Fosta Primă Doamnă a SUA, Michelle Obama, a negat marţi că aspiră să candideze pentru Casa Albă la alegerile prezidenţiale din noiembrie şi să-l eclipseze pe actualul preşedinte şi candidat democrat, Joe Biden, informează EFE, citată de Agerpres.
"Doamna Obama îi susţine pe preşedintele Joe Biden şi pe vicepreşedinta Kamala Harris. Aşa cum fosta primă doamnă Michelle Obama a spus-o deja de mai multe ori, ea nu va candida la preşedinţie", a declarat directoarea de comunicare a cabinetului fostei Prime Doamne, Crystal Carson, într-un comunicat difuzat de NBC News.
Surse apropiate soţiei fostului preşedinte democrat Barack Obama (2009-2017) spun că Michelle Obama intenţionează să ajute echipa de campanie a lui Biden în toamnă, aşa cum a făcut-o acum patru ani.
Clarificarea referitoare la eventualele ambiţii prezidenţiale vine după ce legislatori republicani, inclusiv reprezentanta statului Georgia, Marjorie Taylor Greene, şi senatorul de Texas, Ted Cruz, au declarat că fosta Primă Doamnă l-ar putea înlocui la alegerile din noiembrie pe Biden, confruntat cu niveluri scăzute de popularitate şi îngrijorări legate de vârsta sa înaintată.
În urma scrutinelor de marţi, în care cincisprezece din cele 50 de state ale ţării au votat în alegerile primare ale partidelor republican şi democrat, Biden şi-a consolidat nominalizarea democrată.
Sprijinul pentru Israel pare să-l coste pe Biden
Totuși, sprijinul lui Biden pentru Israel şi condamnarea de formă a ofensivei acestei ţări în Fâşia Gaza par să-l coste, notează EFE.
În state precum Alabama sau Tennessee, votul în alb a reprezentat 5,7% şi respectiv 10,1% din numărul total de voturi înregistrate, şi nu mai puţin de 13% în statul Michigan, cu o populaţia arabă semnificativă, la primarele de săptămâna trecută.
La rândul său, fostul preşedinte Donald Trump a câştigat fără drept de apel primarele republicane, lăsând-o cu mult în urmă pe oponenta sa la nominalizarea partidului, fosta ambasadoare la ONU, Nikki Haley.
Votul de protest la adresa lui Biden, la aproape 20% în stare precum Minnesota
Votul de protest la adresa preşedintelui american Joe Biden a ajuns la aproape 20% în state precum Minnesota în "Super Tuesday".
Din cele 15 state care au organizat alegeri primare în "Super Tuesday", democraţii au avut posibilitatea de a vota "fără angajament", echivalent cu un vot alb, în Alabama, Colorado, Massachusetts, Minnesota, Carolina de Nord, Iowa şi Tennessee.
Joe Biden, care a câştigat fără probleme această zi a alegerilor de "Super Tuesday'', a primit cea mai mare lovitură a nopţii în Minnesota, care desemnează 75 de delegaţi din cei 3.936 care sunt în joc pentru convenţia democrată din august de la Chicago. Cu 88% din voturi numărate, Biden a câştigat în statul respectiv cu 69,7% din sufragii, voturile în alb reprezentând 19% din numărul de voturi exprimate.
În Alabama, cu 53 de delegaţi, votul de protest a reprezentat 6% din numărul total de voturi exprimate. Biden a obţinut acolo 89,5% din voturi, numărătoarea fiind practic finalizată, scrie Agerpres.
În Colorado, care desemnează 72 de delegaţi, această respingere explicită a actualului preşedinte de la Casa Albă a ajuns la 7,6%.
În Massachusetts, cu 92 de delegaţi în joc, procentul de voturi nule a fost de 9,3%, în timp ce în Carolina de Nord, cu 116 delegaţi, votul de protest a fost de aproape 13%, iar în Tennessee, de 8%.
În Iowa, cu 40 de delegaţi în cursă, votul în alb a ajuns la 3,9%, ceea ce demonstrează impactul pe care l-ar putea avea această opţiune în alegerile prezidenţiale din noiembrie.