Recent, România a suferit o înfrângere majoră într-un litigiu internațional, pierzând un proces la Tribunalul arbitral al Băncii Mondiale de la Washington (ICSID) în fața industriei regenerabilelor. Acest proces, care a pornit de la disputele dintre administrațiile Ponta și Băsescu, s-a soldat cu obligația de a plăti despăgubiri de 42 de milioane de euro plus dobânzi, confirmă Ministerul Finanțelor.
În centrul acestui conflict se află modificările legislative aduse de Guvernul României privind schema de stimulare a investițiilor în domeniul energiei regenerabile. În 2013, sub administrația premierului Victor Ponta, România instituise una dintre cele mai favorabile scheme din Europa pentru susținerea energiei regenerabile, oferind 6 certificate verzi pentru fiecare MWh de energie electrică generată de producători, pe o durată de 15 ani. Această schemă a fost însă obiectul unei dispute majore între Ponta și președintele de atunci, Traian Băsescu, care a refuzat să promulge legislația.
Modificările aduse ulterior schemei de ajutor, începând cu mijlocul anului 2013, au determinat o reducere semnificativă a atractivității acesteia pentru investitorii în energie regenerabilă. Drept urmare, un grup de 10 companii din sectorul energiei regenerabile a inițiat un proces arbitral împotriva României la ICSID, solicitând despăgubiri pentru prejudiciile suferite ca urmare a schimbărilor legislative.
"Disputa între părți gravitează în jurul schimbărilor legislative reglementate de România în privința sistemului de promovare în energia regenerabilă, astfel cum au fost realizate în perioada 2013-2014 și 2017-2018. În acest sens, reclamanții susțin că, în urma ratificării de către România a Protocolului de la Kyoto la Convenţia-cadru a Naţiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, aceasta s-a angajat să adopte o serie de măsuri pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin scăderea dependenței de sursele convenționale de energie şi prin încurajarea producției de energie regenerabilă.
Se afirmă că România a adoptat mai multe acte normative (relevantă este Legea nr. 220/2008 și modificările la aceasta reglementate până la nivelul anului 2012) prin intermediul cărora, în opinia investitorilor, a fost constituită una dintre cele mai favorabile scheme de stimulare a investițiilor în domeniul energiei regenerabile din Europa.
Pe baza cadrului normativ stabilit anterior, reclamanții susțin că au investit în sectorul de energie regenerabilă construind mai multe parcuri fotovoltaice, însă, începând cu jumătatea anului 2013, reclamanții precizează că România a implementat o serie de măsuri adoptate prin mai multe acte normative care au avut efectul de a modifica regimul instituit în sectorul de energie regenerabilă, afectând în mod semnificativ și ireversibil investițiile acestora", arată Ministerul Finanțelor, citat de Economedia.ro.
În februarie 2024, Tribunalul arbitral a dat dreptate companiilor reclamante, obligând România la plata sumei de 42,2 milioane de euro, plus dobândă începând cu 1 ianuarie 2022. Acest verdict subliniază impactul negativ al schimbărilor legislative asupra investitorilor și al angajamentelor internaționale ale României în domeniul energiei regenerabile.
Pe lângă această sumă, România a fost obligată și la plata costurilor de arbitraj, în valoare de 600.000 de dolari, și a aproximativ 3,5 milioane de euro, reprezentând 60% din cheltuielile de apărare ale companiilor reclamante, la care se vor adăuga dobânzi calculate de la 30 de zile de la emiterea hotărârii.
Acest proces și verdictul său reprezintă nu doar o pierdere financiară semnificativă pentru statul român, dar și o pată pe imaginea țării în ceea ce privește stabilitatea și predictibilitatea mediului său legislativ și de investiții. În plus, opinia separată a unuia dintre arbitri, "mult în defavoarea României", evidențiază adâncimea diviziunilor și a argumentelor în cadrul acestui litigiu complex.
Această înfrângere subliniază importanța unei abordări echilibrate și a unei comunicări eficiente între diferitele ramuri ale guvernului, precum și necesitatea de a respecta angajamentele internaționale, în special în domenii cheie precum cel al energiei regenerabile, care sunt esențiale pentru tranziția energetică și pentru combaterea schimbărilor climatice.