Însoțită de o cohortă de lideri europeni, președintele Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a convenit duminică, la Cairo, cu președintele egiptean Abdel Fattah el-Sisi un parteneriat strategic cuprinzător între Uniunea Europeană și Egipt care vizează relațiile politice, creșterea economică, investițiile, securitatea și migrația și care cuprinde și o finanțare și investiții de 7,4 miliarde de euro din partea UE.
În contextul alegerilor paneuropene din iunie, von der Leyen a fost însoțită la Cairo de liderii Italiei, Greciei, Belgiei, Austriei și Ciprului pentru a semna acest acord, inclusiv din perspectiva migrației, notează Politico Europe, precizând că aceste este cel mai recent dintr-o serie de acorduri menite să ajute țările de la periferia Europei să își consolideze economiile și să gestioneze fluxurile de imigranți.
Potrivit unei declarații comune difuzate de Comisia Europeană, Republica Arabă Egipt și Uniunea Europeană "au convenit de comun acord să își ridice relația la nivelul unui parteneriat strategic și cuprinzător (…) cu scopul de a aprofunda stabilitatea, pacea și prosperitatea lor comună".
"Vizita de astăzi și reprezentarea puternică a liderilor europeni reflectă forța legăturilor noastre bilaterale. Iar ziua de astăzi marchează o etapă istorică prin semnarea declarației noastre comune pentru un parteneriat strategic și cuprinzător. Este un parteneriat bazat pe șase piloni principali; șase domenii de interes reciproc pentru Europa și Egipt. Și am plăcerea de a anunța că acesta va fi susținut de un nou pachet financiar și de investiții de 7,4 miliarde de euro pentru următorii patru ani", a spus von der Leyen, într-o conferință comună de presă cu președintele egiptean, la care au participat și cancelarul austriac Karl Nehammer, prim-ministrul belgian Alenxader De Croo, președintele cipriot Nikos Christodoulidis, prim-ministrul grec Kyriakos Mitsotakis și prim-ministrul italian Giorgia Meloni.
To reinforce this strategic partnership, the EU is tabling a significant financial and investment support package worth €7.4 billion over the next four years ↓ https://t.co/pXOVyZe6g5
— Ursula von der Leyen (@vonderleyen) March 17, 2024
Potrivit unui document al UE consultat de Politico Europe, banii europeni pentru Egipt urmează să fie plătiți în tranșe între 2024 și 2027 și vor fi împărțiți în granturi și împrumuturi. Un grant de aproximativ 200 de milioane de euro este destinat migrației, în timp ce alte fonduri sunt orientate către investiții, proiecte bilaterale și asistență macro-financiară.
Fondurile vor contribui la consolidarea forțelor de securitate ale Egiptului și la susținerea economiei egiptene, care a fost afectată de o inflație galopantă și de un șomaj paralizant.
Atacurile cu rachete ale rebelilor Houthi din Yemen împotriva navelor comerciale au perturbat, de asemenea, comerțul prin Marea Roșie, afectând și mai mult comerțul în Egipt.
După ce a încheiat acorduri similare cu Turcia, Tunisia, Mauritania și acum cu Egiptul, se așteaptă ca UE să semneze un alt acord cu Marocul.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Portugalia va contribui cu 100 milioane de euro la inițiativa Cehiei pentru a furniza Ucrainei muniție din afara UE. Primul lot ar ajunge pe câmpul de luptă în iunie
Macron, "extrem de furios" după ce comisarul european din partea Franței a atacat-o pe Ursula von der Leyen: O lipsă gravă de simț politic
Published
3 days agoon
March 14, 2024Președintele francez Emmanuel Macron "s-a înfuriat" de poziția comisarului european din partea țării sale, Thierry Breton, care a lansat un atac politic fără precedent la adresa președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, ca urmare a nominalizării acesteia drept candidat al Partidului Popular European pentru un nou mandat în fruntea executivului european.
Breton, comisarul european pentru piața internă, a pus în mod public sub semnul întrebării sprijinul mediocru pe care von der Leyen l-a primit din partea PPE la Congresul de la București.
Congresul Partidului Popular European, reunit la București, a desemnat-o joia trecută pe actuala președintă a Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, drept candidatul cap de listă al PPE pentru funcția de președintă a Comisiei pentru mandatul 2024-2029 ca urmare a alegerilor europene din 6-9 iunie. von der Leyen, unicul candidat în cadrul Congresului, a fost aleasă cu 400 de voturi pentru și 89 împotrivă. Au votat, în total, 499 de delegați din 801 cu drept de vot, zece voturi fiind invalidate.
"PPE însuși pare să nu creadă în propriul candidat", a postat comisarul francez pe rețelele de socializare săptămâna trecută.
Un oficial francez, căruia i s-a acordat anonimatul pentru a discuta despre dinamica internă sensibilă, a declarat pentru Politico Europe că postarea lui Breton a fost "o adevărată greșeală", susținând că a trădat "o lipsă gravă de simț politic" și l-a făcut pe Macron "extrem de furios".
Breton – un susținător al lui Macron – a stârnit furie pe scară largă în cadrul partidului centrist al președintelui, Renaissance, au declarat pentru Politico doi oficiali de rang înalt ai partidului, unul dintre ei acuzându-l pe comisar că "a dat muniție pentru PPE".
De asemenea, și poziția lui Breton a agitat apele și în interiorul Comisiei Europene. Luni, biroul secretarului general al Comisiei Europene, Ilze Juhansone, a distribuit un e-mail pentru a le reaminti comisarilor să nu submineze instituția care îi angajează.
"Permiteți-mi să vă reamintesc tuturor că … membrii Comisiei trebuie să se comporte cu integritate și discreție … și că nu trebuie să acționeze sau să se exprime, prin orice mijloc, într-un mod care să afecteze în mod negativ percepția publică a independenței lor", se arată în e-mail, obținut de Politico Europe.
Ursula von der Leyen a fost numită de liderii europeni în iulie 2019 la șefia Comisiei Europene și confirmată apoi de Parlamentul European cu o majoritate fragilă după ce în campania pentru alegerile europene din 2019 candidatul PPE pentru funcția de președinte al executivului european a fost Manfred Weber. Candidatura actualului președinte al popularilor europeni a fost respinsă atunci de președintele francez Emmanuel Macron.
Ramona Chiriac, actuala șefă a Reprezentanței CE, va deschide listele comune PNL-PSD la alegerile europene
Published
4 days agoon
March 13, 2024Ramona Chiriac, șefa Reprezentanței Comisiei Europene în România, va deschide listele comune PNL-PSD la alegerile pentru Parlamentul European, de pe 9 iunie, a anunțat purtătorul de cuvânt al PSD, senatorul Lucian Romaşcanu, transmite Agerpres.
De asemenea, Reprezentanța Comisiei Europene a emis miercuri o informare de presă pentru a transmite că Ramona Chiriac a comunicat deja decizia de a candida la alegerile pentru Parlamentul European către forurile ierarhice superioare și serviciile relevante ale Comisiei Europene.
"Ca orice cetățean european, funcționarii și agenții temporari ai Comisiei Europene au dreptul de a candida în alegeri", transmite Reprezentanța CE.
În același timp, ținând cont de prevederile Regulamentului de stabilire a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Comunității Economice Europene și ai Comunității Europene a Energiei Atomice, dar și de procedurile interne ale Comisiei Europene, Ramona Chiriac a solicitat suspendarea din activitate prin aprobarea de concediu fără plată din motive personale cu caracter imperios, conform prevederilor articolului 17 ale sus-numitului regulament.
Continuitatea activității va fi asigurată de Mara Roman, șefa adjunctă a Reprezentanței Comisiei Europene în România.
Comisia Europeană a înaintat Consiliului UE propunerile privind cadrele de negociere cu Ucraina și R. Moldova. Odată adoptate acestea, vor începe negocierile de aderare cu cele două țări
Published
4 days agoon
March 13, 2024Comisia Europeană a înaintat, marți, Consiliului Uniunii Europene propuneri de proiecte de cadre de negociere pentru Ucraina și Moldova, ca urmare a deciziei Consiliului European din decembrie 2023 de a deschide negocieri cu ambele țări, a anunțat executivul european într-un comunicat remis CaleaEuropeană.ro, precizând că va prezenta Consiliului un raport oral privind progresele înregistrate de ambele țări pentru a răspunde recomandării formulate în raportul Comisiei privind extinderea din 8 noiembrie 2023. De asemenea, într-o decizie care vizează tot extinderea UE, Comisia Europeană a recomandat deschiderea negocierilor de aderare la UE cu Bosnia și Herțegovina
Cadrele de negociere cu Ucraina și Republica Moldova stabilesc orientările și principiile pentru negocierile de aderare cu fiecare țară candidată.
Proiectele de cadre pregătite de Comisia Europeană sunt împărțite în trei părți: 1) principiile care guvernează negocierile de aderare, 2) conținutul negocierilor și 3) procedura de negociere.
Obiectivul negocierilor este ca Ucraina și Moldova să adopte acquis-ul UE în întregime și să asigure punerea în aplicare și respectarea deplină a acestuia.
Proiectele de cadre de negociere se bazează pe experiența extinderilor anterioare și pe negocierile de aderare în curs de desfășurare. Acestea integrează metodologia revizuită de extindere și iau în considerare evoluția acquis-ului UE.
Consiliul trebuie acum să înceapă deliberările interne cu privire la aceste texte. Odată ce Consiliul a adoptat cadrele de negociere, președinția rotativă a Consiliului Uniunii Europene va prezenta poziția comună a UE convenită în cadrul primei conferințe interguvernamentale cu fiecare țară, marcând astfel începutul oficial al negocierilor de aderare.
Cadrele de negociere vor fi făcute publice după începerea negocierilor de aderare.
Reunit într-un summit crucial la 15 decembrie 2023, Consiliul European a adoptat decizia istorică a deschiderii negocierilor de aderare la UE cu Ucraina și Republica Moldova, într-o hotărâre semnal pentru viitorul politicii de extindere a Uniunii Europene, pe care liderii statelor membre au consacrat-o ca fiind "o investiție geostrategică și geopolitică".
Decizia a fost luată după ce, la 8 noiembrie 2023, Comisia Europeană a recomandat începerea negocierilor de aderare la UE cu Ucraina, Republica Moldova.
La 23 iunie 2022, șefii de stat sau de guvern din cele 27 de state membre ale UE, reuniți la Bruxelles, au recunoscut perspectiva europeană a Ucrainei, a Republicii Moldova și a Georgiei și au decis să acorde statutul de țară candidată Ucrainei și Republicii Moldova, oficializând o decizie istorică la exact 120 de zile de la debutul agresiunii militare a Rusiei împotriva Ucrainei.
La 28 februarie 2022, președintele ucrainean Volodimir Zelenski a semnat cererea de aderare a Ucrainei la Uniunea Europeană pe fondul invaziei militare a Rusiei asupra țării sale, stârnind un efect de domino politic și simbolic care a încurajat Georgia și Republica Moldova să facă același lucru. Astfel, la data 3 martie 2022, cererea de aderare a Republicii Moldova la Uniunea Europeană a fost semnată de președintele Maia Sandu.
Concrete & Design Solutions
Lucian Bode, întâlnire cu românii din Spania: Guvernarea PNL a accelerat procedurile dublei cetățenii pentru că statul român vă consideră parte a marii familii românești
România condamnă alegerile ruse în teritoriile anexate ilegal al Ucrainei și deschiderea de secții de vot în Transnistria, Abhazia și Osetia de Sud
Grupul PPC deschide un nou capitol în telecomunicații în Grecia: Va dezvolta până în 2025 rețele de fibră optică pentru 1,7 milioane de locuințe și firme
Cătălin Predoiu, întâlnire cu Gerhard Karner. Miniștrii au discutat despre ridicarea controalelor la frontierele aeriană și maritimă, combaterea migrației ilegale și intensificarea cooperării polițienești
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Raport NATO: 78% dintre români susțin creșterea sau menținerea bugetului apărării. România nu a cheltuit, în 2023, cei 2,5% din PIB alocați apărării
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia
Borboly Csaba, Hargita Megye Tanácsának elnöke, támogatja egy jogsértési eljárás bevezetését azon uniós országok ellen, amelyek nem veszik komolyan a nagyragadozók által az állatállományban vagy a termesztett növényekben okozott károk megtérítését
Premierul Franței consideră că o victorie a Rusiei în Ucraina ar fi "un cataclism" pentru francezi. Adunarea Națională a votat în favoarea acordului de securitate dintre Paris și Kiev
Marcel Ciolacu: Vreau ca 2026 să fie anul aderării noastre la OCDE. Este unul dintre principalele proiecte de țară pentru România
Klaus Iohannis asigură că nu intenționează să își scurteze mandatul prezidențial în contextul speculațiilor candidaturii sale la vârful NATO sau UE
Comisia Europeană va recomanda începerea negocierilor de aderare la UE cu Bosnia și Herțegovina, după ce a constatat că țara "poate îndeplini criteriile de aderare", anunță Ursula von der Leyen
Trending
- Cristian Bușoi5 days ago
Eurodeputatul Cristian Bușoi avertizează Comisia Europeană: Reducerea cu 1 miliard de euro a programului EU4Health este îngrijorătoare
- NATO5 days ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- EDITORIALE5 days ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- ENGLISH1 week ago
- NATO6 days ago