Kremlinul speră să folosească Transnistria și Găgăuzia pentru a desfășura operațiuni hibride de destabilizare a Republicii Moldova în perioada premergătoare discuțiilor de aderare la UE și alegerilor prezidențiale, potrivit Institutului pentru Studiul Războiului (ISW).
Reprezentanții Institutului notează faptul că Evgenia Guțul, bașcana Găgăuziei, s-a întâlnit în data de 7 martie cu Serghei Kirienko, șeful adjunct al administrației prezidențiale ruse, în timp ce autoritățile de la Chișinău au anunțat că dosarul penal intentat pe numele Evgheniei Guțul va fi trimis curând pe masa magistraților.
Guțul i-a cerut lui Kirienko să-i ajute pe găgăuzi să deschidă conturi în băncile rusești "pentru proiecte sociale", să ridice embargoul rusesc asupra importurilor din Găgăuzia și să ajute la negocierile cu Gazprom pentru furnizarea gazului rusesc la preț redus în regiunea prorusă.
Analiștii notează că accentul sporit al Kremlinului asupra relațiilor cu Găgăuzia, ca urmare a recentului accent retoric asupra celeilalte regiune prorusă a Republicii Moldova, Transnistria, continuă să indice că Rusia speră să folosească ambele zone pentru a justifica operațiunile hibride care vizează destabilizarea și polarizarea în continuare a statului vecin înainte de negocierile de aderare a Republicii Moldova la Uniunea Europeană, dar și în cazul alegerilor prezidențiale din acest an din țara vecină.
Regiunile proruse solicită susținerea Kremlinului
Recent, bașcana Evghenia Guțul a solicitat susținere la Moscova, denunțând ,,presiuni" din partea Republicii Moldova, sprijinul fiind solicitat la două zile după ce în data de 28 februarie, așa-zișii deputați din regiunea separatistă transnistreană au aprobat o rezoluție prin care au solicitat ajutorul, inclusiv Rusiei, să apere cei peste 220.000 de cetățeni ruși.
Chișinăul a catalogat afirmațiile de la Tiraspol drept "declarații propagandistice", iar șeful Serviciului de Informații și Securitate (SIS) al Republicii Moldova, Alexandru Musteața, a declarat că Rusia are o strategie privind compromiterea procesului de aderare al Republicii Moldova la Uniunea Europeană, aceasta vizând referendumul pe tema integrării, alegerile prezidențiale, dar și parlamentare, iar gruparea condusă de Ilan Șor, oligarhul fugar care organizează manifestațiile antiguvernamentale, ar fi principală aliată a Kremlinului.
,,Detalii din posesie indică asupra unei strategii pentru 2024 și 2025 care va include trei elemente principale conectate între ele. În primul rând, susținerea actorilor politici aflați sub control direct sau indirect a Federației Ruse, distribuiți în trei categorii, care odată ajunși în Parlament urmează să servească intereselor ostile ale unui stat străin, în speță, Federația Rusă. Actorii politici deschis declarați pro-Federația Rusă au legături directe și confirmate cu serviciile speciale, consultanți politici, grupuri criminale organizate, conducerea de la Kremlin și grupuri oligarhice, și actori politici declarați pro-stataliști, respectiv vor să se ascundă în spatele unor politici externe și neutre, declarând că apără interesul național, neutralitatea și statalitatea, dar de fapt scopul lor este să servească Federația Rusă. Acești actori ar avea contacte cu exponenți ai Federației Ruse într-o formă camuflată și actori politici conectați la grupurile criminal organizate conduse de cetățeni ai Republicii Moldova aflați în căutare internațională", a subliniat șeful SIS.