Liderii europeni din familia politică a PPE, cel mai mare partid, stabilesc la București programul politic pentru următorii cinci ani, în timp reprezentanții Coaliției deja se pregătesc să negocieze funcții cât mai importante la nivelul UE pentru România.
10 șefi de stat și de guvern din UE, președinta Comisiei Europene, șefa Parlamentului European și circa 2.000 de delegați din 40 de țări participă la București la Congresul Partidului Popular European, cea mai mare familie politică europeană și favorită în menținerea acestei poziții și după alegerile din 9 iunie, ceea ce îi va permite să ocupe o serie de funcții-cheie. Cu gândul la poziții importante sunt și politicienii din România, din ambele formațiuni care asigură guvernarea: PSD și PNL.
Primele informații publice au fost date de Marcel Ciolacu, cel care a susținut că discutat prima dată în Coaliție, dar și cu cei din familia sa politică, adică socialiștii, ca România să primească două funcții de vicepreședinte, una la nivelul Comisiei Europene şi una la nivelul Parlamentului European. Ciolacu a dat exemple de portofolii avute în vedere, cum ar fi unul care ține de zona economică sau cel pentru extinderea UE.
Comisarul pentru Apărare
Într-un interviu pentru "Adevărul", eurodeputatul liberal Siegfried Mureșan, vicepreședinte al PPE, a pledat la rândul său pentru obținerea unei funcții de vicepreședinte. "O poziție de vicepreședinte al Comisiei Europene cred că i se cuvinte României și e timpul să discutăm serios acest lucru. România a avut trei mandate ale Comisiei Europene, mandate serioase, consistente: Agricultură (2009-2014), Politică Regională (2014-2019) și Transporturi (din 2019). Prin urmare, consider că o poziție de vicepreședinte corespunde statutului, mărimii României (n.r. – ca număr de europarlamentari) și caracterului european în care România a fost condusă și cum ne-am manifestat în toate marile dezbateri la nivel european", a afirmat Siegfried Mureșan, unul dintre liderii liberali influenți la nivel european.
Liberalul a precizat că țara noastră are șanse și pentru una din funcțiile foarte importante care vor fi create: comisarul pe Apărare, post care va atrage atenția. "România are fără doar și poate o serie de atuuri, pentru că am dovedit în cadrul NATO și UE că suntem partener serios, stabil, chiar în situații dificile, de criză, în ultimii ani. Cel de-al doilea atu este că întotdeauna am făcut, în ultimii ani, eforturi pentru înzestrarea armatei. Suntem un stat al UE care-și respectă angajamentul de alocare a 2% din PIB pentru apărare. Și, foarte important, faptul că trebuie o înțelegere cât mai bună a amenințărilor care vin dinspre estul UE, iar statele din această zonă sunt bine echipate în ceea ce privește înțelegerea amenințărilor . Experiența și cunoștințele statelor din Europa Centrală și de Est sunt esențiale", a declarat Mureșan pentru "Adevărul".
Iohannis și viitorul european
Chestionat dacă președintele României, Klaus Iohannis, are șanse și dacă s-ar calificat pentru o funcție de top (șef al CE, al Consiliului European, Înalt Reprezentant al UE pentru Politică Externă sau cea de comisar pe Apărare), Siegfried Mureșan a punctat atuurile lui Iohannis: "Klaus Iohannis este în primul rând un președinte cu multă experiență. Și fiind șef al statului de 9 ani, are o experiență superioară celorlalți potențiali candidați pentru poziții europene care nu s-au aflat în fruntea statului. Al doilea atu important este că, în ciuda tuturor dificultăților existente în regiune, a ținut România pe direcția pro-europeană în ultimii zece ani, fără atacuri la adresa UE, cum am văzut din partea lui Viktor Orban sau a fostului guvern anti-european din Polonia. Experiența și credibilitatea sunt două argumente foarte importante", a conchis Mureșan.
Bucureștiul va fi, în următoarele două zile, capitala politică a Europei. (Manfred Weber, președintele PPE)
Șeful PPE, Manfred Weber, a rămas prudent pe tema șanselor lui Iohannis la o funcție importantă, refuzând să se pronunțe, însă a subliniat că rezultatele celor zece ani de mandat sunt "impresionante". În schimb, Weber a promis că o funcție importantă va merge spre regiunea din care face parte și România. "Vreau să subliniez un lucru: noi suntem partidul țărilor din Centrul și Estul Europei. De aceea, faptul că niciun lider din Centrul și Estul Europei nu este la conducerea instituțiilor europene nu este deloc acceptabil în următorul mandat", a precizat Weber, afirmând că va susține ca o funcție-cheie să meargă la cineva din regiunea geografică a României.
Potrivit informațiilor "Adevărul", spre deosebire de funcția de la nivelul Comisiei Europene, cea pentru Parlamentul European este ușor de obținut, fiind o perioadă când România a avut în același timp și două asemenea poziții, prin Ioan Mircea Pașcu (PSD) și Adina Vălean (PNL), în perioada 2014-2017.