Comisia Europeană și-a arătat joi regretul față de decizia Slovaciei de a desființa o unitate destinată urmăririi penale pentru corupție de stat (USP), atrăgând atenția că UE "nu va ezita" să acționeze pentru a-și apăra interesele financiare, anunță Reuters, citat de Agerpres.
Ignorând avertismentele primite din partea Bruxelles-ului, premierul slovac Robert Fico a decis desființarea USP, o măsură ce face parte dintr-o acțiune mai largă ce vizează revizuirea Codului Penal.
"Comisia regretă dizolvarea USP fără introducerea unor măsuri de salvgardare care să garanteze că investigaţiile pot continua efectiv", a declarat un purtător de cuvânt al executivului UE pentru Reuters.
El a adăugat că efectul "ar putea fi subminarea eficienţei investigaţiilor, nu în ultimul rând cu privire la infracţiuni care afectează bugetul UE".
Comisia Europeană va evalua consecinţele şi "nu va ezita, dacă este necesar, să ia măsuri pentru a garanta respectarea legilor UE şi protejarea intereselor financiare ale UE", a mai spus reprezentantul Comisiei Europene.
Executivul UE se află sub o presiune din ce în ce mai mare din partea Parlamentului European pentru a da dovadă de fermitate în ceea ce privește problemele legate de statul de drept, în urma deciziei de a debloca miliarde de euro din fondurile UE destinate Ungariei, care fuseseră înghețate din cauza preocupărilor legate de independența justiției, anunță Politico Europe.
Parlamentul European a inițiat o acțiune în justiție în legătură cu această decizie, afirmând că executivul european și-a încălcat obligația de a se asigura că banii contribuabililor nu sunt folosiți în mod abuziv.
Orban a fost mult timp un ghimpe în coasta UE. Prim-ministrul eurosceptic a fost implicat într-o luptă cu Bruxelles-ul în legătură cu o serie de probleme, printre care corupția, încălcarea independenței judiciare, restricțiile privind libertățile academice, o lege privind "protecția copilului", considerată pe scară largă ca fiind homofobă, tratamentul refugiaților și restricțiile privind libertatea presei.
Aceste probleme au determinat Comisia să înghețe miliarde de dolari din banii UE destinați Budapestei.
Acum, există îngrijorarea că Slovacia i-ar putea călca pe urme.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Șefa Comisiei Europene pledează pentru utilizarea energiei nucleare în cadrul tranziției către o energie curată
Reforma "pre-extindere" a UE: Comisia propune integrarea treptată a țărilor candidate în piața unică și un mecanism de decizie cu majoritate calificată fără a periclita interesele strategice naționale
Sauli Niinistö, liderul care a semnat aderarea Finlandei la NATO având experiența învecinării cu o Rusie agresivă, însărcinat de UE să redacteze un raport privind pregătirea Europei pentru apărare
"Planul pentru Ucraina": La 19 zile de la intrarea în vigoare, UE plătește prima tranșă de 4,5 de miliarde de euro din mecanismul pentru Ucraina
Un proiect Germania-România privind producția de pulberi pentru muniții, finanțat de UE cu 47 de milioane de euro. UE alocă 500 de milioane de euro pentru a produce 2 milioane de obuze până în 2025
Ministrul de externe Péter Szijjártó acuză administrația americană de o campanie de calomniere a Ungariei
Clujul este un centru de excelență pentru UE, subliniază comisarul european Adina Vălean
Published
5 hours agoon
March 21, 2024By
Teodora IonOrașul Cluj-Napoca este un centru de excelență pentru Uniunea Europeană, în mai multe domenii, a subliniat comisarul european pentru transporturi, Adina Vălean, informează Agerpres.
"Mă bucur să mă aflu la Cluj la deschiderea acestor zile ale inovării. Clujul este mine şi pentru Uniunea Europeană în general, pentru alte ţări europene, pentru cetăţeni, un centru de excelenţă, este un hub universitar, este un hub de IT şi este, nu în ultimul rând, un nod de transport, un hub de transport, pe reţelele importante europene", a spus Adina Vălean.
Comisarul european pentru transporturi a ținut să evidențieze și natura de nod urban a acestui oraș.
"Clujul se află pe axa de transport est-vest, Dunăre-Rin, Clujul este un nod urban, el are nevoie de conectivitate în acest coridor, atât pentru autostradă, cât şi pentru cale ferată. Va face parte din linia de viteză rapidă, legătura cu viteză rapidă între capitalele europene; România se va conecta de Budapesta, de Sofia cu linii de mare viteză şi Clujul este un punct esenţial pe acest traseu. Noi lucrăm la nivelul Uniunii Europene, cei de la transporturi, la a finanţa şi a sprijini autorităţile naţionale şi regionale în implementarea proiectelor care să ne conducă la această reţea performantă şi în România", a mai spus Vălean, amintind că România a primit 12 miliarde de euro în acest domeniu în ultimii ani.
Comisarul european pentru transporturi a deschis joi Cluj Innovation Days (CID), eveniment cu tema "Inovații digitale pentru un viitor sustenabil și sigur".
Potrivit unui comunicat al Reprezentanței Comisiei Europene în România, oficialul european se va afla vineri în județul Satu Mare, unde va vizita punctele de trecere a frontierei de la Tarna Mare, Halmeu și Petea, alături de autoritățile din zonă.
Published
6 hours agoon
March 21, 2024Într-un discurs rostit joi la Summitul privind energia nucleară, de la Bruxelles, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a subliniat rolul esențial pe care îl poate juca energia nucleară în tranziția către o energie curată, în special în urma crizei energetice globale declanșate de invazia Rusiei în Ucraina. Ea a reliefat importanța energiei nucleare în atingerea obiectivelor climatice, subliniind statutul său ca fiind a doua cea mai mare sursă de energie electrică cu emisii reduse de gaze cu efect de seră la nivel mondial, după energia hidroelectrică.
LIVE: Speech at the Nuclear Energy Summit ↓ https://t.co/zPDSkXfJlI
— Ursula von der Leyen (@vonderleyen) March 21, 2024
Președinta von der Leyen a recunoscut că în cadrul Uniunii Europene există opinii diferite cu privire la energia nucleară, dar a subliniat potențialul acesteia de a spori securitatea energetică și competitivitatea. Aceasta a precizat că multe țări reevaluează rolul energiei nucleare în portofoliile lor energetice, deoarece încearcă să reducă dependența de combustibilii fosili importați.
Von der Leyen a citat previziunile Agenției Internaționale pentru Energie (AIE) și ale Comisiei Europene, care indică faptul că energia nucleară, alături de sursele regenerabile, va constitui coloana vertebrală a producției de energie la nivel mondial și în UE până în 2050. Cu toate acestea, ea a avertizat asupra riscului de complacere, remarcând o tendință îngrijorătoare de scădere a cotei de piață pentru energia nucleară.
Pentru a asigura contribuția substanțială a energiei nucleare la obiectivele de neutralitate climatică, șefa CE a subliniat patru sarcini-cheie. În primul rând, a subliniat necesitatea unor investiții accelerate, accentuând rolul crucial al sprijinului guvernamental în finanțarea și evaluarea contribuției energiei nucleare la securitatea energiei electrice.
În al doilea rând, a solicitat disciplină în cadrul industriei energiei nucleare pentru a livra proiectele la timp și în limitele bugetului, abordând preocupările legate de depășirea costurilor.
În al treilea rând, von der Leyen a încurajat explorarea de noi oportunități pentru energia nucleară dincolo de producția de electricitate, cum ar fi furnizarea de energie termică decarbonizată și de hidrogen cu emisii reduse pentru industrie.
În cele din urmă, aceasta a subliniat importanța inovării, în special în ceea ce privește tehnologiile emergente, cum ar fi reactoarele modulare de mici dimensiuni (SMR). Președinta Comisiei Europene a remarcat evoluțiile promițătoare în domeniul SMR la nivel mondial și a îndemnat industria și guvernele să investească în cercetare și dezvoltare pentru a aduce aceste tehnologii pe piață.
În concluzie, Ursula von der Leyen a prezentat o strategie cuprinzătoare de maximizare a potențialului energiei nucleare în vederea atingerii unui viitor rapid, sigur cu zero emisii nete. Prin investiții în inovare, prin prelungirea duratei de viață a centralelor existente și prin extinderea implicării în tranziția către o energie curată, aceasta consideră că energia nucleară poate juca un rol semnificativ în abordarea provocării climatice.
Reforma "pre-extindere" a UE: Comisia propune integrarea treptată a țărilor candidate în piața unică și un mecanism de decizie cu majoritate calificată fără a periclita interesele strategice naționale
Published
22 hours agoon
March 20, 2024Corespondență din Bruxelles
Comisia Europeană a propus miercuri, în ajunul summitului Consiliului European de la Bruxelles, o reformă "pre-extindere" a Uniunii Europene prin care statele candidate la aderare, între care Ucraina, Republica Moldova și țările din Balcanii de Vest, să fie integrate "gradual" în piața unică a UE în timp ce își urmează negocierile aferente procesului de aderare, iar în paralel să fie reformat sistemul decizional al UE prin înlocuirea unanimității cu votul cu majoritate calificată pentru ca deciziile să nu mai fie blocate, în special în domeniile fiscale și politică externă și de securitate comună.
Documentul, centrat pe patru mari dimensiuni – valori, politici, buget și guvernanță, contribuie la procesul de discuții în curs de desfășurare privind reformele interne pe care UE va trebui să le realizeze pentru a se pregăti pentru o Uniune extinsă.
"Extinderea este o investiţie geopolitică ce va spori greutatea politică şi economică a UE pe scena mondială", a afirmat la prezentarea raportului Maros Sefcovic, vicepreşedinte al Comisiei Europene, care a descris acest document drept "primul pas către inevitabilele reforme ale UE care să ne pregătească pentru o Uniune mai mare, cu o serie de schimbări politice în profunzime care vor fi iniţiate la începutul anului 2025".
"UE trebuie să se aprofundeze pe măsură ce se lărgește. Trebuie să începem astăzi să ne pregătim pentru Uniunea de mâine și să folosim extinderea ca pe un catalizator al progresului. Toată Europa a avut de câștigat de pe urma extinderii. Ea a făcut din UE cea mai mare piață integrată din lume. A deschis fluxurile comerciale și financiare, contribuind astfel la creșterea economică atât în UE, cât și în țările în curs de aderare, și a consolidat ponderea UE în afacerile globale", se arată în Comunicarea Comisiei Europene privind reformele necesare în vederea extinderii Uniunii Europene.
Pregătirea pentru o Uniune mai mare începe cu… valorile democrației și statului de drept
Sub deviza "pregătirii pentru o Uniune mai mare", Comisia citează exemplul marelui val de extindere de acum 20 de ani, când UE a făcut saltul de la 15 la 25 de state membre, pentru ca în 2007 să ajungă la 27 de state membre.
Propunerea Comisiei Europene se bazează pe "lecții învățate" de la extinderile anterioare, cu o UE mai bine pregătită și cu o politică de extindere mai rafinată, care plasează valorile precum democrația, statul de drept și protecția drepturilor fundamentale în centrul acestui proces, evocând astfel importanța așa-numitelor "criterii de la Copenhaga".
Comisia propune o integrare treptată cu acces treptat la piața unică pentru țările candidate
De asemenea, UE oferă țărilor candidate și potențialilor candidați căi îmbunătățite de "integrare treptată" a țărilor implicate în procesul de extindere în anumite politici ale UE, încă dinainte de aderare, prin anticiparea anumitor beneficii și obligații care decurg din calitatea de membru al UE, menționând totodată că acest lucru "ar trebui să se bazeze pe merit și să fie reversibil" în conformitate cu concluziile Consiliului European din 23-24 iunie 2022, când Ucraina și Republica Moldova au dobândit statutul de țări candidate la UE.
"Posibilitățile oferite de această integrare treptată vor fi exploatate pe deplin, aderarea la UE rămânând obiectivul final", mai subliniază Comisia Europeană.
Noua abordare a Comisiei oferă și o viziune asupra politicilor, punând accentul pe accesul la piața unică.
Referindu-se la "accesul timpuriu și treptat la piața unică" al statelor candidate, executivul european subliniază că asumarea de către aceste țări a "setului unic și cuprinzător de drepturi și obligații" se află în centrul oricărei aderări la UE, și nu poate fi o chestiune "à la carte".
Astfel, propunând integrarea graduală a Republicii Moldova, Ucrainei și statelor din Balcanii Occidentali la piața unică, Comisia Europeană arată că această evoluție nu pornește de la zero, oferind exemplul acordurilor de asociere și de liber schimb cu R. Moldova și Ucraina, dar și Planul de Creștere pentru Balcanii de Vest.
Din perspectiva politicilor, documentul Comisiei se concentrează pe intensificarea conectivității, păstrarea obiectivelor climatice și de mediu, îmbunătățirea securității și calității alimentare, crearea condițiilor pentru convergență socială, economică și teritorială și realizarea angajamentelor de securitate, migrație și gestionare a frontierelor.
Viitoarele bugete ale UE vor trebui să ia în considerare extinderea
Din perspectivă bugetară, Comisia consideră că impactul financiar exact al extinderii va depinde în primul rând de momentul și de domeniul de aplicare al acesteia, precum și de rezultatul negocierilor de aderare bazate pe merit.
În orice caz, Comisia propune ca extinderea să fie luată în considerare în reflecțiile care vor conduce la următorul buget pe termen lung, iar viitoarele programe de cheltuieli ale UE ar trebui să fie elaborate ținând cont de viitoarea extindere.
În paralel, va fi, de asemenea, necesar să se analizeze modul în care instrumentele de pre-aderare pot fi perfecționate pentru a pregăti mai bine aderarea și tranziția către participarea la fondurile UE.
Un document intern al UE care simulează impactul extinderii și care a fost discutat pe larg la finele anului trecut a constatat că Kievul ar avea dreptul la 186 miliarde de euro din bugetul european pe șapte ani după aderarea la UE, dintr-un total de 257 de miliarde de euro pentru Ucraina, Moldova, Georgia și țările din Balcanii de Vest. Intrarea a nouă state ar forța o serie de ajustări "de anvergură" care ar putea include o creștere semnificativă a contribuțiilor bugetare nete din partea statelor mai bogate, precum Germania, Franța și Olanda, precum și transformarea unor state, precum Cehia, Estonia sau Letonia, din "net beneficiare" în țări cu contribuții nete.
Comisia Europeană propune înlocuirea unanimității cu votul majorității calificate fără a pune în pericol interesele strategice naționale al statelor membre
Pregătirea pentru extindere include și reformarea mecanismului decizional al UE, cel mai sensibil subiect pe care Comisia Europeană îl plasează sub terminologia "guvernanței" în raportul său.
Referindu-se la diferitele acțiuni de reflecție privind reformele instituționale ale UE de la nivelul Parlamentului European, Consiliului European, statelor membre și la concluziile Conferinței privind viitorul Europei, Comisia Europeană constată că "odată cu perspectiva extinderii, această dezbatere a căpătat un nou sentiment de urgență".
Până în prezent, nu s-a ajuns la un consens cu privire la modul cel mai bun de abordare a acestei chestiuni. În timp ce unii solicită o reformă a tratatelor actuale ale UE, în special a Parlamentului European, alții sugerează adaptări specifice prin activarea posibilităților neexploatate consacrate în tratate. În cele din urmă, unii susțin că tratatele au fost concepute pentru a fi "rezistente la extindere".
În timp ce Comisia și-a exprimat sprijinul pentru modificarea tratatului, "dacă și acolo unde este necesar", aceasta consideră că guvernanța UE poate fi îmbunătățită rapid prin utilizarea întregului potențial al tratatelor actuale, cum ar fi "clauzele pasarelă", care permit trecerea de la votul în unanimitate la votul cu majoritate calificată în cadrul Consiliului în domenii-cheie. Majoritatea calificată înseamnă 55% dintre statele (15 din 27) şi care să însumeze cel puţin 65% din populaţia UE.
Referindu-se la domeniile în care unanimitatea este necesară la votul din Consiliu – fiscalitate, politică externă și anumite chestiuni sociale, Comisia Europeană avertizează că "într-o Uniune mai mare, unanimitatea va fi și mai dificil de obținut, existând un risc sporit ca deciziile să fie blocate de un singur stat membru".
Astfel, Comisia Europeană propune un nou mecanism decizional care să permită adoptarea deciziilor doar prin majoritate calificată, fără a pune în pericol interesele strategice ale statelor membre. întrucât recunoaște că "unele state membre se opun trecerii de la votul în unanimitate la votul cu majoritate calificată, deoarece se tem să nu fie izolate în chestiuni de interes strategic național esențial".
Acest mecanism propus de Comisia vizează combinarea activării "clauzelor pasarelă" din tratate cu garanții adecvate și proporționale pentru a ține seama de aceste strategice naționale.
În practică, arată Comisia, acest lucru ar însemna că decizia Consiliului sau a Consiliului European de activare a "clauzei pasarelă" ar putea fi însoțită de concluziile Consiliului European care prevăd posibilitatea ca unul sau mai multe state membre să invoce motive excepționale de interes național pentru a continua discuțiile în vederea obținerii unei soluții satisfăcătoare sau să sesizeze Consiliul European pentru a delibera pe această temă.
Nouă sunt țările care au statut de candidat pentru aderarea la Uniunea Europeană: Albania, Bosnia și Herțegovina, Georgia, Republica Moldova, Muntenegru, Macedonia de Nord, Serbia, Turcia și Ucraina. Cu cinci dintre acestea – Muntenegru, Serbia, Albania, Macedonia și Turcia – negocierile de aderare au fost deschise, cu particularități diferite. Negocierile cu Muntenegru și Serbia sunt cele mai avansate, deși trenează, în timp ce tratativele de extindere cu Turcia, lansate în 2005, sunt blocate din cauza variilor tensiuni geopolitice și a incompatibilităților de viziuni politice. În prezent, Ucraina și Republica Moldova au primit decizia începerii negocierilor de aderare și așteaptă demararea lor, iar Bosnia și Herțegovina a primit recomandarea Comisiei Europene pentru o decizie similară.
Președinta Comisiei Europene Ursula von der Leyen a folosit, în luna septembrie, prilejul ultimului său discurs privind Starea Uniunii Europene înainte de alegerile europene pentru pentru a pleda în favoarea stabilirii unei viziuni europene cu privire la extinderea UE ca parte a "chemării istoriei" și a solicitat ca acest proces să avanseze fără să se aștepte modificarea tratatelor Uniunii Europene.
Liderii statelor membre ale UE au făcut deja pași semnificativi cu privire la politica de extindere a Uniunii Europene. Consiliul European de la Granada din octombrie 2023 s-a încheiat cu adoptarea declarației prin care liderii europeni au pus bazele lansării procesului de reflecție privind agenda strategică 2024-2029 și au statuat că extinderea UE este "o investiție geostrategică" și că "atât UE, cât și viitoarele state membre trebuie să fie pregătite". La Consiliul European din decembrie 2023 liderii europeni au decis că, în perspectiva unei Uniuni și mai extinse, "atât viitoarele state membre, cât și UE trebuie să fie pregătite în momentul aderării". De asemenea, șefii de stat și de guvern au stabilit că "lucrările pe ambele planuri ar trebui să înainteze în paralel", disipând astfel scenarii care susțineau o abordare graduală, cu reformarea internă a UE mai întâi și extinderea Uniunii după ce blocul instituțional european va fi pregătit.
Concrete & Design Solutions
Ministrul energiei, Sebastian Burduja, la primul Summit al Energiei Nucleare: România este admirată pentru curajul asumării tehnologiei reactoarelor modulare de mici dimensiuni
Nicolae Ciucă a prezentat candidații PNL pentru Parlamentul European: Vor apăra cauza României și vor găsi soluții europene la problemele românilor
Alexandru Rafila, la semnarea contractului pentru construirea Spitalului regional Craiova: România are în momentul de faţă o infrastructură spitalicească în dezvoltare rapidă
Comisia Europeană, după ce premierul Slovaciei a desființat un organism anticorupție: Dacă este necesar, nu vom ezita să luăm măsuri pentru a proteja interesele financiare ale UE
Competiția Rutte-Iohannis privind șefia NATO prinde contur: Premierul olandez îl consideră pe liderul român un "om minunat" cu care îi place să lucreze
Pactul pentru Competențe: Peste 3,5 milioane de lucrători din sectoare strategice ale UE au beneficiat de formare din partea a 2 500 de organizații în ultimii doi ani
În prima ediție a Romanian Education Day desfășurată la PE, gazda Victor Negrescu, vicepreședintele CULT, a prezentat proiectul său cu privire la realizarea unui Plan European pentru Educație
Klaus Iohannis: România susține utilizarea profiturilor activelor înghețate ale Rusiei pentru a sprijini Ucraina și va participa la întărirea apărării europene, în deplină complementaritate cu NATO
Klaus Iohannis le solicită omologilor din UE sprijin pentru R. Moldova: Trebuie să adoptăm cadrele de negociere pentru aderare. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Volodimir Zelenski cere lumii democratice să redea fiecărei națiuni certitudinea că securitatea sa este de nezdruncinat: Regulile trebuie să funcționeze din nou pentru a proteja ordinea mondială
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Forumul Mării Negre. Președintele Comisiei parlamentare pentru controlul activității SRI a evidențiat importanța de a dobândi o cultură de securitate aplicată menită să contribuie la asigurarea securității energetice în regiune
A fost semnat contractul pentru implementarea Portalului Digital Unic al României – PDURo, un proiect de 96 milioane de lei. Ministrul Bogdan Ivan: Aducem statul la un click distanță pentru toți românii
Luminița Odobescu: Nu este nevoie să comentez rezultatele alegerilor prezidenţiale din Rusia. Ştim cu toţii că aceste alegeri nu au fost nici corecte, nici democratice, nici libere
Invocând Declarația Universală a Dreptului Omului, Antony Blinken anunță "o foaie de parcurs democratic cu recomandări pentru a-i ajuta pe oameni să devină mai rezilienți" în fața dezinformării
Trending
- Cristian Bușoi1 week ago
Eurodeputatul Cristian Bușoi avertizează Comisia Europeană: Reducerea cu 1 miliard de euro a programului EU4Health este îngrijorătoare
- EDITORIALE1 week ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- NATO1 week ago
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
- NATO1 week ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia