Corespondență din Bruxelles
Comisia Europeană a propus miercuri, în ajunul summitului Consiliului European de la Bruxelles, o reformă "pre-extindere" a Uniunii Europene prin care statele candidate la aderare, între care Ucraina, Republica Moldova și țările din Balcanii de Vest, să fie integrate "gradual" în piața unică a UE în timp ce își urmează negocierile aferente procesului de aderare, iar în paralel să fie reformat sistemul decizional al UE prin înlocuirea unanimității cu votul cu majoritate calificată pentru ca deciziile să nu mai fie blocate, în special în domeniile fiscale și politică externă și de securitate comună.
Documentul, centrat pe patru mari dimensiuni – valori, politici, buget și guvernanță, contribuie la procesul de discuții în curs de desfășurare privind reformele interne pe care UE va trebui să le realizeze pentru a se pregăti pentru o Uniune extinsă.
"Extinderea este o investiţie geopolitică ce va spori greutatea politică şi economică a UE pe scena mondială", a afirmat la prezentarea raportului Maros Sefcovic, vicepreşedinte al Comisiei Europene, care a descris acest document drept "primul pas către inevitabilele reforme ale UE care să ne pregătească pentru o Uniune mai mare, cu o serie de schimbări politice în profunzime care vor fi iniţiate la începutul anului 2025".
"UE trebuie să se aprofundeze pe măsură ce se lărgește. Trebuie să începem astăzi să ne pregătim pentru Uniunea de mâine și să folosim extinderea ca pe un catalizator al progresului. Toată Europa a avut de câștigat de pe urma extinderii. Ea a făcut din UE cea mai mare piață integrată din lume. A deschis fluxurile comerciale și financiare, contribuind astfel la creșterea economică atât în UE, cât și în țările în curs de aderare, și a consolidat ponderea UE în afacerile globale", se arată în Comunicarea Comisiei Europene privind reformele necesare în vederea extinderii Uniunii Europene.
Pregătirea pentru o Uniune mai mare începe cu… valorile democrației și statului de drept
Sub deviza "pregătirii pentru o Uniune mai mare", Comisia citează exemplul marelui val de extindere de acum 20 de ani, când UE a făcut saltul de la 15 la 25 de state membre, pentru ca în 2007 să ajungă la 27 de state membre.
Propunerea Comisiei Europene se bazează pe "lecții învățate" de la extinderile anterioare, cu o UE mai bine pregătită și cu o politică de extindere mai rafinată, care plasează valorile precum democrația, statul de drept și protecția drepturilor fundamentale în centrul acestui proces, evocând astfel importanța așa-numitelor "criterii de la Copenhaga".
Comisia propune o integrare treptată cu acces treptat la piața unică pentru țările candidate
De asemenea, UE oferă țărilor candidate și potențialilor candidați căi îmbunătățite de "integrare treptată" a țărilor implicate în procesul de extindere în anumite politici ale UE, încă dinainte de aderare, prin anticiparea anumitor beneficii și obligații care decurg din calitatea de membru al UE, menționând totodată că acest lucru "ar trebui să se bazeze pe merit și să fie reversibil" în conformitate cu concluziile Consiliului European din 23-24 iunie 2022, când Ucraina și Republica Moldova au dobândit statutul de țări candidate la UE.
"Posibilitățile oferite de această integrare treptată vor fi exploatate pe deplin, aderarea la UE rămânând obiectivul final", mai subliniază Comisia Europeană.
Noua abordare a Comisiei oferă și o viziune asupra politicilor, punând accentul pe accesul la piața unică.
Referindu-se la "accesul timpuriu și treptat la piața unică" al statelor candidate, executivul european subliniază că asumarea de către aceste țări a "setului unic și cuprinzător de drepturi și obligații" se află în centrul oricărei aderări la UE, și nu poate fi o chestiune "à la carte".
Astfel, propunând integrarea graduală a Republicii Moldova, Ucrainei și statelor din Balcanii Occidentali la piața unică, Comisia Europeană arată că această evoluție nu pornește de la zero, oferind exemplul acordurilor de asociere și de liber schimb cu R. Moldova și Ucraina, dar și Planul de Creștere pentru Balcanii de Vest.
Din perspectiva politicilor, documentul Comisiei se concentrează pe intensificarea conectivității, păstrarea obiectivelor climatice și de mediu, îmbunătățirea securității și calității alimentare, crearea condițiilor pentru convergență socială, economică și teritorială și realizarea angajamentelor de securitate, migrație și gestionare a frontierelor.
Viitoarele bugete ale UE vor trebui să ia în considerare extinderea
Din perspectivă bugetară, Comisia consideră că impactul financiar exact al extinderii va depinde în primul rând de momentul și de domeniul de aplicare al acesteia, precum și de rezultatul negocierilor de aderare bazate pe merit.
În orice caz, Comisia propune ca extinderea să fie luată în considerare în reflecțiile care vor conduce la următorul buget pe termen lung, iar viitoarele programe de cheltuieli ale UE ar trebui să fie elaborate ținând cont de viitoarea extindere.
În paralel, va fi, de asemenea, necesar să se analizeze modul în care instrumentele de pre-aderare pot fi perfecționate pentru a pregăti mai bine aderarea și tranziția către participarea la fondurile UE.
Un document intern al UE care simulează impactul extinderii și care a fost discutat pe larg la finele anului trecut a constatat că Kievul ar avea dreptul la 186 miliarde de euro din bugetul european pe șapte ani după aderarea la UE, dintr-un total de 257 de miliarde de euro pentru Ucraina, Moldova, Georgia și țările din Balcanii de Vest. Intrarea a nouă state ar forța o serie de ajustări "de anvergură" care ar putea include o creștere semnificativă a contribuțiilor bugetare nete din partea statelor mai bogate, precum Germania, Franța și Olanda, precum și transformarea unor state, precum Cehia, Estonia sau Letonia, din "net beneficiare" în țări cu contribuții nete.
Comisia Europeană propune înlocuirea unanimității cu votul majorității calificate fără a pune în pericol interesele strategice naționale al statelor membre
Pregătirea pentru extindere include și reformarea mecanismului decizional al UE, cel mai sensibil subiect pe care Comisia Europeană îl plasează sub terminologia "guvernanței" în raportul său.
Referindu-se la diferitele acțiuni de reflecție privind reformele instituționale ale UE de la nivelul Parlamentului European, Consiliului European, statelor membre și la concluziile Conferinței privind viitorul Europei, Comisia Europeană constată că "odată cu perspectiva extinderii, această dezbatere a căpătat un nou sentiment de urgență".
Până în prezent, nu s-a ajuns la un consens cu privire la modul cel mai bun de abordare a acestei chestiuni. În timp ce unii solicită o reformă a tratatelor actuale ale UE, în special a Parlamentului European, alții sugerează adaptări specifice prin activarea posibilităților neexploatate consacrate în tratate. În cele din urmă, unii susțin că tratatele au fost concepute pentru a fi "rezistente la extindere".
În timp ce Comisia și-a exprimat sprijinul pentru modificarea tratatului, "dacă și acolo unde este necesar", aceasta consideră că guvernanța UE poate fi îmbunătățită rapid prin utilizarea întregului potențial al tratatelor actuale, cum ar fi "clauzele pasarelă", care permit trecerea de la votul în unanimitate la votul cu majoritate calificată în cadrul Consiliului în domenii-cheie. Majoritatea calificată înseamnă 55% dintre statele (15 din 27) şi care să însumeze cel puţin 65% din populaţia UE.
Referindu-se la domeniile în care unanimitatea este necesară la votul din Consiliu – fiscalitate, politică externă și anumite chestiuni sociale, Comisia Europeană avertizează că "într-o Uniune mai mare, unanimitatea va fi și mai dificil de obținut, existând un risc sporit ca deciziile să fie blocate de un singur stat membru".
Astfel, Comisia Europeană propune un nou mecanism decizional care să permită adoptarea deciziilor doar prin majoritate calificată, fără a pune în pericol interesele strategice ale statelor membre. întrucât recunoaște că "unele state membre se opun trecerii de la votul în unanimitate la votul cu majoritate calificată, deoarece se tem să nu fie izolate în chestiuni de interes strategic național esențial".
Acest mecanism propus de Comisia vizează combinarea activării "clauzelor pasarelă" din tratate cu garanții adecvate și proporționale pentru a ține seama de aceste strategice naționale.
În practică, arată Comisia, acest lucru ar însemna că decizia Consiliului sau a Consiliului European de activare a "clauzei pasarelă" ar putea fi însoțită de concluziile Consiliului European care prevăd posibilitatea ca unul sau mai multe state membre să invoce motive excepționale de interes național pentru a continua discuțiile în vederea obținerii unei soluții satisfăcătoare sau să sesizeze Consiliul European pentru a delibera pe această temă.
Nouă sunt țările care au statut de candidat pentru aderarea la Uniunea Europeană: Albania, Bosnia și Herțegovina, Georgia, Republica Moldova, Muntenegru, Macedonia de Nord, Serbia, Turcia și Ucraina. Cu cinci dintre acestea – Muntenegru, Serbia, Albania, Macedonia și Turcia – negocierile de aderare au fost deschise, cu particularități diferite. Negocierile cu Muntenegru și Serbia sunt cele mai avansate, deși trenează, în timp ce tratativele de extindere cu Turcia, lansate în 2005, sunt blocate din cauza variilor tensiuni geopolitice și a incompatibilităților de viziuni politice. În prezent, Ucraina și Republica Moldova au primit decizia începerii negocierilor de aderare și așteaptă demararea lor, iar Bosnia și Herțegovina a primit recomandarea Comisiei Europene pentru o decizie similară.
Președinta Comisiei Europene Ursula von der Leyen a folosit, în luna septembrie, prilejul ultimului său discurs privind Starea Uniunii Europene înainte de alegerile europene pentru pentru a pleda în favoarea stabilirii unei viziuni europene cu privire la extinderea UE ca parte a "chemării istoriei" și a solicitat ca acest proces să avanseze fără să se aștepte modificarea tratatelor Uniunii Europene.
Liderii statelor membre ale UE au făcut deja pași semnificativi cu privire la politica de extindere a Uniunii Europene. Consiliul European de la Granada din octombrie 2023 s-a încheiat cu adoptarea declarației prin care liderii europeni au pus bazele lansării procesului de reflecție privind agenda strategică 2024-2029 și au statuat că extinderea UE este "o investiție geostrategică" și că "atât UE, cât și viitoarele state membre trebuie să fie pregătite". La Consiliul European din decembrie 2023 liderii europeni au decis că, în perspectiva unei Uniuni și mai extinse, "atât viitoarele state membre, cât și UE trebuie să fie pregătite în momentul aderării". De asemenea, șefii de stat și de guvern au stabilit că "lucrările pe ambele planuri ar trebui să înainteze în paralel", disipând astfel scenarii care susțineau o abordare graduală, cu reformarea internă a UE mai întâi și extinderea Uniunii după ce blocul instituțional european va fi pregătit.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Sauli Niinistö, liderul care a semnat aderarea Finlandei la NATO având experiența învecinării cu o Rusie agresivă, însărcinat de UE să redacteze un raport privind pregătirea Europei pentru apărare
"Planul pentru Ucraina": La 19 zile de la intrarea în vigoare, UE plătește prima tranșă de 4,5 de miliarde de euro din mecanismul pentru Ucraina
Klaus Iohannis merge la Consiliul European: România rămâne "susținător ferm al Ucrainei" și va participa la efortul UE de consolidare a industriei europene de apărare
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Consiliul UE și PE au convenit să prelungească cu un an suspendarea taxelor de import pentru produsele agricole ucrainene. Acordul cuprinde și mecanisme de salvgardare pentru protejarea pieței UE
Ministrul francez al economiei și finanțelor cere UE "să se trezească" în fața concurenței Chinei și SUA: Dacă nu reacţionăm, suntem morţi
Comisia Europeană prezintă un plan de acțiune pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe prin colaborarea cu țările UE și cu partenerii sociali
Published
4 hours agoon
March 20, 2024By
Teodora IonComisia Europeană a prezentat miercuri un plan de acțiune pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe și propune să colaboreze cu statele membre și cu partenerii sociali pentru a aborda aceste probleme în lunile și anii următori.
Potrivit unui comunicat al instituției, planul de acțiune face parte din strategia UE de stimulare a competitivității UE și de consolidare a rezilienței sale economice și sociale.
"Ne confruntăm cu un deficit critic de talente în Europa, deficit pe care îl abordăm astăzi. Aproape două treimi din cele 25 de milioane de IMM-uri din Europa spun că nu pot găsi lucrătorii potriviți cu competențele necesare. Pentru a răspunde acestei nevoi presante în diferite sectoare și la diferite niveluri, ne propunem astăzi să colaborăm cu statele membre și cu partenerii sociali pentru a aduce mai multe persoane pe piața forței de muncă, pentru a sprijini dezvoltarea competențelor și îmbunătățirea condițiilor de muncă, precum și pentru a atrage talente calificate din afara UE. În același timp, dorim să promovăm o mai mare mobilitate internă în cadrul pieței muncii din UE, păstrând în același timp drepturile lucrătorilor și dezvoltarea regională. Capacitatea noastră de a rămâne competitivi și de a ne spori reziliența economică și socială depinde de abordarea directă a acestor provocări", a subliniat Valdis Dombrovskis, vicepreședintele executiv al Comisiei Europene, responsabil pentru o economie în serviciul cetățenilor.
Decizia vine în contextul în care, de aproape un deceniu, deficitul de forță de muncă și de competențe a crescut în toate statele membre.
Aceste deficite sunt determinate de schimbările demografice, de cererea de noi competențe legate de evoluțiile tehnologice și de dubla tranziție, de dorința UE de a-și dezvolta în continuare propriile sectoare industriale, de nevoile de apărare și de securitate, precum și de provocările legate de condițiile de muncă în anumite sectoare și locații. Comisia a identificat 42 de ocupații "deficitare", cu unele diferențe între statele membre.
Planul de acțiune este, de asemenea, un element cheie al Anului european al competențelor. El se bazează pe numeroasele măsuri de politică și de finanțare deja în vigoare la nivelul UE, cum ar fi Pactul pentru competențe – care a oferit până în prezent formare profesională pentru 3,5 milioane de lucrători -, obiectivele privind ocuparea forței de muncă și competențele pentru 2030 aprobate la Summitul social de la Porto, directivele privind salariile minime adecvate și platformele de lucru, precum și cele 65 de miliarde de euro din fondurile UE disponibile pentru a investi în competențe.
Planul de acțiune este o continuare a reuniunii la nivel înalt a partenerilor sociali de la Val Duchesse din ianuarie 2024, iar Comisia a venit cu el, în cooperare cu partenerii sociali, al căror rol este esențial pentru a pune în aplicare soluții pentru a aborda aceste provocări. Planul stabilește acțiuni în cinci domenii care urmează să fie puse în aplicare rapid la nivelul UE, la nivel național și la nivelul partenerilor sociali:
- Sprijinirea participării persoanelor subreprezentate pe piața muncii
- Oferirea de sprijin pentru dezvoltarea competențelor, formare și educație
- Îmbunătățirea condițiilor de muncă în anumite sectoare
- Îmbunătățirea mobilității echitabile în interiorul UE pentru lucrători și cursanți
- Atragerea de talente din afara UE
Rezolvarea problemei deficitului de forță de muncă și de competențe este esențială pentru a stimula creșterea economică durabilă în UE, pentru a profita de oportunitățile oferite de tranziția ecologică și digitală, pentru a promova crearea de locuri de muncă de calitate, pentru a spori rezistența economică și socială în fața schimbărilor geopolitice și pentru a asigura o finanțare suficientă pentru politicile sociale și de ocupare a forței de muncă în UE.
Exemple de acțiuni
Comisia va:
- va finanța noi proiecte privind șomajul pe termen lung zero
- va finanța noi proiecte privind activarea și perfecționarea tinerilor care nu au un loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ sau o formare profesională (NEETs)
- va cofinanța mai multe centre de excelență profesională, cu un obiectiv de cel puțin 100 de centre noi până în 2027.
- să înființeze noi parteneriate pentru competențe în cadrul Pactului pentru competențe
- să îmbunătățească inteligența în materie de competențe – cartografiind care sunt nevoile de competențe actuale și viitoare – în strânsă coordonare cu agențiile UE
- să analizeze politicile privind concediile medicale pentru a identifica cele mai bune practici pentru lucrători și întreprinderi
- să evalueze impactul reformelor pensiilor care introduc mai multe posibilități de pensionare flexibilă și de combinare a veniturilor din pensii cu un salariu
- evaluarea inter pares a abordărilor naționale pentru abordarea riscurilor psihosociale la locul de muncă
Statele membre sunt invitate să:
- să revizuiască programele de educație și formare profesională pentru a răspunde mai bine nevoilor pieței muncii
- să continue reformele sistemului de prestații sociale care să abordeze focarele de inactivitate și să ofere un sprijin suficient pentru ca cei care pot munci să revină treptat pe piața muncii
- să continue reformele fiscale care să reducă presiunea fiscală pentru cei care au un al doilea salariu și pentru cei cu venituri mici
- să sprijine în continuare digitalizarea coordonării securității sociale pentru a facilita mobilitatea echitabilă a forței de muncă.
- să adopte și să pună în aplicare rapid Recomandarea Consiliului "Europa în mișcare – oportunități de mobilitate în scop educațional pentru toată lumea"
- să se angajeze în continuare în parteneriate pentru talente pentru a îmbunătăți căile de migrație legală
Partenerii sociali intenționează să:
- să abordeze condițiile de muncă precare prin negocieri colective în sectoarele caracterizate de condiții de muncă inadecvate.
- să contribuie la activarea grupurilor subreprezentate și să găsească soluții adaptate pentru a promova angajarea lucrătorilor în vârstă
- să sprijine uceniciile și parteneriatele dintre furnizorii de educație și formare profesională (EFP) și angajatori.
- să formeze lucrătorii din domeniul îngrijirii pe termen lung în ceea ce privește îngrijirea mai centrată pe persoană și digitalizarea
- să actualizeze orientările multisectoriale pentru combaterea violenței și hărțuirii în sectorul asistenței medicale
- să colaboreze în vederea elaborării unui cadru european pentru îmbunătățirea condițiilor de muncă pentru șoferii profesioniști din țările terțe
- să contribuie cu expertiza lor la crearea rezervei de talente a UE pentru a atrage talente din țări terțe.
Comisia va monitoriza progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestui plan de acțiune în cadrul Semestrului European. În plus, Comisia va invita statele membre în cadrul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și al Comitetului pentru protecție socială să aibă schimburi tripartite periodice pe această temă, cu participarea partenerilor sociali europeni și naționali.
Sauli Niinistö, liderul care a semnat aderarea Finlandei la NATO având experiența învecinării cu o Rusie agresivă, însărcinat de UE să redacteze un raport privind pregătirea Europei pentru apărare
Published
6 hours agoon
March 20, 2024Corespondență din Bruxelles
Președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, și Înaltul Reprezentant al UE Josep Borrell i-au solicitat miercuri fostului președinte finlandez Sauli Niinistö, cel care a semnat aderarea țării sale la NATO, să redacteze un raport pentru îmbunătățirea gradului de pregătire a Europei în domeniul civil și al apărării, a anunțat șefa executivului european, în ajunul summitului Consiliului European de joi și vineri de la Bruxelles, unde liderii europeni vor discuta și despre securitate și apărare.
"În multe privințe, războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a închis multe iluzii: iluzia că pacea este permanentă. Iluzia că Europa, de una singură, făcea suficient în materie de securitate – fie ea economică sau militară, convențională sau cibernetică. Când ne uităm în jurul nostru, este clar că nu mai este loc pentru alte iluzii. Lumea este la fel de periculoasă cum a fost de generații întregi", a spus Ursula von der Leyen, într-o scurtă declarație de presă alături de Niinistö, susținută în clădirea Berlaymont din cartierul european de la Bruxelles.
Amintind apelul fostului președinte finlandez că "Europa să se trezească", Ursula von der Leyen a precizat că la baza acestei decizii stă experiența Finlandei cu "misiunea istorică" a Rusiei și cu ambiția lui Putin care "nu se termină în Ucraina".
Poporul finlandez, a arătat șefa Comisiei, a învățat să trăiască în imediata apropiere a unui vecin atât de imprevizibil și agresiv, lucru care a modelat profund societatea Finlandei.
"Finlanda a menținut întotdeauna o apărare puternică. Dar în Finlanda, pregătirea apărării nu este doar o preocupare a armatei, ci a tuturor. Este, de fapt, o chestiune care privește întreaga societate. Țara dumneavoastră are o strategie cuprinzătoare de apărare civilă, astfel încât finlandezii să fie pregătiți pentru toate situațiile de urgență, inclusiv cele militare, hibride, amenințările hibride și dezastrele naturale. (…) Este o mentalitate specifică și cred că ar trebui să o adoptăm pe scară mai largă în Europa", a spus Ursula von der Leyen.
Raportul pe care Niinistö îl va redacta va fi elaborat în strânsă cooperare cu Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politică de securitate și cu statele membre.
Președinte al Finlandei timp de 12 ani, între 2012-2024, Sauli Niinistö și-a încheiat la începutul acestui an cel de-al treilea mandat, fiind succedat în funcție de Alexander Stubb. Pe parcursul celor 12 ani la putere, Niinistö a activat pentru o relație echilibrată a Finlandei cu NATO și cu Rusia.
În 2017, acesta a declarat că Finlanda nu ar trebui să aplice pentru aderarea la NATO, deoarece țara sa ar pierde posibilitatea de a rămâne în afara crizei. Această poziție neutră i-a permis să fie gazda, în iulie 2018, a unui summit între președinții american și rus, Donald Trump și Vladimir Putin.
Cu toate acestea, invazia la scară largă a Rusiei împotriva Ucrainei l-a determinat pe Niinistö și guvernul social-democrat finlandez să abandoneze decenii de neutralitate și să solicite, alături de Suedia, aderarea la NATO, lucru care s-a întâmplat în cazul Finlandei la 4 aprilie 2023. Aderarea Finlandei la NATO, țară ce are o frontiera terestră de 1.340 de kilometri cu Rusia, a dublat granița comună dintre Alianța Nord-Atlantică și Federația Rusă.
În ceea ce privește apărarea europeană, subiectul se va afla joi și vineri pe agenda Consiliului European de primăvară, cu președintele instituției, Charles Michel, făcând un apel la liderii Uniunii Europene să construiască o mentalitate strategică de securitate și apărare a Europei. Este timpul să punem economia UE "pe picior de război", le-a comunicat el celor 27 de lideri de stat și de guvern din Uniune.
Discuțiile consacrate securității și apărării între liderii UE vor avea loc după ce, la începutul lunii martie, Comisia Europeană a prezentat prima strategie industrială de apărare și un nou program pentru industria de apărare pentru a spori gradul de pregătire și securitatea Europei, ambele documente ambițioase urmărind ca statele membre "să investească mai mult, mai bine, împreună și european".
Orizont Europa, cel mai mare program de cercetare al UE, se va axa în perioada 2025-2027 pe sprijinirea parcursului către un viitor verde, digital și rezilient
Published
7 hours agoon
March 20, 2024Comisia Europeană a adoptat miercuri, 20 martie cel de-al doilea plan strategic pentru Orizont Europa, cel mai mare program de cercetare al Uniunii Europene. Planul, anunțat în cadrul Zilelor emblematice ale cercetării și inovării, stabilește trei orientări strategice esențiale pentru finanțarea cercetării și inovării de către UE pentru ultimii trei ani ai programului (2025-2027):
- Tranziția verde;
- Tranziția digitală;
- O Europă mai rezilientă, mai competitivă, mai favorabilă incluziunii și mai democratică.
Aceste orientări vizează abordarea principalelor provocări globale, cum ar fi schimbările climatice, pierderea biodiversității, tranziția digitală și îmbătrânirea populației.
Autonomia strategică deschisă și asigurarea rolului de lider al Europei în dezvoltarea și implementarea tehnologiilor critice sunt principii generale care se aplică tuturor celor trei orientări strategice esențiale.
Planul strategic sporește nivelul de ambiție al programului Orizont Europa în ceea ce privește biodiversitatea și se angajează să atingă un obiectiv de 10% din bugetul total al programului Orizont Europa pentru perioada 2025-2027 dedicat temelor legate de biodiversitate. Acest nou angajament completează obiectivele existente privind cheltuielile legate de climă (35 % pe durata de viață a programului Orizont Europa) și principalele activități digitale (13 miliarde EUR în aceeași perioadă).
Planul strategic identifică nouă parteneriate europene cofinanțate și programate în comun: Sănătatea creierului, pădurile și silvicultura pentru un viitor durabil, materialele inovatoare pentru UE, materiile prime pentru tranziția verde și digitală, patrimoniul cultural rezilient, transformările sociale și reziliența, energia fotovoltaică solară, textilele viitorului și lumile virtuale.
Planul strategic oferă, de asemenea, o imagine de ansamblu a realizării misiunilor UE în primii lor ani și introduce mecanismul Noul Bauhaus european (NBE). Noul Bauhaus european este o mișcare de pionierat care reunește cetățeni, municipalități, experți, întreprinderi, universități și instituții pentru a relansa și a asigura împreună o viață durabilă și favorabilă incluziunii în Europa și în afara acesteia. Având în vedere natura transversală a NBE și a conținutului său în materie de C &I, NBE va fi pus în aplicare ca o chestiune transversală în programele de lucru ale programului Orizont Europa pentru perioada 2025-2027. Această componentă C &Iva fi completată de o componentă de implementare care va fi realizată prin sinergii cu alte programe ale UE. Împreună, aceste două componente vor fi denumite "mecanismul NBE".
Planul abordează o serie de aspecte specifice, cum ar fi echilibrul dintre cercetare și inovare și integrarea științelor sociale și umaniste. În ceea ce privește primul, planul strategic se angajează să ofere un sprijin echilibrat activităților cu o gamă largă de maturitate și niveluri de maturitate tehnologică, de la cercetarea generatoare de cunoștințe și cercetarea în stadiu incipient la inovare, până la activități demonstrative și de primă implementare, cum ar fi în regiunile-model, laboratoare vii și faruri. De asemenea, se angajează să consolideze proiectele de cercetare colaborativă cu niveluri scăzute de maturitate și maturitate tehnologică în cadrul pilonului II.
Integrarea eficientă a științelor sociale și umaniste în toate clusterele, inclusiv în toate misiunile și parteneriatele, este un principiu-cheie al programului. Acest lucru se reflectă în semnalarea unor subiecte specifice și în solicitarea unei evaluări a impactului lor societal. Științele sociale și umaniste vor fi integrate în proiectele relevante, de la elaborare până la selectarea și evaluarea lor.
Principalele orientări strategice sunt principiile directoare ale programului Orizont Europa și vor fi puse în aplicare prin intermediul programelor de lucru. Programele de lucru stabilesc oportunitățile de finanțare pentru activitățile de cercetare și inovare prin intermediul unor cereri de propuneri și teme tematice.
Principalul program de lucru Orizont Europa pentru 2025 va fi elaborat în conformitate cu orientările planului strategic recent adoptat. În aprilie 2024, Comisia va lansa o oportunitate de feedback pentru programul de lucru pentru 2025, deschisă tuturor părților interesate.
Concrete & Design Solutions
Reforma "pre-extindere" a UE: Comisia propune integrarea treptată a țărilor candidate în piața unică și un mecanism de decizie cu majoritate calificată fără a periclita interesele strategice naționale
Comisia Europeană prezintă un plan de acțiune pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe prin colaborarea cu țările UE și cu partenerii sociali
Nicolae Ciucă îndeamnă "să lăsăm diferențele" și să alegem o administrație "pentru ca Bucureștiul să se dezvolte și cetățenii să simtă că trăiesc într-o capitală europeană"
Romanian Space Agency and University Politehnica of Bucharest, joint workshop dedicated to identifying innovative solutions and facilitating partnerships between public and private actors in the fields of cybersecurity and space
Agenția Spațială Română și Politehnica București, workshop comun dedicat identificării de soluții inovatoare și facilitării parteneriatelor între actorii publici și privați din domeniile securității cibernetice și spațiului
Europa va continua să joace un rol activ în cadrul inițiativelor ONU pentru pace și stabilitate, l-a asigurat Ursula von der Leyen pe secretarul general al Organizației Națiunilor Unite
Regiunea Nord-Vest din România va primi asistență tehnică de la UE pentru atenuarea efectelor declinului populației active și plecării tinerilor
Sauli Niinistö, liderul care a semnat aderarea Finlandei la NATO având experiența învecinării cu o Rusie agresivă, însărcinat de UE să redacteze un raport privind pregătirea Europei pentru apărare
Operațiune Europol: Poliția Română și Spaniolă au arestat un grup de infractori care publicau anunțuri false de vacanță, păcâlind oamenii să achite în avans
Orizont Europa, cel mai mare program de cercetare al UE, se va axa în perioada 2025-2027 pe sprijinirea parcursului către un viitor verde, digital și rezilient
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Forumul Mării Negre. Președintele Comisiei parlamentare pentru controlul activității SRI a evidențiat importanța de a dobândi o cultură de securitate aplicată menită să contribuie la asigurarea securității energetice în regiune
A fost semnat contractul pentru implementarea Portalului Digital Unic al României – PDURo, un proiect de 96 milioane de lei. Ministrul Bogdan Ivan: Aducem statul la un click distanță pentru toți românii
Luminița Odobescu: Nu este nevoie să comentez rezultatele alegerilor prezidenţiale din Rusia. Ştim cu toţii că aceste alegeri nu au fost nici corecte, nici democratice, nici libere
Invocând Declarația Universală a Dreptului Omului, Antony Blinken anunță "o foaie de parcurs democratic cu recomandări pentru a-i ajuta pe oameni să devină mai rezilienți" în fața dezinformării
Raport NATO: 78% dintre români susțin creșterea sau menținerea bugetului apărării. România nu a cheltuit, în 2023, cei 2,5% din PIB alocați apărării
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia
Borboly Csaba, Hargita Megye Tanácsának elnöke, támogatja egy jogsértési eljárás bevezetését azon uniós országok ellen, amelyek nem veszik komolyan a nagyragadozók által az állatállományban vagy a termesztett növényekben okozott károk megtérítését
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
Eurodeputatul Cristian Bușoi avertizează Comisia Europeană: Reducerea cu 1 miliard de euro a programului EU4Health este îngrijorătoare
- EDITORIALE1 week ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- NATO6 days ago
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
- NATO1 week ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI6 days ago
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia