Herman von Hebel, președintele Comisiei independente de evaluare a integrității candidaților la funcția de membru în organele de autoadministrare ale judecătorilor și procurorilor - Comisia Pre-Vetting, a activat în perioada 8 martie 2013 – 16 aprilie 2018, în calitate de grefier la Curtea Internațională Penală de la Haga, se arată într-o investigație realizată de Anticorupție.md. Presa olandeză scria, în 2018, că activitatea administrativă a lui Herman von Hebel ar fi fost afectată de ilegalități și ar fi cauzat prejudicii Curții Internaționale Penale în valoare de cel puțin 760.000 euro. Mai multe decizii, considerate a fi ilegale, s-au luat în legătură cu o reformă pusă la cale de Herman von Hebel la Curte, ulterior criticată dur de judecători.Înalta Curte a suportat cheltuieli de 7 milioane de euro pentru reformă, iar judecătorii instanței l-au acuzat pe von Hebel de intenții ascunse. "Dacă aș putea strânge toate cuțitele ce mi-au fost înfipte în spate după aceste reforme, aș putea deschide un restaurant", a fost răspunsul lui Herman la criticele aduse pentru reforma ce o demarase.13 martie 2018. Herman von Hebel, cel care peste 5 ani avea să devină președinte al Comisiei Pre-Vetting în Republica Moldova, care verifică integritatea magistraților, se retrage din concursul pentru obținerea unui nou mandat de cinci ani de grefier al Curții Internaționale Penale de la Haga.Retragerea din cursă a grefierului este determinată de ilegalități admise în cadrul unei reforme, scrie presa din Olanda. "Von Hebel din Țările de Jos fusese aspru criticat pentru gestionarea Curții, mai ales în contextul planului de reformă ReVision, aspecte ale căruia au fost considerate ilegale de tribunalul administrativ al Organizației Internaționale a Muncii (OIM)...", scria publicația juridică www.justiceinfo.net, întrun articol publicat la 15 martie 2018.Se întâmpla în toiul unui scandal în care Curtea de la Haga fusese dur criticată pentru administrare defectuoasă, soldată cu prejudicierea mai multor persoane din cauza ilegalităților, admise la punerea în aplicare a unui plan de reformă, numit ReVision, inițiat de Herman von Hebel în perioada în care a condus Grefa Curții, între anii 2013-2018. Grefa Curții de la Haga este organul administrativ, care gestionează întreaga administrare, cu finanțe și angajați, în afară de judecători.Curtea Internațională Penală de la Haga este una dintre cele mai importante instanțe internaționale permanente la nivel mondial. Curtea cu sediul la Haga este compusă din 18 judecători și are menirea de a judeca criminalii care au comis genocid împotriva propriului popor, crime de război, de agresiune și împotriva umanității. Curtea a fost înființată prin Statutul de la Roma din 17 iulie 1998 care a intrat în vigoare la 1 iulie 2002.În 2016 un raport de audit a constatat că grefierul Herman von Hebel a aplicat în reforma inițiată "opțiuni hibride" de selectare nereușită a unor experți externi în paralel cu implicarea unor angajați ai Curții Internaționale Penale din subordinea sa.Raportorii scriau că acțiunile grefierului veneau în contradicție cu Regulamentul de activitate al Curții și anume a cerințelor articolului 44.2 din Statutul de la Roma care prevedeau aplicarea "celor mai înalte standarde de eficiență, competență și integritate".Presa olandeză scria, la 26 februarie 2018, despre 6 hotărâri ale Tribunalului Administrativ de pe lângă Organizația Internațională a Muncii, transmise oficial la sfârșitul lunii ianuarie 2018. Din cauza deciziilor, calificate drept ilegale, ale grefierului von Hebel, Curtea Internațională Penală a fost obligată de Tribunalul Administrativ să achite despăgubiri în valoare totală de 660,000 euro și să suporte în plus cel puțin 100,000 euro drept cheltuieli administrative de reprezentare în procesele pe care le-a pierdut.În același timp în cel puțin șase hotărâri, Tribunalul Administrativ dispune achitarea de despăgubiri morale și materiale subalternilor lui Herman von Hebel, drepturile cărora au fost încălcate:1. Hotărârea nr.3908 din 30 octombrie 2017, înmânată în public la 24 ianuarie 2018, prin care reclamantului i-au acordat despăgubiri materiale de 180,000 euro, despăgubiri morale de 40,000 euro și cheltuieli de 2,000 euro. Total: 222,000 euro.2. Hotărârea nr.3907 din 9 noiembrie 2017, înmânată în public la 24 ianuarie 2018, prin care au fost anulate ca ilegale deciziile grefierului Curții Internaționale Penale din 22 februarie 2016 și deciziile din 17 iunie 2015, iar reclamantului i-au acordat despăgubiri materiale de 220,000 euro, despăgubiri morale de 40,000 euro și cheltuieli de 8,000 euro. Total: 268,000 euro.3. Hotărârea nr.3906 din 9 noiembrie 2017, înmânată în public la 24 ianuarie 2018, prin care a fost anulată ca ilegală decizia Grefierului Curții Internaționale Penale din 23 martie 2016, iar reclamantului i-au acordat despăgubiri morale de 20,000 euro și cheltuieli de 4,000 euro. Total: 24,000 euro.4. Hotărârea nr.3905 din 9 noiembrie 2017, înmânată în public la 24 ianuarie 2018, prin care a fost anulată ca ilegală decizia Grefierului Curții Internaționale Penale din 23 martie 2016, iar reclamantului i-au acordat despăgubiri morale de 20,000 euro și cheltuieli de 4,000 euro. Total: 24,000 euro. 5. Hotărârea nr.3904 din 1 noiembrie 2017 , înmânată în public la 24 ianuarie 2018, prin care a fost anulată ca ilegală decizia Grefierului Curții Internaționale Penale din 23 martie 2016 și decizia din 16 iunie 2015, iar reclamantului i-au acordat despăgubiri materiale de 37,000 euro, despăgubiri morale de 20,000 euro și cheltuieli de 4,000 euro. Total: 61,000 euro. 6. Hotărârea nr.3903 din 1 noiembrie 2017, înmânată în public la 24 ianuarie 2018, prin care a fost anulată ca ilegală decizia Grefierului Curții Internaționale Penale din 23 martie 2016 și decizia din 16 iunie 2015, iar reclamantului i-au acordat despăgubiri materiale de 37,000 euro, despăgubiri morale de 20,000 euro și cheltuieli de 4,000 euro. Total: 61,000 euro. Investigația integrală o puteți citi pe Anticorupție.md.