Candidații Partidului Național Liberal la alegerile europene vor merge în Parlamentul European să apere cauza României, să faciliteze atragerea de fonduri pentru dezvoltare și să găsească soluții europene la problemele românilor, a afirmat joi președintele PNL, Nicolae Ciucă, prezentând echipa de candidați.
"Lista PNL pentru alegerile europarlamentare este formată dintr-o echipă de oameni performanți, serioși și care au dovedit că pot obține rezultate pentru România și pentru români", a spus Ciucă.
Primii zece candidați sunt Rareș Bogdan, actualul lider al delegației eurodeputaților români din PPE, Dan Motreanu, membru al Parlamentului European, Adina Vălean, comisar european pentru transporturi, Daniel Buda, vicepreședinte al Comisiei pentru agricultură din PE, Siegfried Mureșan, vicepreședinte al grupului PPE din PE, negociator-șef al bugetului UE 2024 și co-negociator al Parlamentului European pentru Mecanismul de redresare și reziliență, Mircea Hava, europarlamentar, Gheorghe Falcă, europarlamentar, Virgil Popescu, fost ministru al energiei, Alexandru Muraru, deputat și președinte PNL Iași, și Mara Mareș, președinte al Tineretului Național Liberal.
"Candidații PNL vor merge în Parlamentul European să apere cauza României, să faciliteze atragerea de fonduri pentru dezvoltare și să găsească soluții europene la problemele românilor", a precizat Ciucă.
Liderul PNL a precizat că liberalii au votat în Biroul Politic Național și Alianța cu PSD pentru alegerile europarlamentare, pe care o vor valida în Consiliul Național de duminică.
Ciucă a punctat că această alianță este una pentru stabilitate și dezvoltare.
"Am lăsat deoparte diferențele politice pentru ca România să aibă o voce mai puternică în Europa. Pentru a obține un sprijin mai mare pentru fermierii români, pentru a absorbi mai multe fonduri europene, pentru a avea drumuri mai bune și mai sigure și pentru a realiza investiții în domenii-cheie, cum sunt sănătatea sau educația", a conchis el.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Competiția Rutte-Iohannis privind șefia NATO prinde contur: Premierul olandez îl consideră pe liderul român un "om minunat" cu care îi place să lucreze
Klaus Iohannis: România susține utilizarea profiturilor activelor înghețate ale Rusiei pentru a sprijini Ucraina și va participa la întărirea apărării europene, în deplină complementaritate cu NATO
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Sondaj Euronews: "Super-mare coaliție" pro-europeană de 62,9% în viitorul Parlament European, în ciuda creșterii extremei drepte și prăbușirii Verzilor și Liberalilor. În România, coaliția PSD-PNL ar obține 16 din 33 de mandate
Published
1 day agoon
March 20, 2024Creșterea sprijinului pentru extrema dreaptă și o prăbușire a Verzilor și a liberalilor nu va schimba aritmetica fundamentală a europarlamentarelor după alegerile din iunie, potrivit unui sondaj realizat de Institutul Ipsos pentru Euronews. Conform măsurătorii sociologice, este probabil ca sprijinul pentru extrema dreaptă să crească în următorul Parlament European, dar partidele pro-europene – PPE, S&D, Renew și Verzii vor deține în continuare 62,9% din locurile din Parlament în ceea ce este denumită drept "super marea coaliție" sau "cordon sanitar pro-european" în fața anti-europenilor. La nivel național, România este singura țară unde atât social-democrații, reprezentanți de PSD, cât și popularii europeni, reprezentanți din PNL, ar urma să câștige scrutinul, dată fiind alianța celor două mari partide de coaliție. Victorii pentru PPE în alegerile europene sunt preconizate în Germania, Spania și Polonia, în timp ce cea mai mare țară unde Socialiștii Europeni ar putea câștiga este România. Franța, a doua țară ca mărime din UE, ar urma să trimită victorioasă în viitorul Parlament European pe formațiunea de extremă-dreapta a lui Marine Le Pen, care va deveni cel mai mare partid național din PE alături de CDU din Germania. În Italia scrutinul european ar putea fi câștigat de Frații Italiei, partid eurosceptic al premierului Giorgia Meloni afiliat conservatorilor europeni.
Sondajul, realizat pe un eșantion de aproape 26 000 de persoane, în țări care reprezintă 96% din populația UE, este primul de acest tip în perspectiva alegerilor istorice din iunie, subliniază Euronews.
Cu aproape 400 de milioane de alegători cu drept de vot, alegerile care vor avea loc în perioada 6-9 iunie 2024 pentru desemnarea a 720 de eurodeputați vor fi unul dintre cele mai mari exerciții democratice din lume.
În ciuda celor cinci ani turbulenți în care Europa s-a confruntat cu pandemia, creșterea prețurilor și un război la scară largă, Ipsos prevede schimbări remarcabile în ceea ce privește soarta celor două partide politice dominante din UE. Conform sondajului, numărul de europarlamentari deținuți de PPE de centru-dreapta și de socialiștii de stânga ar urma să se schimbe cu doar câteva procente față de poziția lor actuală.
PPE și S&D rămân principalele forțe politice, cu liberalii și verzii slăbiți
Astfel, PPE va rămâne principalul grup politic din PE cu 177 de mandate (față de 178 în prezent) și urmat de S&D cu 136 de mandate (față de 140). Cele mai dramatice pierderi le-ar putea înregistra liberalii lui Emmanuel Macron – Renew Europe -, care ar alcătui un număr de 85 de mandate, cu 17 mai puțin față de cele 102 din prezent. Tot 17 mandate ar pierde și Verzii, care ar putea avea 55 de europarlamentari în viitorul Parlament European.
Astfel, pe locul al treilea se va afla un Renew Europe slăbit, coaliția liberală a lui Emmanuel Macron – în timp ce ascensiunea extremei drepte radicale ID (în creștere cu 22 de mandate la un total de 81 de locuri) și a grupului eurosceptic ECR (în creștere cu 8 mandate la un total de 74 de mandate) vor arunca Partidul Verde pe locul al șaselea, potrivit sondajului.
O super-majoritate de 62,9% pentru Ursula von der Leyen?
Una dintre primele sarcini cheie ale viitorului Parlament European va fi alegerea președintelui Comisiei Europene, poziție pentru care actuală șefă a executivului european și candidat din partea PPE, Ursula von der Leyen, pornește ca favorită. Pentru a fi ales de noul Parlament European format din 720 de membri, candidatul la șefia Comisiei va avea nevoie de 361 de voturi pentru.
Ea ar putea obține majoritatea de care are nevoie cu cele 177 de mandate ale PPE cu sprijinul altor două partide pro-europene majore, Socialiștii (136) și Renew Europe (85), sprijinul Verzilor (55) având rolul, în egală măsură, de a consolida o majoritate pro-europeană de 62,9%.
La fel ca în 2019, PPE, S&D și Renew Europe vor putea alcătui o majoritate în trei, dar ceva mai firavă, doar 398 de mandate dintr-un total de 720, cu o majoritate absolută la 361 de voturi. Cooptarea Verzilor ar crește această majoritate tip "cordon sanitar pro-european" la 453 de mandate.
Extremiștii lui Marine Le Pen vor deveni cel mai mare partid național din PE alături de CDU/ CSU din Germania
Cu 30 de de mandate în plus prevăzute între ID și ECR, extrema dreaptă s-ar bucura mai degrabă de o creștere decât de o creștere bruscă.
Se preconizează că Adunarea Națională, partidul francez condus de Marine Le Pen, va câștiga zece locuri suplimentare, devenind cel mai mare partid național din Parlamentul European, alături de CDU/CSU din Germania.
Geert Wilders din Olanda – câștigătorul surpriză al alegerilor naționale din noiembrie 2023 – va obține nouă mandate
Se estimează că partidul Frații Italiei al Giorgiei Meloni va obține 24 din cele 76 de locuri din Italia, în timp ce în Belgia, două partide de dreapta, Interesul Flamand și NVA, vor obține câte trei. Partidul AfD din Germania ar urma să aibă 15 eurodeputați, ceea ce îl va plasa pe locul trei la nivel național.
Cum arată sondajul pentru România
Dacă alegerile europarlamentare din România ar avea loc duminică, cel mai bine s-ar poziționa actuala coaliție de guvernare, cu 42.4% dintre cetățeni optând pentru lista comună a PSD și PNL, arată datele naționale prezentate de Euronews.
Potrivit cercetării, cele două partide ar obține un total de 16 locuri în Parlamentul European: social democrații ar ocupa 8 locuri, liberalii – 7, iar după redistribuire alianța ar mai primi încă un mandat de europarlamentar.
Pe locul al doilea în ceea ce privește intenția de vot a românilor pentru alegerile europarlamentare 2024 se află Partidul Alianța pentru Unirea Românilor al lui George Simion, care ar obține 8 mandate de europarlamentar, echivalentul a 20,7% din voturi.
Alianța Dreapta Unită, formată din USR, PMP și Forța Dreptei, este creditată cu 14,2% din voturi, urmând să obțină 5 mandate.
Restul de patru mandate până la cele 33 ce revin României ar putea fi obținute de celelalte două partide care trec pragul electoral, Partidul SOS al senatoarei pro-ruse Diana Șoșoacă și partidul Pro România al fostului premier Victor Ponta, câte două pentru fiecare formațiune.
Macron, "extrem de furios" după ce comisarul european din partea Franței a atacat-o pe Ursula von der Leyen: O lipsă gravă de simț politic
Published
1 week agoon
March 14, 2024Președintele francez Emmanuel Macron "s-a înfuriat" de poziția comisarului european din partea țării sale, Thierry Breton, care a lansat un atac politic fără precedent la adresa președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, ca urmare a nominalizării acesteia drept candidat al Partidului Popular European pentru un nou mandat în fruntea executivului european.
Breton, comisarul european pentru piața internă, a pus în mod public sub semnul întrebării sprijinul mediocru pe care von der Leyen l-a primit din partea PPE la Congresul de la București.
Congresul Partidului Popular European, reunit la București, a desemnat-o joia trecută pe actuala președintă a Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, drept candidatul cap de listă al PPE pentru funcția de președintă a Comisiei pentru mandatul 2024-2029 ca urmare a alegerilor europene din 6-9 iunie. von der Leyen, unicul candidat în cadrul Congresului, a fost aleasă cu 400 de voturi pentru și 89 împotrivă. Au votat, în total, 499 de delegați din 801 cu drept de vot, zece voturi fiind invalidate.
"PPE însuși pare să nu creadă în propriul candidat", a postat comisarul francez pe rețelele de socializare săptămâna trecută.
Un oficial francez, căruia i s-a acordat anonimatul pentru a discuta despre dinamica internă sensibilă, a declarat pentru Politico Europe că postarea lui Breton a fost "o adevărată greșeală", susținând că a trădat "o lipsă gravă de simț politic" și l-a făcut pe Macron "extrem de furios".
Breton – un susținător al lui Macron – a stârnit furie pe scară largă în cadrul partidului centrist al președintelui, Renaissance, au declarat pentru Politico doi oficiali de rang înalt ai partidului, unul dintre ei acuzându-l pe comisar că "a dat muniție pentru PPE".
De asemenea, și poziția lui Breton a agitat apele și în interiorul Comisiei Europene. Luni, biroul secretarului general al Comisiei Europene, Ilze Juhansone, a distribuit un e-mail pentru a le reaminti comisarilor să nu submineze instituția care îi angajează.
"Permiteți-mi să vă reamintesc tuturor că … membrii Comisiei trebuie să se comporte cu integritate și discreție … și că nu trebuie să acționeze sau să se exprime, prin orice mijloc, într-un mod care să afecteze în mod negativ percepția publică a independenței lor", se arată în e-mail, obținut de Politico Europe.
Ursula von der Leyen a fost numită de liderii europeni în iulie 2019 la șefia Comisiei Europene și confirmată apoi de Parlamentul European cu o majoritate fragilă după ce în campania pentru alegerile europene din 2019 candidatul PPE pentru funcția de președinte al executivului european a fost Manfred Weber. Candidatura actualului președinte al popularilor europeni a fost respinsă atunci de președintele francez Emmanuel Macron.
Ursula von der Leyen, contestată de comisarul european din partea Franței, un apropiat al lui Macron: Se reîncredințăm conducerea Europei unui PPE care nu crede în candidatul său?
Published
2 weeks agoon
March 10, 2024Comisarul european pentru piață internă, Thierry Breton, a lansat un atac neobișnuit la adresa șefei sale, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, criticând faptul că Partidul Popular European nu crede în aceasta, deși a nominalizat-o pentru un nou mandat în fruntea executivului european.
Breton, el însuși în potențial pretendent la șefia Comisiei din partea Renew Europe și al președintelui Macron, a redistribuit pe X un mesaj al unui jurnalist francez în domeniul afacerilor europene.
"Fără rival declarat, von der leyen este departe de a fi primit unanimitate în familia PPE în ceea ce privește candidatura sa la realegere. Doar 499 din cei 801 delegați la Congresul de la București au votat. Ea a primit 400 de voturi pentru, 89 împotrivă și 10 abțineri. Înfiorător", a scris Christian Spillmann.
În continuare, Thierry Breton apreciază că, în ciuda calităților sale, Ursula von der Leyen este în minoritate în propriul partid.
"Adevărata întrebare este acum. Este posibil să (re)încredințăm conducerea Europei PPE pentru încă 5 ani, sau 25 de ani la rând? PPE însuși nu pare să creadă în candidatul său", a scris Breton.
Malgré ses qualités, Ursula von der Leyen mise en minorité par son propre parti.
La vraie question désormais:
"Est-il possible de (re)confier la gestion de l'Europe au PPE pour 5 ans de plus, soit 25 ans d'affilée?"
Le PPE lui-même ne semble pas croire en sa candidate. https://t.co/fmlqOqm7j0
— Thierry Breton (@ThierryBreton) March 7, 2024
O replică pentru comisarul european a venit din partea vicepreședintelui PPE Siegfried Mureșan, calificând atacul lui Thierry Breton împotriva Ursulei von der Leyen drept "cel mai slab atac politic pe care l-am văzut vreodată".
"Să o ataci pentru absența unor delegați de la Congres nu este serios. PPE este singurul partid european care își alege în mod democratic candidatul principal. În 2024 și înainte", a completat el.
The attack of @ThierryBreton against @vonderleyen is the weakest political attack I have ever seen.
Attacking her for the absence of some delegates from the Congress is not serious.@EPP is the only European party democratically electing its lead candidate. In 2024 and before.— Siegfried Muresan 🇷🇴🇪🇺 (@SMuresan) March 9, 2024
Congresul Partidului Popular European, reunit la București, a desemnat-o joi pe actuala președintă a Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, drept candidatul cap de listă al PPE pentru funcția de președintă a Comisiei pentru mandatul 2024-2029 ca urmare a alegerilor europene din 6-9 iunie.
von der Leyen, unicul candidat în cadrul Congresului, a fost aleasă cu 400 de voturi pentru și 89 împotrivă, rezultatele votului fiind anunțate la finalul lucrărilor Congresului, după discursul președintelui român Klaus Iohannis. Au votat, în total, 499 de delegați din 801 cu drept de vot, zece voturi fiind invalidate.
Ursula von der Leyen a fost numită de liderii europeni în iulie 2019 la șefia Comisiei Europene și confirmată apoi de Parlamentul European cu o majoritate fragilă după ce în campania pentru alegerile europene din 2019 candidatul PPE pentru funcția de președinte al executivului european a fost Manfred Weber. Candidatura actualului președinte al popularilor europeni a fost respinsă atunci de președintele francez Emmanuel Macron.
Concrete & Design Solutions
Alexandru Rafila, la semnarea contractului pentru construirea Spitalului regional Craiova: România are în momentul de faţă o infrastructură spitalicească în dezvoltare rapidă
Comisia Europeană, după ce premierul Slovaciei a desființat un organism anticorupție: Dacă este necesar, nu vom ezita să luăm măsuri pentru a proteja interesele financiare ale UE
Pactul pentru Competențe: Peste 3,5 milioane de lucrători din sectoare strategice ale UE au beneficiat de formare din partea a 2 500 de organizații în ultimii doi ani
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Volodimir Zelenski cere lumii democratice să redea fiecărei națiuni certitudinea că securitatea sa este de nezdruncinat: Regulile trebuie să funcționeze din nou pentru a proteja ordinea mondială
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Forumul Mării Negre. Președintele Comisiei parlamentare pentru controlul activității SRI a evidențiat importanța de a dobândi o cultură de securitate aplicată menită să contribuie la asigurarea securității energetice în regiune
A fost semnat contractul pentru implementarea Portalului Digital Unic al României – PDURo, un proiect de 96 milioane de lei. Ministrul Bogdan Ivan: Aducem statul la un click distanță pentru toți românii
Luminița Odobescu: Nu este nevoie să comentez rezultatele alegerilor prezidenţiale din Rusia. Ştim cu toţii că aceste alegeri nu au fost nici corecte, nici democratice, nici libere
Invocând Declarația Universală a Dreptului Omului, Antony Blinken anunță "o foaie de parcurs democratic cu recomandări pentru a-i ajuta pe oameni să devină mai rezilienți" în fața dezinformării
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
Eurodeputatul Cristian Bușoi avertizează Comisia Europeană: Reducerea cu 1 miliard de euro a programului EU4Health este îngrijorătoare
- EDITORIALE1 week ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- NATO1 week ago
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
- NATO1 week ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia