Prim-ministrul estonian Kaya Kallas a refuzat să garanteze că trupele țării sale nu vor interveni în operațiunile militare din Ucraina, relatează ERR. Callas a făcut declarația în timpul orei de informare a guvernului, al cărei subiect principal a fost declarația președintelui francez Emmanuel Macron despre trimiterea de trupe europene în Ucraina.
Deputații Riigikogu (Parlamentul Estoniei – n.red.) l-au întrebat pe prim-ministru dacă Estonia intenționează să-și trimită soldații să ajute Ucraina. Ca răspuns, Callas a declarat inițial că un astfel de scenariu nu a fost discutat. De asemenea, a încercat să clarifice confuzia în terminologie.
"Nu s-a vorbit niciodată despre introducerea de trupe terestre. Nimeni nu a vorbit despre trimiterea de trupe terestre. În engleză, acestea sunt trupe terestre, trupe la sol sau soldați la sol - aceștia sunt soldați ai unei anumite țări. Mai mult, diferite țări o fac, diferite țări trimit soldați pentru a ajuta ucrainenii la antrenament", a subliniat Kallas.
În plus, premierul a remarcat că, în orice caz, decizia de a trimite trupe estoniene în altă țară nu a fost luată de ea. Acest lucru necesită un mandat Riigikogu. Conservatorii au cerut garanții de la Kallas că Forțele de Apărare ale Estoniei nu vor interveni în ostilități. Cu toate acestea, ea nu a dat astfel de garanții.
"Nu fac astfel de promisiuni, pentru că împrejurările se pot schimba. Ajutorul nostru militar acordat Ucrainei poate fi văzut și de Rusia ca o interferență, pentru că ne dorim cu adevărat ca Ucraina să câștige, vrem cu adevărat ca Rusia să piardă și să se întoarcă la granițele sale. La urma urmei, facem totul pentru ca Ucraina să câștige. Am ales clar o parte aici, iar aceasta este partea Ucrainei, deoarece Rusia este o amenințare directă pentru noi", a spus Kallas.
În urma rezultatelor întâlnirii din februarie privind sprijinirea Ucrainei, Macron a sugerat că țările NATO și UE își pot trimite trupele în Ucraina în viitor. Totodată, el a avertizat că în prezent nu există un consens în această privință în rândul aliaților. Liderii forțelor de extremă stângă și extremă dreaptă ale Franței au reacționat critic la acest lucru, numindu-l pe președinte un lider iresponsabil care "joacă rolul de conducător al războiului".
Declarația lui Macron a fost urmată de o serie de răspunsuri din partea statelor membre NATO, inclusiv a Statelor Unite, care au subliniat că nu își va trimite trupele în Ucraina. Iar secretarul general al Alianței, Jens Stoltenberg, a confirmat ulterior că nu există astfel de planuri.
Mai târziu, în timpul unei întâlniri cu liderii de partid, Macron a numit condiția în care Franța își poate trimite trupele. Astfel, potrivit reprezentantului Partidului Comunist, Fabien Roussel, președintele Franței a menționat un scenariu care ar putea duce la o intervenție. Potrivit unui politician francez, aceștia pot fi trimiși în Ucraina dacă linia frontului avansează "în direcția Odesa sau Kiev".
Ministrul german al Apărării Boris Pistorius a cerut încetarea discuției despre posibila plasare a forțelor terestre ale țărilor occidentale în Ucraina, scrie Welt.
"Nimeni nu vrea cu adevărat să pună piciorul pe pământul Ucrainei, există o discuție despre asta acum, așa că trebuie să ne oprim în acest stadiu", a spus el în timpul unei vizite la Helsinki, comentând declarația președintelui francez Emmanuel Macron.
Ministrul finlandez al Apărării Antti Hakkianen a fost la fel de critic, menționând că "nimeni nu susține această idee acum".
"Dar toată lumea susține ideea unui sprijin mai mare sub formă de arme, muniție și bani, și pe asta trebuie să ne concentrăm acum", a adăugat el.