Ministrul italian al Apărării, Guido Crosetto, și-a exprimat opoziția față de ideea desfășurării de trupe occidentale în Ucraina, deoarece, explică acesta, o astfel de decizie ar sta în calea diplomației, anunță La Stampa, conform The Guardian.
"Franța și Polonia pot vorbi în nume propriu, nu în numele NATO, care a rămas în mod oficial și de bună voie în afara războiului din Ucraina încă de la început. Aducerea de trupe la Kiev înseamnă a face un pas spre o escaladare cu sens unic, care ar anula calea diplomației. Nu are sens să se propună un astfel de raționament acum, după doi ani de război", a declarat oficialul italian într-un interviu pentru publicația La Stampa.
Guido Crosetto reacționează astfel la deschiderea manifestată de Polonia prin ministrul său de externe Radoslaw Sikorski față de declarațiile președintelui francez Emmanuel Macron avansate la finalul lunii februarie, conform cărora țările occidentale nu ar trebui să excludă ideea de a trimite trupe terestre în Ucraina.
Profitând de o conferință internațională organizată la Paris și la care au participat peste 20 de lideri din țările aliate, Macron a argumentat că trebuie să facem tot posibilul pentru ca Rusia să nu câștige acest război.
Afirmațiile sale o stârnit un val de reacții de respingere din partea oficialilor NATO sau reprezentanților țărilor membre ale Alianței, printre care președintele american Joe Biden, cancelarul german Olaf Scholz sau ministrul britanic de externe, David Cameron.
Macron și-a nuanțat săptămâna trecută declarațiile asupra ideii de a trimite trupe occidentale în Ucraina, spunând că Franța nu este "împotriva poporului rus și că refuză să intre într-o logică a escaladării", dar i-a îndemnat pe partenerii Kievului să dea dovadă de curaj în sprijinirea Ucrainei invadate.
Liderul francez parte că face demersuri în vederea asigurării leadershipului diplomatic privind susținerea Kievului, în contextul vidului temporar creat de Congresul SUA prin blocarea ajutorului pentru țara invadată de Putin și temerilor legate de venirea lui Trump la Casa Albă, testând printre țările membre această idee a detașării de trupe NATO pe frontul din Ucraina.
Mai mult, o inițiativă mai veche enunțată de Macron, în 2017, în discursul privind o Europă suverană, unită și democratică, pare că a primit vânt în vele în contextul războiului ilegal declanșat de Rusia.
Recent, Comisia Europeană a prezentat prima strategie industrială europeană în domeniul apărării prin care cere statelor UE "să investească mai mult, mai bine, împreună și european" și propune înființarea unui Consiliu de pregătire industrială și stimularea achizițiilor comune cu o cotă de 40% până în 2030.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
Marea Britanie se opune trimiterii de trupe occidentale în Ucraina. David Cameron: "Ar trebui să evităm să creăm ţinte evidente pentru Putin"
Polonia, primul aliat care susține poziția lui Macron. Sikorski: Prezența forțelor NATO în Ucraina nu este de neconceput. Lui Putin trebuie să-i fie frică, nu nouă
Maia Sandu, interviu pentru Le Monde: Vladimir Putin trebuie oprit. Cred că mulți europeni înțeleg acum că Putin nu se va opri
De la Kiev, ministrul britanic al Apărării "trage un semnal de alarmă": "Care este mesajul dacă am permite ca o țară democratică să fie cucerită de un dictator ca Putin? Ce ar spune despre valorile noastre?"
Macron le-a transmis liderilor partidelor politice și foștilor președinți Sarkozy și Hollande că sprijinul Franței pentru Ucraina nu are "nicio limită" şi nici "linie roşie"
Published
3 hours agoon
March 11, 2024Donald Trump va înceta în totalitate finanțarea Ucrainei dacă va câștiga alegerile americane din noiembrie, a declarat premierul ungar Viktor Orbán, în urma unei întâlniri pe care a avut-o cu fostul președinte republican.
"Nu va da niciun cent în războiul dintre Ucraina și Rusia. Prin urmare, războiul se va încheia, pentru că este evident că Ucraina nu se poate ține pe propriile picioare", a declarat duminică Orbán pentru presa de stat ungară, relatează Politico Europe.
Într-un interviu acordat în urma întâlnirii – în timpul căreia Trump și Orbán au discutat "o gamă largă de probleme" – premierul ungar l-a lăudat pe candidatul republican ca fiind un "om al păcii" care va pune capăt războiului total din Ucraina, pe care președintele rus Vladimir Putin îl duce din 20 februarie 2022.
"Dacă americanii nu dau bani și arme, împreună cu europenii, războiul s-a terminat", a spus el. "Și dacă americanii nu dau bani, europenii singuri nu pot finanța acest război. Și atunci războiul se termină", explicat el.
Trump, un sceptic confirmat cu privire la Alianța NATO, domină alegerile primare prezidențiale republicane, iar în prezent îl conduce pe actualul președinte democrat Biden în sondaje în mai multe state cheie.
Potrivit lui Orbán, Trump are un "plan detaliat" pentru a pune capăt războiului din Ucraina, care se potrivește cu interesele Ungariei. Orbán, care a menținut contactul cu Putin pe fondul invaziei pe scară largă a Rusiei, a declarat în repetate rânduri că se opune trimiterii mai multor bani și arme la Kiev.
Published
4 hours agoon
March 11, 2024Aderarea Suediei la NATO este un eveniment "istoric" şi demonstrează că preşedintele rus Vladimir Putin a "eşuat" în tentativa sa de a slăbi Alianţa, a declarat luni secretarul general al Alianţei Nord-Atlantice, Jens Stoltenberg, la sediul Alianței, acolo unde l-a primit pe premierul suedez Ulf Kristersson, alături de care a asistat și la ceremonia de arborare a drapelului regatului scandinav alături de cele ale celorlalte 31 de națiuni aliate.
"Aceasta este o zi istorică. Îi urăm bun venit Suediei în NATO, într-un moment critic pentru securitatea noastră comună. În câteva momente, vom ridica pentru prima dată drapelul suedez aici, la sediul NATO și în întreaga Alianță. Treizeci și două de steaguri fluturând împreună. Ele reprezintă treizeci și două de națiuni care lucrează pentru un scop comun: să protejăm un miliard de oameni, să prevenim războiul și să păstrăm pacea", a spus Stoltenberg, la o ceremonie la care au fost prezentă și Alteța Sa Regală Prințesa Moștenitoare Victoria, dar și fosta prim-ministră Magdalena Andersson.
🔴 LIVE SOON
🇸🇪 Flag-raising ceremony to mark the accession of #Sweden to NATO
— Jens Stoltenberg (@jensstoltenberg) March 11, 2024
Drapelul Suediei a fost înălţat luni la prânz, la sediul NATO, consfințind epilogul unui parcurs de aproape doi ani al acestei ţări scandinave, devenită oficial joi al 32-lea stat membru al Alianţei Nord-Atlantice, ca urmare a unei perioade marcate de veto-uri prelungite ale Turciei și Ungariei, Suedia urmează Finlandei și aderă la Alianța Nord-Atlantică, urmând ca luni să aibă loc o ceremonie de ridicare a drapelului suedez la sediul NATO de la Bruxelles.
După două secole de neutralitate, Suedia a devenit oficial joi cel de-al 32 stat membru al NATO, într-o zi considerată drept "istorică" la Washington, acolo unde prim-ministrul Ulf Kristersson și ministrul de externe Tobias Billstrom au depus instrumentele de ratificare la Departamentul de Stat, depozitarul Tratatului Atlanticului de Nord, în prezența secretarului de stat Antony Blinken.
Suedia și Finlanda au abandonat decenii de nealiniere militară după ce președintele Vladimir Putin a ordonat trupelor rusești să invadeze Ucraina în februarie 2022, căutând protecție sub umbrela de securitate a NATO.
Finlanda și Suedia au semnat la data de 5 iulie 2022 protocoalele de aderare la NATO așa cum au convenit liderii NATO în declarația finală a summitului lor de la Madrid din 29-30 iunie 2022 după soluționarea obiecțiilor inițiale ale Turciei, negocieri diplomatice în cadrul cărora și România a jucat un rol în parafarea unei înțelegeri. Cele două țări scandinave au depus cererea de aderare la NATO la data de 14 mai 2022.
Cele două țări ar fi trebuit să adere concomitent la NATO, dar Ankara a fost convinsă să accepte doar accederea Finlandei la Alianță, în vreme ce Turcia și Ungaria s-au opus aderării Suediei până când Ankara (23 ianuarie 2024) și Budapesta (26 februarie 2024) au ratificat extinderea Alianței prin ratificarea regatului scandinav. Astfel, Finlanda a aderat la 4 aprilie 2023, în mod oficial, la Alianța Nord-Atlantică, devenind cel de-al 31-lea stat membru al NATO și punând capăt unui proces de extindere care a durat mai puțin de un an și în urma căruia teritoriul Alianței și-a dublat granița terestră cu Rusia, devenită între timp cea mai mare amenințare la adresa securității euro-atlantice după invadarea Ucrainei.
Aderarea Finlandei la NATO, țară ce are o frontiera terestră de 1.340 de kilometri cu Rusia, a dublat granița comună dintre Alianța Nord-Atlantică și Federația Rusă.
Odată cu aderarea oficială a Suediei, zidul nordic al NATO este complet. Accederea Suediei în NATO înseamnă practic că toate țările riverane la Marea Baltică, cu excepția Rusiei, sunt state aliate, la fel și în cazul Consiliului Arctic, organismul care reunește țările învecinate cu cel de-al patrulea ocean al lumii.
Prin aderarea Finlandei și Suediei la NATO, Alianța protejează 96% dintre cetățenii Uniunii Europene.
Published
5 hours agoon
March 11, 2024Ministrul afacerilor externe Luminița Odobescu a avut luni, o convorbire telefonică cu ministrul nipon al afacerilor externe, Yoko Kamikawa, în contextul aniversării unui an de la semnarea Declarației Comune de Instituire a Parteneriatului Strategic dintre România și Japonia, de către președintele Klaus Iohannis și prim-ministrul Japoniei Fumio Kishida, la 7 martie 2023, informează MAE într-un comunicat remis CaleaEuropeană.ro.
Discuția a reliefat traiectoria ascendentă a cooperării bilaterale concrete pe toate palierele, ca reflecție pragmatică a impactului Parteneriatului Strategic bilateral. Au fost trecute în revistă proiectele în plan economic, sectorial și cultural și au fost evidențiate oportunitățile de dezvoltare a acestora.
Plecând de la constatarea interdependenței situațiilor de securitate, cei doi miniștri au abordat ultimele evoluții referitoare la Europa și Indo-Pacific. Ambele părți au evidențiat sprijinul ferm al României, respectiv al Japoniei, pentru Ucraina și contribuția fiecărei țări la efortul de atenuare a multiplelor efecte negative ale războiului de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv asupra vecinilor săi. Cei doi oficiali au exprimat aprecierea pentru rolul României și al Japoniei în asigurarea securității regionale și pentru eforturile diplomatice intense depuse.
Ambii miniștri și-au manifestat deschiderea de a pune în aplicare agenda "Femeile, pacea și securitatea (WPS)", având în vedere interesul ambelor părți pentru consolidarea rolului femeilor în politica internațională. De asemenea, ce doi oficiali au exprimat satisfacția pentru perspectivele de consolidare a cooperării bilaterale româno-nipone și pentru progresele consistente înregistrate, subliniindu-se importanța intensificării cooperării în formate regionale în care România are un profil activ, precum Inițiativa celor Trei Mări.
Ministrul de externe Luminița Odobescu a adresat ministrului japonez invitația de a efectua o vizită în România, care a fost primită cu deschidere de partea japoneză.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Corina Crețu6 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- PPE5 days ago
- PPE7 days ago
- PPE1 week ago