Evenimentul, aflat la a doua ediţie, este organizat de Agenţia de presă News.ro, în parteneriat cu Team Innovation Media şi Agenţia de PR şi comunicare Plurivox.
În prima parte a evenimentului, consacrată temelor economice, vor mai lua cuvântul:
FLORIN SPĂTARU – Consilier de Stat, Cancelaria Prim-Ministrului, fost ministru al Economiei
RADU IONESCU – General Manager, LIBERTY Galaţi
FLORIN JIANU – Preşedintele Consiliului Naţional al Întreprinderilor Private Mici şi Mijlocii din România (CNIPMMR)
PAUL-DIETER CÂRLĂNARU – CEO, CITR
ROXANA MIRCEA – Managing Partner, REI Grup
RĂZVAN V. BALABAN – PhD Manager Governmental Affairs, Philip Morris România.
O provocare pentru speakeri va fi să răspundă la întrebarea: Cum poate fi menţinut şi chiar crescut ritmul dezvoltării economice? Un răspuns este aplicarea Planului Naţional de Redresare şi Rezilienţă (PNNR) – foaia de parcurs pentru dezvoltarea şi modernizarea economiei, pentru care trebuie luate măsuri în vederea măririi capacităţii de absorbţie a fondurilor europene, iar altul constă în impulsionarea investiţiilor de stat şi private. Reprezentanţi ai companiilor şi IMM-urilor vor vorbi despre aportul mediului privat la creşterea economică, mai exact cum pot contribui marile companii, dar şi IMM-urile.
Perspectivele macro pentru economia României şi care sunt estimările specialiştilor pentru principalii indicatori vor fi discutate de:
DANIEL DĂIANU – Preşedintele Consiliului Fiscal
CIPRIAN DASCĂLU – Economist Şef, Banca Comercială Română
IONUŢ LIANU – CFA, Ofiţer Şef Management Active şi Pasive, CEC Bank
FLORIAN LIBOCOR – Economist Şef, BRD Groupe Société Générale
IONUŢ DUMITRU – Economist Şef, Raiffeisen Bank
În ultima parte a evenimentului vor fi puse în discuţie subiecte importante de fiscalitate, la care lua cuvântul:
ALIN MARIUS ANDRIEŞ – Secretar de Stat, Ministerul Finanţelor Publice
ALEX MILCEV – Preşedinte, AmCham Tax Committee,
GABRIEL BIRIŞ – Co-Managing Partner, Biriş-Goran
DANIEL ANGHEL – Preşedinte, Consiliul Investitorilor Străini
DAN MANOLESCU – Preşedinte, Camera Consultanţilor Fiscali.
Printre subiectele dezbătute vor fi noile taxe şi impozite valabile de la 1 ianuarie 2024, urmând să se facă o evaluare a impactului asupra bugetului şi economiei şi să se prezinte ce alte modificări mai sunt necesare. Alte teme vor fi taxarea averilor, regimul fiscal al microîntreprinderilor şi IMM – Sfaturi pentru antreprenori în contextul economic dificil, îmbunătăţirea colectării TVA, digitalizarea colectării taxelor şi impozitelor, implementarea E-factura, precum şi probleme prezentate de cei prezenţi. De asemenea, se va discuta şi ce tip de impozitare ar fi sustenabil: cotă unică sau impozit progresiv ori o altă formulă de impozitare adaptată necesităţilor. Speakerii sunt provocaţi să răspundă şi la întrebarea: Este nevoie de un nou Cod Fiscal?, având în vedere multitudinea de modificări în domeniul fiscalităţii şi a legislaţiei complexe.
România are probleme economice remanente din anii anteriori, care se perpetuează în 2024, în special legate de încasările la bugetul de stat şi deficitul mare, dificultăţile fiind provocate şi de inflaţie şi de o serie de factori pe care nu îi controlează în totalitate, cum ar fi şi cei externi legaţi de războiul din Ucraina. Creşterea economică a încetinit şi în alte ţări europene, care sunt parteneri de afaceri şi comerciali, ceea ce are efect asupra situaţiei economice. Anul 2024 va fi dificil pentru economia mondială, iar inflaţia va rămâne la un nivel ridicat, chiar dacă este estimată o scădere în a doua parte a anului.
Potrivit raportului "Perspective Economice Globale", publicat de Banca Mondială în ianuarie 2024, economiile în curs de dezvoltare vor înregistra o creştere mai redusă decât media ultimului deceniu, cu o prognoză de 3,9%, cu peste un punct procentual sub nivelul anterior estimat, iar estimările privind creşterea economică a României au fost revizuite uşor în jos pentru următorii ani. Pentru România prognoza pentru 2024 este de 3,3%, reflectând o scădere cu 0,8 puncte procentuale şi, respectiv, cu 0,6 puncte în comparaţie cu estimările anterioare, însă rămâne printre cele mai mari din UE. Perspectivele pentru 2025 ale Băncii Mondiale indică o creştere economică de 3,8% pentru România, reprezentând de asemenea o scădere de 0,3 puncte faţă de prognozele anterioare, fiind peste media UE. În regiune, alte ţări au estimări diverse: Polonia ar putea înregistra o creştere de 2,6%, Bulgaria de 2,4%, Croaţia de 2,7%, Republica Moldova de 4,2%, Serbia de 3%, iar Rusia de 1,3%. Comisia Europeană a estimat o creştere economică pentru România în 2024 de 3,1% din PIB şi un deficit bugetar de 5,3% din PIB.
Bugetul de stat al Guvenului Ciolacu prevede o creştere economică de 3,4% pentru anul 2024, a doua din UE şi un deficit bugetar de 86,6 miliarde lei pentru 2024, respectiv 5% din PIB. Investiţiile publice ar urma să fie de circa 7,2% din PIB, bazate pe atragerea fondurilor UE şi pe investiţii de la buget. Guvernul este optimist pentru 2024, dar economiştii au păreri împărţite privind perspectivele economice ale României pe termen scurt, opinând că economia va creşte moderat, însă vor fi probleme bugetare, amplificate de anul electoral. Preşedintele Consiliului Fiscal, Daniel Dăianu, atrage atenţia că PIB-ul va creşte mai puţin faţă de estimări şi că deficitul bugetar ar putea ajunge la 6,4% din PIB în 2024, deoarece este un an electoral încărcat, iar promisiunile au fost foarte mari.
Pe de altă parte, analizele externe arată că România, alături de Polonia, are un potenţial de creştere economică remarcabil, mult mai mare decât economiile europene din vest, care au constrângeri de dezvoltare mai mari, dar care sunt totuşi mult mai stabile. Astfel, România, care era una dintre cele mai sărace ţări europene, a redus decalajul faţă de vecini pentru a deveni a doua mare economie din estul continentului, după Polonia, apreciază analiştii internaţionali. Mai mult, România deja depăseşte Ungaria la unii indicatori economici şi unele analize susţin că va ajunge Polonia.
Cu toate acestea, bugetul de stat are nevoie de venituri efective mai mari în urma măsurilor sociale, dar şi pentru combaterea efectelor inflaţiei şi creşterii preţurilor pentru a nu se mări deficitul, iar politicienii din coaliţia de guvernare şi Guvernul au introdus noi taxe care să aducă bani la buget, în paralel cu implementarea PNRR şi creşterea sumelor bugetare alocate investiţiilor.
Anul 2024 a venit cu taxe şi impozite mai mari pentru unele categorii de români, antreprenori, salariaţi sau liber profesionişti. Începând de la 1 ianuarie 2024 regimul de taxare al microîntreprinderilor şi IMM-urilor s-a schimbat, fiind introduse noi paliere de la care taxarea este mai mare. A avut loc creşterea TVA pentru o serie de produse şi servicii şi s-a impus un impozit suplimentar de 2% pentru bănci, 1% pentru multinaţionale şi 0,5% pentru producătorii de petrol şi gaze. În plus, au crescut taxele pe proprietăţi cu rata inflaţiei şi s-a introdus o taxă pe lux. A crescut şi TVA pentru achiziţia locuinţelor noi şi accizele la o serie de produse.
Salariul minim pe economie a crescut de la 3.000 lei la 3.300 de lei brut, de la 1 ianuarie 2024, iar de la 1 iulie va fi 3.700 lei. Salariile angajaţilor din sistemul public au crescut cu 5%. Pensiile au fost indexate cu rata inflaţiei de 13,8%, urmând să fie recalculate la 1 septembrie, înainte de alegeri.
O problemă majoră o reprezintă colectarea taxelor, în special a TVA, unde România este campioană europeană la proasta colectare şi de aceea se vorbeşte tot mai mult despre combaterea mai puternică a evaziunii fiscale şi se insistă pe digitalizare. Relaţiile contribuabililor şi firmelor cu instituţiile statului şi cu Fiscul se digitalizează, noul sistem e-Factura devenind obligatoriu pentru firme de la 1 ianuarie 2024, însă procesul se desfăşoară încă lent şi este îngreunat de neclarităţi şi birocraţie.
Primul-ministru şi ministrul Finanţelor au promis că nu vor mai fi creşteri de taxe şi impozite în 2024, dar unii analişti susţin că acestea vor fi în 2025, după anul electoral, pentru reechilibrarea bugetului şi încadrarea deficitului bugetar în 3%, conform cerinţelor UE.
Evenimentul va fi televizat de Profit News TV, iar Agenţia de presă News.ro va transmite ştiri care vor reflecta intervenţiile speakerilor.
Parteneri sunt , , şi s.
Mai multe detalii despre eveniment la: