Ce se întâmplă atunci când îți trosnești degetele. Ce spun medicii
Cu toții ne-am întrebat cel puțin o dată ce se întâmplă atunci când ne pocnim degetele și dacă agest gest dăunează. Iată care este, de fapt, părerea specialiștilor din domeniul medical.
Trosnitul degetelor este un comportament obișnuit pe care mulți îl practică. Poate deveni un obicei sau o modalitate de a gestiona stresul, unii îl consideră o formă de "eliberare a tensiunii". Pentru alții, este doar un obicei enervant observat la alți oameni.
Dacă v-ați întrebat vreodată de ce apăsarea degetelor în anumite moduri produce acel zgomot familiar sau dacă pocnitul degetelor este dăunător în vreun fel, aflați mai multe în continuare. Deși este un fenomen comun, au existat dezbateri considerabile în legătură cu originea zgomotului. Din fericire, cel puțin pentru aceia dintre noi care sunt curioși, trosnitul articulațiilor a fost subiectul unui volum semnificativ de cercetări.
Fenomenul "trosnirii" articulațiilor degetelor pare să fie rezultatul creșterii spațiului între articulații. Aceasta determină bulele de gaz din lichidul sinovial să se prăbușească sau să explodeze. Poți să-ți imaginezi acest lucru ca pe cum ar fi să umfli un balon și apoi să întinzi pereții balonului spre exterior până când acesta se sparge.
Cu siguranță ai observat că nu poți trosni același deget de două ori consecutiv. Ei bine, acest lucru se întâmplă deoarece este nevoie de timp pentru ca bulele de gaz să se acumuleze din nou în articulație.
Pocnitul articulațiilor este probabil inofensiv. Deși s-au raportat rareori dislocări sau leziuni ale tendoanelor ca urmare a crăpării prea viguroase a articulațiilor, astfel de probleme par să fie excepții și nu reguli, scrie health.harvard.edu.
Una dintre cele mai convingătoare dovezi care sugerează că pocnitul degetelor este inofensiv provine de la un medic din California care a raportat un experiment pe care l-a efectuat pe el însuși. De-a lungul vieții sale, el și-a trosnit în mod regulat încheieturile degetelor de la o singură mână. A examinat radiografiile după zeci de ani de acest comportament și nu a observat nicio diferență în ceea ce privește artrita între mâinile sale. Un studiu mai amplu a ajuns la o concluzie similară.
Există rapoarte medicale rare de probleme asociate cu acest comportament, care pot fi legate de forța aplicată și de tehnica particulară a fiecăruia. De exemplu, au fost descrise dislocări articulare și leziuni ale tendoanelor după încercări de a sparge articulațiile. Un studiu publicat în 1990 a constatat că, în rândul a 74 de persoane care își pocneau în mod regulat articulațiile, forța medie de prindere era mai mică și existau mai multe cazuri de umflături ale mâinilor decât în rândul a 226 de persoane care nu își pocneau degetele. Cu toate acestea, incidența artritei a fost aceeași în ambele grupuri.
Iar un alt studiu a creat un model matematic al unei articulații care a ajutat la confirmarea faptului că zgomotul provine de la bulele de gaz care se sparg.
Există alte sunete care provin de la articulații?
Originea celor mai multe zgomote articulare, cum ar fi sunetele de pocnire sau pocniturile genunchilor atunci când vă aplecați, este incertă. Acestea pot proveni de la frecarea rotulei de oasele de dedesubt sau de la un tendon care alunecă pe o suprafață neregulată. Cu toate acestea, în absența durerii, umflăturilor sau altor simptome articulare, aceste sunete nu reprezintă probabil nimic îngrijorător și nu există nicio modalitate sigură de a le elimina.
Dacă doriți să vă pocniți degetele, este puțin probabil să vă provoace rău. Totuși, dacă doriți ca altcineva să nu-și mai pocnească articulațiile, fiindcă vă scoate din sărite acel sunet, va trebui să găsiți un motiv mai bun decât să le spuneți că își distrug articulațiile, susțin experții medicali.