaleaEuropeană.ro, Administrația Prezidențială a precizat că nu comentează zvonuri apărute în spațiul mass-media. În ceea ce-l privește, președintele Klaus Iohannis a calificat drept "inadmisibil" deznodământul în care, după alegerile pentru Parlamentul European, niciuna din funcțiile cheie de conducere ale instituțiilor UE nu ar reveni unei persoane din Europa de Est. El a făcut aceste afirmații la Strasbourg în contextul susținerii unui discurs privind viitorul Europei în plenul Parlamentului European.
De asemenea, și prim-ministrul estonian Kaja Kallas și-a exprimat anul trecut interesul de a candida pentru o astfel de poziție.
"Dacă ne gândim la un echilibru geografic, va fi al patrulea secretar general (al NATO) din Olanda", a declarat Kallas săptămâna trecută pentru podcastul Power Play al Politico Europe. "Și apoi se pune problema dacă există țări de rangul întâi și țări de rangul doi în NATO. Suntem egali sau nu suntem egali? Deci aceste întrebări rămân în continuare", a adăugat ea.
Între timp, Guvernul Ungariei nu îl poate susține pe premierul olandez Mark Rutte pentru a deveni următorul secretar general al NATO, a declarat marți, într-o conferință de presă, ministrul ungar de externe Peter Szijjarto, potrivit Reuters.
"Cu siguranță nu putem susține alegerea unui om în funcția de secretar general al NATO, care anterior a vrut să forțeze Ungaria să îngenuncheze", a declarat Peter Szijjarto, referindu-se la poziția adoptată de Rutte în timpul disputei dintre Ungaria și UE cu privire la problemele legate de statul de drept.
Țările est-europene au ocupat puține dintre funcțiile de conducere ale UE și NATO de când majoritatea acestora au aderat la cele două instituții în 2004, la aproximativ 15 ani după căderea Cortinei de Fier.
Polonia este singura țară din regiune care a primit poziții de conducere la nivelul UE. Fostul și actualul prim-ministru Donald Tusk a avut un mandat de președinte al Consiliului European, iar Jerzy Buzek, un alt fost prim-ministru polonez, a condus Parlamentul European timp de doi ani și jumătate, aproximativ o jumătate de mandat.
În prezent, cel mai înalt responsabil est-european în UE este vicepreședintele executiv al Comisiei Europene Valdis Dombrovskis, un ex-premier leton care gestionează domeniul economic și portofoliul comerțului internațional la nivelul Comisiei Europene. De asemenea, românul Mircea Geoană este secretar general adjunct al NATO.
Secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, este în funcție din 2014 și urmează să se retragă în octombrie 2024.
Mandatul său a fost prelungit în iulie pentru a patra oară, deoarece cele 31 de țări membre ale alianței au ales să rămână cu un lider experimentat, în loc să încerce să ajungă la un acord asupra unui succesor, în contextul în care războiul Rusiei din Ucraina face ravagii la ușa NATO.
Citiți și Cine va fi (în sfârșit) următorul secretar general al NATO după o cursă în spatele ușilor închise, cu reguli nescrise și care ar trebui decuplată de alegerile europene și campania electorală din SUA (DW)
Prin tradiție, toți secretari generali ai NATO sunt europeni și au venit în această funcție după ce au fost prim-miniștri, miniștri de externe sau miniștri ai apărării în țările aliate din care proveneau. Ultimii doi secretari generali, Rasmussen și Stoltenberg, au fost prim-miniștri în țările lor, Danemarca și Norvegia. Predecesorul celor doi nordici, olandezul "Jaap" de Hoop Scheffer, a fost ministru de externe al țării sale, iar ultimul secretar general al NATO care anterior a ocupat funcția de ministru al apărării a fost britanicul George Robertson, în perioada 1999-2004.
Macron revine parțial asupra trimiterii de trupe occidentale în Ucraina: Nu suntem în război împotriva poporului rus și refuzăm să intrăm într-o logică a escaladării
Published
3 days agoon
March 5, 2024Preşedintele francez Emmanuel Macron a declarat luni că refuză "să intre într-o logică a escaladării", după comentariile sale controversate cu privire la opţiunea unei posibile trimiteri, pe viitor, de soldaţi occidentali în Ucraina, transmite AFP.
"Ca răspuns la o întrebare ce mi-a fost adresată cu privire la trimiterea de trupe, am răspuns că nimic nu este exclus", a amintit Emmanuel Macron într-un interviu acordat cotidianului ceh Pravo, din care a fost postat online un extras luni seara, în ajunul vizitei sale la Praga.
"Lansăm dezbaterea şi ne gândim la tot ce putem face pentru a sprijini Ucraina", a adăugat el, potrivit Agerpres.
"Întotdeauna am fost clar cu privire la cadrul nostru, nu suntem în război împotriva poporului rus şi refuzăm să intrăm într-o logică a escaladării", a adăugat el.
AFP precizează că este pentru prima dată când şeful statului francez revine asupra declaraţiei făcute pe 26 februarie la Paris, în urma unei conferinţe internaţionale privind sprijinul pentru Ucraina la care au participat circa 20 de şefi de stat şi de guvern.
Atunci preşedintele Macron nu a exclus posibilitatea ca unele state europene să trimită trupe în Ucraina, întrucât, a explicat el, în timp ce trupele ruse înaintează în estul Ucrainei, "trebuie făcut tot posibilul pentru ca Rusia să nu câştige acest război". O declaraţie asemănătoare a dat şi premierul francez Gabriel Attal.
Marți, oficiali ai Alianţei Atlanticului de Nord au declarat că NATO nu are planuri de a trimite trupe în Ucraina pentru a lupta în războiul cu Rusia.
Reacţiile venite între timp din partea statelor membre în UE sau în NATO au fost toate negative, printre ţările care până în prezent au respins oficial această posibilitate numărându-se Republica Cehă, Polonia, Ungaria, Austria, Germania, Spania sau Italia.
Și Casa Albă a precizat că SUA nu vor trimite trupe combatante în Ucraina.
Concrete & Design Solutions
Klaus Iohannis a trasat, la Congresul PPE, mizele post-electorale ale UE, care va "avea șansa de a se întâlni cu istoria și de a relansa politicile în slujba cetățenilor": Cea mai eficientă metodă de consultanță politică este să acorzi atenție emoțiilor și așteptărilor oamenilor
Congresul PPE: Nicolae Ciucă îi transmite lui Dorin Recean că "viitorul R. Moldova este alături de partenerii europeni și nord-atlantici"
Congresul PPE: Klaus Iohannis și Donald Tusk au discutat, la Cotroceni, despre întărirea unității UE și a apărării NATO pe flancul estic
Macron și Maia Sandu au semnat, la Paris, un acord de cooperare în domeniul apărării care prevede deschiderea unei misiuni de apărare a Franței la Chișinău
După două secole de neutralitate, Suedia a devenit cel de-al 32-lea aliat NATO. De acum, Alianța protejează 96% din cetățenii UE, iar Marea Baltică devine "lac NATO"
Horizon Europe | Ministrul Cercetării a discutat cu comisarul european pentru Inovație despre transformarea României într-un hub regional pentru tehnologii emergente
Consiliul Județean Harghita și Comitetul European al Regiunilor organizează un dialog local privind protecția biodiversității și conviețuirii cu carnivorele mari în Europa (LIVE, 8 martie, ora 09.00)
Hargita Megye Tanácsa és a Régiók Európai Bizottsága helyi párbeszédet szervez a biológiai sokféleség védelméről és a nagyragadozókkal való együttélésről Európában (ÉLŐ, március 8., 09.00)
Harghita County Council and the European Committee of the Regions organise a local dialogue on biodiversity protection and coexistence with large carnivores in Europe (LIVE, 8 March, 09.00)
Congres PPE/ Premierul Greciei: Trebuie să ne asigurăm că nimic nu se întâmplă în Europa fără participarea activă a familiei noastre politice
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Klaus Iohannis a trasat, la Congresul PPE, mizele post-electorale ale UE, care va "avea șansa de a se întâlni cu istoria și de a relansa politicile în slujba cetățenilor": Cea mai eficientă metodă de consultanță politică este să acorzi atenție emoțiilor și așteptărilor oamenilor
Congres PPE/ Premierul Greciei: Trebuie să ne asigurăm că nimic nu se întâmplă în Europa fără participarea activă a familiei noastre politice
Congresul PPE, organizat în "zorii unei noi ere europene". Roberta Metsola listează instrumentele pentru a contracara falsa narațiune a extremiștilor: Vom câștiga prin pragmatism și leadership
Congres PPE/ Premierul Croației, convins că momentul adoptării deciziei politice privind aderarea pe deplin a României la Schengen "va veni cât mai curând posibil"
Ursula von der Leyen îi elogiază pe Tusk, Iohannis, Metsola și pe liderii PPE din statele membre: Suntem mândri de Klaus Iohannis pentru sprijinul acordat Moldovei și pentru că este un mare european
Avertismentul lui Donald Tusk la Congresul PPE de la București: Vremurile de liniște fericită s-au terminat. Trăim într-o epocă pre-război, dar nu avem motive să capitulăm în fața răului
Klaus Iohannis, îndemn către PPE pentru alegerile europene: Întrebați naționaliștii-revizioniști care este alternativa la pacea și prosperitatea aduse de UE și imediat se destramă întregul lor eşafodaj
Congres PPE/ Cancelarul Austriei cere o viziune hotărâtă privind viitorul Europei, cu accent pe creșterea competitivității, a inovării și a securității
Cu 90 de zile înainte de alegerile europene, Congresul PPE de la București a votat-o pe Ursula von der Leyen candidat pentru un nou mandat de președintă a Comisiei Europene
Manfred Weber amintește de elementele care formează ADN-ul PPE într-o pledoarie pentru meritocrație: Suntem Partidul POPULAR EUROPEAN
Trending
- RUSIA1 week ago
Din PE, Iulia Navalnaia transmite Occidentului: Dacă vreți să-l învingeți pe Putin, trebuie să deveniți inovatori. Încetați să mai fiți plictisitori
- PPE1 week ago
PNL: Congresul PPE de la București va reuni 2.000 de delegați din 40 de țări, inclusiv președinții Comisiei Europene și Parlamentului European și liderii de stat din PPE
- Corina Crețu2 days ago
Eurodeputatul Corina Crețu a demisionat din PRO România: Sprijinirea populismului și a anti-europeismului reprezintă cel mai mare pericol pentru România
- ROMÂNIA1 week ago
Nicolae Ciucă: România are cele mai solide garanții de securitate; Dacă nu sprijinim Ucraina și se rupe linia frontului, Rusia poate ajunge la gurile Dunării
- ROMÂNIA1 week ago
Nicolae Ciucă susține o coaliție transpartinică pentru promovarea egalității de gen: Există o legătură directă între o democrație solidă și respectarea drepturilor femeilor