Aderarea Suediei la NATO este un eveniment "istoric" şi demonstrează că preşedintele rus Vladimir Putin a "eşuat" în tentativa sa de a slăbi Alianţa, a declarat luni secretarul general al Alianţei Nord-Atlantice, Jens Stoltenberg, la sediul Alianței, acolo unde l-a primit pe premierul suedez Ulf Kristersson, alături de care a asistat și la ceremonia de arborare a drapelului regatului scandinav alături de cele ale celorlalte 31 de națiuni aliate.
"Aceasta este o zi istorică. Îi urăm bun venit Suediei în NATO, într-un moment critic pentru securitatea noastră comună. În câteva momente, vom ridica pentru prima dată drapelul suedez aici, la sediul NATO și în întreaga Alianță. Treizeci și două de steaguri fluturând împreună. Ele reprezintă treizeci și două de națiuni care lucrează pentru un scop comun: să protejăm un miliard de oameni, să prevenim războiul și să păstrăm pacea", a spus Stoltenberg, la o ceremonie la care au fost prezentă și Alteța Sa Regală Prințesa Moștenitoare Victoria, dar și fosta prim-ministră Magdalena Andersson.
🔴 LIVE SOON
🇸🇪 Flag-raising ceremony to mark the accession of #Sweden to NATO
— Jens Stoltenberg (@jensstoltenberg) March 11, 2024
Drapelul Suediei a fost înălţat luni la prânz, la sediul NATO, consfințind epilogul unui parcurs de aproape doi ani al acestei ţări scandinave, devenită oficial joi al 32-lea stat membru al Alianţei Nord-Atlantice, ca urmare a unei perioade marcate de veto-uri prelungite ale Turciei și Ungariei, Suedia urmează Finlandei și aderă la Alianța Nord-Atlantică, urmând ca luni să aibă loc o ceremonie de ridicare a drapelului suedez la sediul NATO de la Bruxelles.
După două secole de neutralitate, Suedia a devenit oficial joi cel de-al 32 stat membru al NATO, într-o zi considerată drept "istorică" la Washington, acolo unde prim-ministrul Ulf Kristersson și ministrul de externe Tobias Billstrom au depus instrumentele de ratificare la Departamentul de Stat, depozitarul Tratatului Atlanticului de Nord, în prezența secretarului de stat Antony Blinken.
Suedia și Finlanda au abandonat decenii de nealiniere militară după ce președintele Vladimir Putin a ordonat trupelor rusești să invadeze Ucraina în februarie 2022, căutând protecție sub umbrela de securitate a NATO.
Finlanda și Suedia au semnat la data de 5 iulie 2022 protocoalele de aderare la NATO așa cum au convenit liderii NATO în declarația finală a summitului lor de la Madrid din 29-30 iunie 2022 după soluționarea obiecțiilor inițiale ale Turciei, negocieri diplomatice în cadrul cărora și România a jucat un rol în parafarea unei înțelegeri. Cele două țări scandinave au depus cererea de aderare la NATO la data de 14 mai 2022.
Cele două țări ar fi trebuit să adere concomitent la NATO, dar Ankara a fost convinsă să accepte doar accederea Finlandei la Alianță, în vreme ce Turcia și Ungaria s-au opus aderării Suediei până când Ankara (23 ianuarie 2024) și Budapesta (26 februarie 2024) au ratificat extinderea Alianței prin ratificarea regatului scandinav. Astfel, Finlanda a aderat la 4 aprilie 2023, în mod oficial, la Alianța Nord-Atlantică, devenind cel de-al 31-lea stat membru al NATO și punând capăt unui proces de extindere care a durat mai puțin de un an și în urma căruia teritoriul Alianței și-a dublat granița terestră cu Rusia, devenită între timp cea mai mare amenințare la adresa securității euro-atlantice după invadarea Ucrainei.
Aderarea Finlandei la NATO, țară ce are o frontiera terestră de 1.340 de kilometri cu Rusia, a dublat granița comună dintre Alianța Nord-Atlantică și Federația Rusă.
Odată cu aderarea oficială a Suediei, zidul nordic al NATO este complet. Accederea Suediei în NATO înseamnă practic că toate țările riverane la Marea Baltică, cu excepția Rusiei, sunt state aliate, la fel și în cazul Consiliului Arctic, organismul care reunește țările învecinate cu cel de-al patrulea ocean al lumii.
Prin aderarea Finlandei și Suediei la NATO, Alianța protejează 96% dintre cetățenii Uniunii Europene.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Exercițiu NATO la Baza Aeriană Borcea: Avioane de luptă ale României, Franței și Turciei au interceptat un avion C-27J Spartan ca parte a misiunilor de poliție aeriană
TNL a dat startul, la Cluj-Napoca, caravanei "Europa" care va străbate toate cele 41 de județe ale țării, având Bucureștiul ca destinație finală pe 9 mai, de Ziua Europei
Exercițiu NATO la Baza Aeriană Borcea: Avioane de luptă ale României, Franței și Turciei au interceptat un avion C-27J Spartan ca parte a misiunilor de poliție aeriană
Un detașament al Forțelor Aeriene şi Spaţiale Franceze, compus din aproximativ 40 de militari și trei aeronave multirol Rafale, a sosit săptămâna aceasta în Baza 86 Aeriană "Locotenent aviator Gheorghe Mociorniță" de la Borcea, iar împreună cu avioanele F-16 ale Forțelor Aeriene Române și Forțelor Aeriene ale Turciei au desfășurat exerciții de interceptare ca parte a Misiunii de poliție aeriană Sud-Est a NATO, potrivit roaf.ro și Comandamentului Aerian Aliat.
Astfel, potrivit scenariului, avioanele F-16 ale României și Turciei, împreună cu avioanele Rafale ale Forțelor Aeriene și Spațiale Franceze au interceptat un avion C-27J Spartan ce aparținea pe ruta București – Borcea, lângă Fetești, unde se află Baza Aeriană 86 și de unde NATO monitorizează spațiul aerian de pe partea sud-estică a flancului estic.
Turcia participă, începând cu 1 decembrie 2023, la misiuni de Poliţie Aeriană Întărită sub comandă NATO pe teritoriul României cu patru avioane de luptă F-16 și aproximativ 80 de soldați, în vreme ce detașamentul francez, format din 3 aeronave Rafale și 40 de militari, se află în România pentru o săptămână ca parte a misiunii Aigle.
Aceste misiuni contribuie la creșterea capacităţii de reacţie rapidă şi descurajare, precum și la consolidarea interoperabilităţii între Forțele Aeriene Române și cele ale Forțelor Aeriene şi Spaţiale Franceze.
Din 2014, de când au fost lansate aceste misiuni de poliție aeriană întărită aliată la Marea Neagră, în misiunile de România au participat avioane CF-18 Hornet ale Canadei, aeronave Typhoon Eurofighter ale Marii Britanii, Italiei, Spaniei și Germaniei și avioane F-16 ale Turciei.
În viitor sunt așteptate și avioane de luptă ale Finlandei, țara care a devenit anul trecut membru al NATO.
Marea Britanie se opune trimiterii de trupe occidentale în Ucraina. David Cameron: "Ar trebui să evităm să creăm ţinte evidente pentru Putin"
Şeful diplomaţiei britanice David Cameron şi-a exprimat opoziţia faţă de trimiterea de trupe occidentale în Ucraina, chiar şi pentru a forma acolo soldaţi, într-un interviu pentru cotidianul german Süddeutsche Zeitung publicat sâmbătă, informează AFP, potrivit Agerpres.
Întrebat dacă, în opinia sa, este un lucru inteligent ca în situaţia actuală să se excludă orice trimitere de soldaţi occidentali în Ucraina, Cameron a răspuns publicaţiei germane: "Misiunile de formare sunt mai bine executate în afara ţării. În Marea Britanie, noi am format 60.000 de soldaţi ucraineni".
"Ar trebui să evităm să creăm ţinte evidente pentru Putin", a spus David Cameron, potrivit declaraţiilor sale traduse în germană de cotidianul citat, conchide sursa citată.
În același timp, șeful diplomaţiei poloneze Radoslaw Sikorski a reacţionat pozitiv la recentele declaraţii ale preşedintelui francez Emmanuel Macron
Emmanuel Macron a plasat Ucraina în centrul unei dezbateri politice naţionale după ce a afirmat, pe 26 februarie, că trimiterea în Ucraina a unor trupe terestre occidentale "nu poate fi exclusă" în numele unei "ambiguităţi strategice" şi că se va face totul pentru ca Rusia lui Vladimir Putin să piardă acest război.
El a folosit atunci prilejul unei conferințe internaționale în care i-a adus la Paris pe 20 de lideri aliați și nu a exclus posibilitatea ca unele state europene să trimită trupe în Ucraina, întrucât, a explicat el, în timp ce trupele ruse înaintează în estul Ucrainei, "trebuie făcut tot posibilul pentru ca Rusia să nu câştige acest război".
Luni, el a revenit parțial asupra trimiterii de trupe occidentale în Ucraina, precizând că "nu suntem în război împotriva poporului rus și refuzăm să intrăm într-o logică a escaladării". Aflat într-o vizită la Praga, președintele francez i-a îndemnat pe aliații Ucrainei "să nu fie lași" privind susținerea țării în apărarea împotriva Rusiei.
Mai mult, într-o serie de întrevederi la Palatul Elysee, Macron le-a transmis liderilor partidelor politice și foștilor președinți Sarkozy și Hollande că sprijinul Franței pentru Ucraina nu are "nicio limită" şi nici "linie roşie"
Poziția președintelui francez a stârnit reacții adverse și din partea aliaților.
Oficiali ai Alianţei Atlanticului de Nord au declarat că NATO nu are planuri de a trimite trupe în Ucraina pentru a lupta în războiul cu Rusia.
Reacţiile venite între timp din partea statelor membre în UE sau în NATO au fost toate negative, printre ţările care până în prezent au respins oficial această posibilitate numărându-se Republica Cehă, Polonia, Ungaria, Austria, Germania, Spania sau Italia.
Și Casa Albă a precizat că SUA nu vor trimite trupe combatante în Ucraina, poziție reluată joi noaptea în discursul privind Starea Națiunii susținut de președintele Joe Biden.
Polonia, primul aliat care susține poziția lui Macron. Sikorski: Prezența forțelor NATO în Ucraina nu este de neconceput. Lui Putin trebuie să-i fie frică, nu nouă
Şeful diplomaţiei poloneze Radoslaw Sikorski a reacţionat pozitiv la recentele declaraţii ale preşedintelui francez Emmanuel Macron, conform căruia nu trebuie exclusă trimiterea de trupe ale aliaţilor NATO în Ucraina, însă omologul său britanic, David Cameron, și-a exprimat opoziţia faţă de trimiterea de trupe occidentale în Ucraina, chiar şi pentru a forma acolo soldaţi.
"Prezenţa forţelor NATO în Ucraina nu este de neconceput", a scris Sikorski pe reţeaua socială X, fosta Twitter, vineri seara, la peste o săptămână după ce liderul francez a generat dezbateri aprinse cu afirmaţiile sale făcute după o conferință internațională consacrată sprijinului pentru Ucraina pe care Macron a găzduit-o la Palatul Elysee în prezența a 20 de lideri europeni.
"Apreciez iniţiativa preşedintelui francez Emmanuel Macron, pentru că lui Putin trebuie să-i fie frică, nu nouă să ne fie frică de Putin", a continuat Sikorski.
💬 Přítomnost sil #NATO na Ukrajině není nemyslitelná věc. Oceňuji iniciativu prezidenta 🇫🇷 Emmanuela Macrona, protože jde o to, aby se bál Putin, ne o to, že bychom se Putina báli my.
— PLinCzechia (@PLinCzechia) March 9, 2024
Emmanuel Macron a plasat Ucraina în centrul unei dezbateri politice naţionale după ce a afirmat, pe 26 februarie, că trimiterea în Ucraina a unor trupe terestre occidentale "nu poate fi exclusă" în numele unei "ambiguităţi strategice" şi că se va face totul pentru ca Rusia lui Vladimir Putin să piardă acest război.
El a folosit atunci prilejul unei conferințe internaționale în care i-a adus la Paris pe 20 de lideri aliați și nu a exclus posibilitatea ca unele state europene să trimită trupe în Ucraina, întrucât, a explicat el, în timp ce trupele ruse înaintează în estul Ucrainei, "trebuie făcut tot posibilul pentru ca Rusia să nu câştige acest război".
Luni, el a revenit parțial asupra trimiterii de trupe occidentale în Ucraina, precizând că "nu suntem în război împotriva poporului rus și refuzăm să intrăm într-o logică a escaladării". Aflat într-o vizită la Praga, președintele francez i-a îndemnat pe aliații Ucrainei "să nu fie lași" privind susținerea țării în apărarea împotriva Rusiei.
Mai mult, într-o serie de întrevederi la Palatul Elysee, Macron le-a transmis liderilor partidelor politice și foștilor președinți Sarkozy și Hollande că sprijinul Franței pentru Ucraina nu are "nicio limită" şi nici "linie roşie".
Poziția președintelui francez a stârnit reacții adverse și din partea aliaților.
Oficiali ai Alianţei Atlanticului de Nord au declarat că NATO nu are planuri de a trimite trupe în Ucraina pentru a lupta în războiul cu Rusia.
Reacţiile venite între timp din partea statelor membre în UE sau în NATO au fost toate negative, printre ţările care până în prezent au respins oficial această posibilitate numărându-se Republica Cehă, Polonia, Ungaria, Austria, Germania, Spania sau Italia.
Și Casa Albă a precizat că SUA nu vor trimite trupe combatante în Ucraina, poziție reluată joi noaptea în discursul privind Starea Națiunii susținut de președintele Joe Biden.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Corina Crețu6 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- PPE5 days ago
- PPE7 days ago
- PPE1 week ago