UE și Norvegia au semnat un memorandum de înțelegere care lansează un parteneriat strategic pentru dezvoltarea unor materii prime terestre durabile și a lanțurilor valorice pentru baterii.
Potrivit unui comunicat al Comisiei Europene, acesta este un important element de consolidare și un alt rezultat tangibil al Alianței verzi UE-Norvegia, anunțată de președintele Comisiei, Ursula von der Leyen, și de prim-ministrul Norvegiei, Jonas Gahr Støre, în aprilie 2023.
Memorandumul de înțelegere a fost semnat de Maros Sefcovic, vicepreședintele executiv al Comisiei Europene responsabil pentru afaceri ecologice europene, relații interinstituționale și previziuni, și de Jan Christian Vestre, ministrul comerțului și industriei al Norvegiei.
"Aducem cooperarea dintre UE și Norvegia la un alt nivel, deoarece semnătura de astăzi are o valoare strategică. Aceasta va crea o gamă largă de oportunități de afaceri și de cercetare de ambele părți, consolidând atât baza noastră industrială, cât și legăturile noastre politice", a subliniat Maros Sefcovic, vicepreședinte executiv pentru afaceri ecologice europene, relații interinstituționale și previziuni.
Noul parteneriat oferă un cadru cuprinzător pentru o cooperare orientată spre viitor și pe termen lung între UE și Norvegia în domeniul a două lanțuri valorice de importanță strategică. Sprijinită de vecinătatea geografică, integrarea mai strânsă a acestora poate contribui la diminuarea riscurilor de perturbare a schimburilor comerciale, sporind în același timp competitivitatea globală a economiilor noastre și creând locuri de muncă de înaltă calitate.
Semnătura coincide cu a 30-a aniversare a Acordului privind Spațiul Economic European, care asigură participarea Norvegiei la piața unică și constituie o piatră de temelie pentru relațiile între cele două părți. Aceasta demonstrează și mai mult potențialul acestora.
Cinci domenii de cooperare
Prezentul memorandum de înțelegere stabilește o cooperare strânsă între UE și Norvegia în următoarele cinci domenii:
- Integrarea lanțurilor valorice ale materiilor prime și ale bateriilor, prin facilitarea proiectelor de investiții comune prin intermediul întreprinderilor comune, consorțiilor, societăților cu scop special și al altor forme de cooperare între actorii industriali, inclusiv prin punerea în legătură a utilizatorilor finali cu furnizorii de materii prime.
- Cooperarea în domeniul cercetării și inovării (R&I), în timp ce rezultatele proiectelor comune vor oferi o bază bună pentru o potențială preluare și punere în aplicare la nivel industrial. Norvegia a fost foarte activă în Programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare – Orizont 2020 și continuă să facă acest lucru în cadrul actualului program Orizont Europa.
- Aplicarea unor standarde și practici ridicate în materie de mediu, sociale și de guvernanță va fi facilitată prin consultarea reciprocă și schimbul de informații privind politicile și inițiativele relevante de-a lungul întregului lanț valoric, inclusiv în ceea ce privește reciclarea și gestionarea deșeurilor.
- Mobilizarea instrumentelor financiare și de investiții pentru a sprijini proiectele de investiții în cadrul parteneriatului, în special prin intermediul Invest EU, al Alianței europene pentru materii prime și al Alianței europene pentru baterii.
- Dezvoltarea competențelor necesare pentru locuri de muncă de înaltă calitate în sectoarele materiilor prime și al bateriilor. Aceasta include mobilizarea părților interesate și a sprijinului financiar pentru dezvoltarea și implementarea unor inițiative adecvate și pentru adoptarea celor existente, cum ar fi Academia Europeană de Baterii.
În urma semnării memorandumului de înțelegere, UE și Norvegia vor colabora cu părțile interesate în vederea punerii în aplicare a foii de parcurs pentru parteneriat. Ca o primă activitate, este planificat un eveniment de asociere a întreprinderilor în cadrul Hannover Messe, la 22 aprilie.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Pactul pentru Competențe: Peste 3,5 milioane de lucrători din sectoare strategice ale UE au beneficiat de formare din partea a 2 500 de organizații în ultimii doi ani
Comisia Europeană prezintă un plan de acțiune pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe prin colaborarea cu țările UE și cu partenerii sociali
UE deschide negocierile pentru aprofundarea relațiilor cu Elveția, al patrulea cel mai mare partener comercial al blocului
Maia Sandu, întrevedere cu Nicolae Ciucă: Autoritățile de la Chișinău contează mult pe expertiza și contribuția României în procesul de integrare europeană
Președintele Senatului: Românii din Spania pot avea, din acest an, dublă cetățenie. Statul iberic mai are asemenea acorduri doar cu vecinii săi, Portugalia și Franța
Marcel Ciolacu: Componenta economică româno-italiană, extrem de solidă. Peste 20 miliarde de euro vor fi investite până în 2030 în infrastructura de transport
Published
54 mins agoon
March 22, 2024Comisia Europeană a propus o majorare drastică a tarifelor pentru cerealele rusești care intră pe piața comună a blocului UE, iar măsura s-ar aplica cerealelor, semințelor oleaginoase și produselor derivate, cum ar fi uleiul vegetal, care provin din Rusia și sunt destinate să fie vândute în oricare dintre cele 27 de state membre.
Aceleași produse care provin din Belarus, unul dintre cei mai apropiați aliați ai lui Vladimir Putin, care oferă adesea acoperire pentru acțiunile sale perturbatoare, ar fi în egală măsură supuse regimului.
Conform propunerii, UE ar aplica un tarif de 95 euro pe tonă pentru porumbul, grâul și semințele oleaginoase produse în Rusia, care în prezent sunt supuse unor taxe zero. Alte bunuri ar fi supuse unei "taxe ad valorem" de 50%, pentru a corespunde creșterii.
Cifrele sunt menite să descurajeze importurile de cereale rusești, care anul trecut s-au ridicat la 4,2 milioane de tone în valoare de 1,3 miliarde de euro. Deși această cantitate reprezintă o parte infimă din totalul importurilor din UE, Comisia consideră că Rusia dispune de o capacitate de producție suficientă pentru a comercializa în Europa cereale la preț redus și a genera turbulențe pe piață, relatează Euronews.
"Propunem impunerea de tarife pentru aceste importuri rusești pentru a atenua riscul tot mai mare pentru piețele noastre și pentru fermierii noștri. Acestea vor reduce capacitatea Rusiei de a exploata UE în beneficiul mașinii sale de război. Și ne menținem angajamentul de a păstra securitatea alimentară globală, în special pentru țările în curs de dezvoltare. Găsim echilibrul potrivit între sprijinirea economiei noastre și a comunităților agricole. În același timp, ne menținem sprijinul neclintit pentru Ucraina", a transmis șefa Comisiei Europene, Ursula von der Leyen.
Măsura este, în esență, "preventivă", deoarece până în prezent nu au fost detectate perturbări majore, au declmajoraarat înalți funcționari. Cu toate acestea, măsura are ca scop, de asemenea, să priveze Moscova de încă o sursă de venit și să se asigure că cerealele pe care trupele sale le-au furat din teritoriile ucrainene ocupate nu ajung la clienții europeni.
Cerealele rusești care tranzitează teritoriul Uniunii pentru a ajunge în alte țări, cum ar fi națiunile cu venituri mici din nordul Africii, ar fi exceptate de la aceste măsuri.
Propunerea, dezvăluită vineri dimineață, mai trebuie să fie validată de statele membre printr-un vot cu majoritate calificată. Comisia avea planurile pregătite, dar le-a înaintat abia după o reuniune a liderilor UE desfășurată la Bruxelles cu o zi înainte.
De altfel, în timpul summitului, președintele ucrainean Volodimir Zelenski i-a îndemnat pe lideri să ia măsuri împotriva cerealelor rusești.
"Din nefericire, accesul rusesc pe piața agricolă europeană este încă nerestricționat. Iar atunci când cerealele ucrainene sunt aruncate pe drumuri sau pe șinele de cale ferată, produsele rusești sunt în continuare transportate în Europa, precum și mărfurile din Belarusul controlat de Putin", a declarat liderul ucrainean "Acest lucru nu este corect", a subliniat el.
Corespondență din Bruxelles
Uniunea Europeană este hotărâtă să își sporească capabilitățile și gradul general de pregătire pentru apărare, pentru a fi pe măsura nevoilor și a nivelului său de ambiție în contextul amenințărilor și al provocărilor de securitate în creștere, au convenit joi seară liderii celor 27 de state membre ale Uniunii Europene, într-o serie de concluzii ample adoptate la Consiliul European de la Bruxelles.
Bazându-se pe Declarația de la Versailles și pe Busola strategică, UE este hotărâtă să își reducă dependențele strategice și să își extindă capacitățile, liderii subliniind că baza industrială și tehnologică de apărare europeană ar trebui consolidată în consecință în întreaga Uniune.
Deciziile Consiliului European au fost precedate de o serie de abordări consistent din partea Comisiei Europene, care a prezentat recent prima strategie industrială de apărare și un nou program pentru industria de apărare pentru a spori gradul de pregătire și securitatea Europei, ambele documente ambițioase urmărind ca statele membre "să investească mai mult, mai bine, împreună și european".
Astfel, liderii au stabilit că o creștere a gradului de pregătire pentru apărare și consolidarea suveranității Uniunii vor necesita eforturi suplimentare, potrivit competențelor statelor membre.
"Acest subiect are nevoie de o atenție totală", a declarat președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, la finalul primei zile a summitului făcând aluzie la propunerea sa de numire a unui comisar european pentru apărare.
Aceste eforturi identificate de liderii statelor membre vizează angajamentul comun de a crește substanțial cheltuielile pentru apărare și pentru a investi împreună mai bine și mai rapid, îmbunătățirea accesului industriei europene de apărare la finanțare publică și privată, stimularea dezvoltării și achizițiilor comune, intensificarea investițiilor comune în domeniul apărării, creșterea rezilienței și flexibilității industriei europene de apărare sau identificarea la timp a blocajelor din lanțurile de aprovizionare.
Astfel, liderii europeni au invitat Banca Europeană de Investiții este invitată să își adapteze politica de creditare a industriei de apărare și definiția sa actuală a produselor cu dublă utilizare.
Decizia vine după ce Germania, Franța, Estonia, România, Polonia și din alte nouă țări UE au cerut Băncii Europene de Investiții să majoreze finanțarea pentru apărarea europeană, într-o scrisoare transmisă și președintelui Consiliului European, Charles Michel.
"Nu trebuie doar să investim mai mult, ci trebuie să investim mai bine și să investim la nivel european. Acesta este scopul Strategiei europene de apărare industrială pe care Comisia a prezentat-o în urmă cu două săptămâni. Aceasta a fost salutată de către lideri pentru a accelera producția, pentru a reduce decalajele de capacitate și pentru a cheltui mai bine împreună, cooperând la proiecte și achiziționând mai mult, împreună", a spus, la finalul primei zile a summitului, președinta Comisiei Europene, amintind că fostul președinte finlandez Sauli Niinisto va întocmi raport privind modul în care poate fi îmbunătățită pregătirea civilă și de apărare a Europei.
Astfel, Consiliul European a invitat "Consiliul, Înaltul Reprezentant și Comisia să avanseze rapid în cadrul lucrărilor referitoare la Comunicarea comună privind o strategie pentru industria europeană de apărare (EDIS)".
De asemenea, liderii europeni au invitat Consiliul să avanseze fără întârziere în cadrul lucrărilor cu privire la propunerea însoțitoare referitoare la un program privind industria europeană de apărare (EDIP).
Nu în ultimul rând, cei 27 de șefi de stat sau de guvern au reiterat că "o Uniune Europeană mai puternică și mai capabilă în domeniul securității și al apărării va aduce o contribuție pozitivă la securitatea mondială și transatlantică și este complementară NATO, care rămâne baza apărării colective pentru membrii săi".
În același timp, președintele Consiliului European, Charles Michel, a apreciat că este timpul să punem economia UE "pe picior de război".
"Acum, când ne confruntăm cu cea mai mare amenințare la adresa securității de la cel de-al Doilea Război Mondial încoace, este timpul să luăm măsuri radicale și concrete pentru a fi pregătiți pentru apărare și pentru a pune economia UE "pe picior de război"", a argumentat Charles Michel, referindu-se la investiții și la achiziții comune, în timp ce lideri precum premierul Estoniei Kaja Kallas susțin și împrumuturi comune europene pentru achiziții de armament, o idee care nu a întrunit sprijinul liderilor, iar premierul polonez Donald Tusk a avertizat că Europa se află în epoca pre-război.
În această privință, președintele Klaus Iohannis a precizat că România va participa activ și constructiv la eforturile de întărire a apărării europene, în deplină complementaritate cu NATO.
Corespondență din Bruxelles
Liderii celor 27 de state membre ale Uniunii Europene au agreat joi o decizie de moment prin care invită Consiliul Uniunii Europene să ducă mai departe discuțiile privind utilizarea profiturilor din activele înghețate ale Rusiei pentru a cumpăra arme pentru Ucraina, în ceea ce reprezintă un compromis de etapă având în vedere opoziția mai multor state, dar și temerile exprimate de instituții bancare privind potențiale acționări în instanță din partea Rusiei.
"Consiliul European a analizat progresele înregistrate cu privire la următorii pași concreți în sensul direcționării veniturilor extraordinare provenite din activele blocate ale Rusiei în beneficiul Ucrainei, inclusiv posibilitatea de a finanța sprijinul militar. Acesta invită Consiliul să ducă mai departe lucrările referitoare la propunerile recente ale Înaltului Reprezentant și ale Comisiei", se arată în concluziile adoptate.
Șeful diplomaţiei Uniunii Europene Josep Borrell a propus ca Uniunea Europeană să utilizeze 90% din veniturile obţinute din activele ruseşti îngheţate în Europa pentru a cumpăra arme pentru Ucraina, iar restul de 10% să fie utilizat pentru a spori capacitatea de industriei ucrainene de apărare.
În conformitate cu planul lui Borrell, banii ar urma să fie direcționați către Instrumentul European pentru Pace (EPF), un fond extra-bugetar creat la inițiativa Franței înainte de invazia Rusiei în Ucraina și care s-a dovedit extrem de util pentru a sprijini Ucraina Josep Borrell a subliniat că propunerea vizează utilizarea profiturilor din activele ruse blocate în Europa mai degrabă decât activele însele. El a estimat la 3 miliarde de euro anual profiturile care se pot obţine din acest active.
Propunerea lui Borrell i-a plasat pe liderii europeni în mai multe tabere.
Ungaria a declarat că se va opune planului Comisiei Europene de a folosi 90% din profiturile din activele înghețate ale Rusiei pentru a cumpăra arme pentru Ucraina.
"Poziția Ungariei este că nu vrem să ne implicăm în război, așa că nu trimitem arme", a declarat Balázs Orbán, mâna dreaptă a premierului ungar Viktor Orbán – cu care nu are nicio legătură de rudenie – pentru presa de la Bruxelles.
În același timp, premierul belgian Alexander de De Croo a declarat că Belgia este în favoarea propunerii Comisiei Europene de a confisca profiturile excepționale ale activelor rusești înghețate și a reiterat că prioritatea în această etapă este achiziționarea de muniție. "Mi-ar plăcea să reinvestesc în reconstrucție – dar este inutil dacă riști să pierzi războiul", a spus el.
Aproximativ 70% din toate activele rusești imobilizate în Occident sunt deținute în depozitarul central belgian de valori mobiliare Euroclear, care deține echivalentul a 190 de miliarde de euro reprezentând titluri și lichidității ale Băncii Centrale a Rusiei.
O susținere clară pentru utilizarea profiturilor activelor rusești a venit din partea a doi lideri baltici, președintele lituanian Gitanas Nauseda și premierul estonian Kaja Kallas, dar și a președintelui român Klaus Iohannis. Răspunzând unei întrebări pe această temă, președintele Klaus Iohannis a precizat că România este "de acord cu propunerea", însă a prevăzut "discuții complexe în acest context".
Între liderii care au generat discuții complexe s-a numărat și cancelarul austriac Karl Nehammer, care a cerut ca banii confiscați să nu fie utilizați pentru arme și muniție, ci pentru reconstrucția Ucrainei.
Concrete & Design Solutions
Franța pregătește un proiect cuprinzător de rezoluție la CSONU privind conflictul din Gaza
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- EDITORIALE1 week ago
- NATO1 week ago
- NATO1 week ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
- ADERAREA ROMÂNIEI LA OCDE1 week ago