Țările din Spațiul Economic European (SEE), Ucraina și patru din cele cinci state candidate la UE din Balcanii de Vest, s-au aliniat regimului de sancțiuni al blocului care vizează contracararea acțiunilor de destabilizare a Republicii Moldova, a anunțat, marți, Înaltul Reprezentant al UE, Josep Borrell.
La 22 februarie 2024, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2024/7401 de modificare a Deciziei (PESC) 2023/891 privind măsurile restrictive având în vedere acțiunile de destabilizare a Republicii Moldova.
Decizia Consiliului adaugă șase persoane și o entitate pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și a organismelor care figurează în anexa la Decizia (PESC) 2023/891.
"Țările candidate Macedonia de Nord, Muntenegru, Albania, Ucraina și Bosnia și Herțegovina, precum și Islanda, Liechtenstein și Norvegia, țări AELS membre ale Spațiului Economic European, se aliniază la prezenta decizie a Consiliului. Acestea se vor asigura că politicile lor naționale sunt conforme cu prezenta decizie a Consiliului. Uniunea Europeană ia act de acest angajament și îl salută", a transmis șeful diplomației UE.
Un regim de sancțiuni separat la nivelul UE a fost adoptat în 2023 pentru a contracara acțiunile care amenință democrația, statul de drept, stabilitatea și securitatea în Republica Moldova.
Persoanele și entitățile în cauză sunt responsabile pentru acțiuni sau politici care subminează sau amenință suveranitatea și independența Republicii Moldova în conformitate cu dreptul internațional, precum și democrația, statul de drept, stabilitatea sau securitatea în Republica Moldova, sau care sprijină sau pun în aplicare astfel de acțiuni sau politici.
Acest regim prevede înghețarea fondurilor și a resurselor economice, precum și restricții de călătorie în ceea ce privește persoanele și entitățile enumerate.
Alexandra Loy este redactor și specialistă în afaceri europene. Deține un doctorat în domeniul științe politice, dobândit în anul 2018, cu tema analizării impactului președinției României la Consiliul Uniunii Europene asupra sistemului național de coordonare a afacerilor europene. Alexandra este membru al comunității academice din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
You may like
Klaus Iohannis și Maia Sandu, întâlnire în ajunul Congresului PPE de la București: Este esențial ca în Europa să câștige din nou democrația, iar mișcările bazate pe nostalgia trecutului să nu se consolideze
Prima strategie industrială europeană în domeniul apărării: Comisia cere statelor UE "să investească mai mult, mai bine, împreună și european" într-o cursă contracronometru pentru sporirea gradului de pregătire și securității Europei
Produsele fabricate prin muncă forțată vor fi interzise pe piața UE. Un nou portal unic va fi creat pentru punerea în aplicare a normelor
Published
1 hour agoon
March 5, 2024By
Teodora IonMinistrul german de Externe, Annalena Baerbock, s-a pronunțat în favoarea lansării negocierilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina în măsura în care sunt implementate reformele necesare, cum ar fi combaterea corupției și a abuzului de putere, informează Politico Europe.
"Vrem să facem tot ce putem pentru a ne asigura că parcurgem împreună acest drum spre Uniunea Europeană", a declarat ministrul german de externe într-o conferință de presă alături de ministrul de externe Elmedin Konaković.
Ea a adăugat că așteaptă "foarte, foarte curând" un raport al Comisiei Europene privind progresele înregistrate de Bosnia și Herțegovina în materie de reforme, pe care se va baza decizia privind negocierile de aderare.
"Mi-ar plăcea ca toate cele șase țări din Balcanii de Vest să adere" la UE, a spus Baerbock.
La rândul său, ministrul de externe Elmedin Konaković i-a îndemnat pe liderii Uniunii Europene să dea undă verde discuțiilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina în cursul acestei luni pentru a sprijini ambițiile europene ale țării și pentru a evita "noi frustrări".
Dialogul dintre cei doi are loc înainte de summitul Consiliul European din 21-22 martie, în cadrul căruia liderii UE ar urma să decidă dacă vor deschide negocierile de aderare cu țara din Balcanii de Vest.
"Sper că nu vor mai exista frustrări suplimentare", a declarat Konaković reporterilor, adăugând că este "crucial" să se țină cont de "ce se va întâmpla dacă Bosnia-Herțegovina nu va continua pe calea sa europeană".
Cu toate acestea, ministrul a subliniat că "nu dorim sau nu cerem o scurtătură pentru a deveni membru".
Konaković a spus că decizia de extindere are loc într-un context "geopolitic" – o referire la războiul Moscovei din Ucraina, precum și la influența rusă și chineză în Balcanii de Vest – și că "alți politicieni din regiune" ar putea folosi potențiala frustrare "în propriul avantaj".
Această din urmă remarcă a fost îndreptată în special către liderul sârbilor bosniaci Milorad Dodik, un aliat al Rusiei care critică dur eforturile de aderare la UE.
Înaltul Reprezentant pentru Bosnia și Herțegovina, germanul Christian Schmidt a avertizat săptămâna aceasta că "nu ar trebui să-l lăsăm" pe președintele rus Vladimir Putin să aibă "ultima decizie … dacă Bosnia și Herțegovina poate avea o șansă de integrare europeană".
Spre finalul anului trecut, Comisia Europeană a recomandat deschiderea negocierilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina atunci când aceasta va reuși să îndeplinească criteriile de aderare, invitație față de care liderii UE și-au exprimat deschiderea în decembrie 2023.
Published
2 hours agoon
March 5, 2024Președintele francez Emmanuel Macron i-a îndemnat marți, 5 martie, pe aliații Ucrainei "să nu fie lași" în susținerea țării pentru a lupta împotriva invaziei rusești, transmite AFP, preluat de Agerpres.
"Ne apropiem cu siguranță de un moment pentru Europa în care va fi necesar să nu fim lași", a declarat el cu ocazia unei vizite în Cehia. "Războiul s-a întors în țara noastră", a adăugat liderul de la Paris.
Președintele francez a mers marți la Praga pentru a clarifica poziția țării sale cu privire la un plan ceh de a cumpăra arme din afara Europei pentru Ucraina devastată de război. În timpul vizitei sale de o zi, el urmează să se întâlnească cu președintele ceh Petr Pavel și cu premierul Petr Fiala și să se adreseze unui forum nuclear.
La o conferință de securitate desfășurată luna trecută la Munchen, Pavel a declarat că Republica Cehă – membră a UE și NATO cu 10,8 milioane de locuitori – este în măsură să obțină o cantitate substanțială de armament pentru Ucraina din afara continentului.
El a spus că, în cooperare cu Canada și Danemarca, cehii au "identificat" 500.000 de cartușe de 155 de milimetri și 300.000 de obuze de 122 de milimetri "pe care am putea să le livrăm în câteva săptămâni", având în vedere fondurile necesare.
Macron a declarat că țara sa va participa la această inițiativă, dar nu a dezvăluit niciun detaliu cu privire la suma cu care va contribui. Olanda s-a angajat deja să doneze 100 milioane de euro.
Published
2 hours agoon
March 5, 2024Președintele Partidului Popular European, Manfred Weber, a declarat marți, la București, în ajunul Congresului PPE, că popularii europeni susțin ca un reprezentant al Europei Centrale și de Est să fie în conducerea Uniunii Europene în mandatul 2024-2029, precizările sale venind în contextul unei întrebări privind șansele președintelui Klaus Iohannis de a-și continua cariera politică la nivelul conducerii instituțiilor UE după încheierea celui de-al doilea mandat prezidențial.
"Rezultatele celor zece ani de mandat ai președintelui Klaus Iohannis sunt impresionante. Mă refer în primul rând la respectarea statului de drept și lupta împotriva corupției. A transformat România într-o țară modernă și europeană. Al doilea este și succesul economic din acești zece ani. Impresionantă și ultima lună în care Nicolae Ciucă a fost premier, cifrele sunt impresionante. Ceea ce președintele Iohannis, PNL și președintele Nicolae Ciucă au arătat este că România este respectată la nivel european. Vocile celor doi lideri contează la nivel european", a spus Weber, într-o conferință comună de presă cu liderul PNL, Nicolae Ciucă.
În același timp, Weber a precizat că nu va comenta asupra deciziilor ulterioare, deoarece "într-o democrație, cetățenii sunt cei care votează și creează majorități".
"Dar vreau să subliniez un lucru. Suntem partidul țărilor din Europa Centrală și de Est. De aceea, situația actuală, în care nimeni din Europa Centrală și de Est nu este la conducere la nivelul Uniunii Europene nu este acceptabil în următorul mandat. Susțin ca un reprezentant al Europei Centrale și de Est să fie în conducerea Uniunii Europene", a conchis liderul PPE, care în cursul zilei de marți va avea și o întrevedere cu președintele Klaus Iohannis
Citiți și Liderii celei mai puternice familii politice din UE vin la București: Tusk, Plenkovic, Nehammer sau Mitsotakis, alături de Ursula von der Leyen, Klaus Iohannis și Roberta Metsola la Congresul PPE
Unsprezece şefi de state şi de guverne din Uniunea Europeană, împreună cu preşedinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, şi preşedinta Parlamentului European, Roberta Metsola, au confirmat prezenţa la Congresul Partidului Popular European din 6 – 7 martie de la Bucureşti în urma căruia va fi decis programul celei mai mari familii politice europene pentru alegerile europarlamentare din 6-9 iunie, precum și candidatul PPE la șefia Comisiei Europene, în persoana Ursulei von der Leyen, în vreme ce lucrările Congresului vor fi închise printr-un discurs al președintelui Klaus Iohannis.
Citiți și Iohannis, von der Leyen și Metsola, liderii de top care vor închide Congresul PPE de la București. Manfred Weber: Suntem partidul Europei Centrale și de Est, singurul care a adus lideri din Est la conducerea UE
Amintim că președintele Klaus Iohannis a susținut pe 7 februarie 2024 un discurs în plenul Parlamentului European de la Strasbourg, unde a prezentat viziunea sa cu privire la soluțiile ce trebuie formulate la principalele provocări cu care se confruntă Uniunea Europeană, într-un an crucial pentru viitorul UE.
Citiți și Klaus Iohannis, despre o carieră politică la nivelul conducerii UE: Ar fi inadmisibil ca nicio poziție relevantă să nu revină Estului. În 2019 s-a greșit, iar mulți est-europeni se consideră lăsați deoparte
Înainte de a intra în sala de plen a Parlamentului European, Iohannis a calificat drept "inadmisibil" deznodământul în care, după alegerile pentru Parlamentul European, niciuna din funcțiile cheie de conducere ale instituțiilor UE nu ar reveni unei persoane din Europa de Est.
"Nu cred că este momentul să fac speculații. Sunt președintele României, sunt membru în Consiliul European, unde după alegerile europene se vor discuta toate aceste poziții", a spus președintele, întrebat de CaleaEuropeană.ro dacă ia în considerare să își continue cariera politică la nivel european, prin numirea într-o înaltă funcție la conducerea unei instituții UE.
"Eu cred în 2019 s-a greșit. Toate pozițiile relevante au fost ocupate de persoane foarte competente, nu asta este discuția, din vechea Europă. Este unul dintre motivele pentru care foarte mulți est-europeni se consideră puțin lăsați deoparte. Este o eroare și sper că de data aceasta ca această eroare să nu se mai producă", a subliniat președintele, în cadrul unor declarații de presă alături de președinta Parlamentului European, Roberta Metsola, înainte de un discurs în plenul PE.
El a subliniat că "Ar fi bine pentru Uniune să se înțeleagă că alegerea pentru leadership trebuie să se facă și ținând cont de criteriul regional", referindu-se la persoane din "vechea Europă, din est, din nord, din sud".
"Aceste chestiuni nu trebuie niciodată neglijate, fiindcă ele ar adânci niște falii care, preferăm noi, să fie închise", a conchis el.
Concrete & Design Solutions
Comisia Europeană propune prelungirea acordurilor cu Ucraina și R. Moldova privind transportul transfrontalier de mărfuri și introduce actualizări pentru acordul cu Ucraina
Încrederea între aliați rămâne "de nezdruncinat", dă asigurări ministrul german al Apărării după scurgerea de informații militare sensibile
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Bogdan Ivan, la Gala Cercetării Românești 2024: Inovarea trebuie să iasă din laboratoare și să fie pusă în valoare
Au fost semnate contractele de execuție pentru construcția spitalelor regionale de urgență din Iași și Cluj. Marcel Ciolacu: Îndeplinim o promisiune făcută românilor de clasa politică de mai bine de 15 ani
Nicolae Ciucă susține o coaliție transpartinică pentru promovarea egalității de gen: Există o legătură directă între o democrație solidă și respectarea drepturilor femeilor
Marcel Ciolacu, la AmCham CEO Business Forum: Dorim ca SUA să devină partenerul principal non-UE al României. În contextul provocărilor de securitate atât de mari, nu mai avem " timp de proiecte mici"
La doi ani de la invazia Rusiei în Ucraina, Jens Stoltenberg afirmă clar că țara asediată "va adera la NATO": "Nu este o chestiune de dacă, ci de când"
Bruxelles-ul va debloca fonduri europene de 137 miliarde de euro pentru Polonia în contextul reformelor privind statul de drept
Coaliția de guvernare a decis comasarea alegerilor locale cu cele europene pentru 9 iunie. Românii vor mai vota pentru prezidențiale în septembrie și pentru parlamentare în decembrie
"Living Better with Europe". Chestorul PE Victor Negrescu: În cei 17 ani de apartenență la UE, România a înregistrat un sold pozitiv de 62 de miliarde de euro comparativ cu obligațiile financiare de țară membră
Marcel Ciolacu subliniază importanța alegerilor europene din 9 iunie: Vreau să trăiesc într-o Românie și într-o Europă liberă. Aceste alegeri vor fi despre principii, pentru apărarea valorilor, a statului de drept
Trending
- RUSIA6 days ago
- PPE5 days ago
PNL: Congresul PPE de la București va reuni 2.000 de delegați din 40 de țări, inclusiv președinții Comisiei Europene și Parlamentului European și liderii de stat din PPE
- ROMÂNIA5 days ago
Nicolae Ciucă: România are cele mai solide garanții de securitate; Dacă nu sprijinim Ucraina și se rupe linia frontului, Rusia poate ajunge la gurile Dunării
- INTERNAȚIONAL1 week ago
Ucraina are un "plan clar" pentru o nouă contraofensivă în 2024. Zelenski: Nu există pentru noi opțiunea de a pierde acest război
- COMISIA EUROPEANA6 days ago
Made in Europe. Ursula von der Leyen face apel la o "mentalitate europeană în domeniul apărării" pentru "a contura viitorul arhitecturii noastre de securitate", în complementaritate cu NATO