Donald Trump va înceta în totalitate finanțarea Ucrainei dacă va câștiga alegerile americane din noiembrie, a declarat premierul ungar Viktor Orbán, în urma unei întâlniri pe care a avut-o cu fostul președinte republican.
"Nu va da niciun cent în războiul dintre Ucraina și Rusia. Prin urmare, războiul se va încheia, pentru că este evident că Ucraina nu se poate ține pe propriile picioare", a declarat duminică Orbán pentru presa de stat ungară, relatează Politico Europe.
Într-un interviu acordat în urma întâlnirii – în timpul căreia Trump și Orbán au discutat "o gamă largă de probleme" – premierul ungar l-a lăudat pe candidatul republican ca fiind un "om al păcii" care va pune capăt războiului total din Ucraina, pe care președintele rus Vladimir Putin îl duce din 20 februarie 2022.
"Dacă americanii nu dau bani și arme, împreună cu europenii, războiul s-a terminat", a spus el. "Și dacă americanii nu dau bani, europenii singuri nu pot finanța acest război. Și atunci războiul se termină", explicat el.
Trump, un sceptic confirmat cu privire la Alianța NATO, domină alegerile primare prezidențiale republicane, iar în prezent îl conduce pe actualul președinte democrat Biden în sondaje în mai multe state cheie.
Potrivit lui Orbán, Trump are un "plan detaliat" pentru a pune capăt războiului din Ucraina, care se potrivește cu interesele Ungariei. Orbán, care a menținut contactul cu Putin pe fondul invaziei pe scară largă a Rusiei, a declarat în repetate rânduri că se opune trimiterii mai multor bani și arme la Kiev.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Aderarea Suediei la NATO este un eveniment "istoric" şi demonstrează că preşedintele rus Vladimir Putin a "eşuat" în tentativa sa de a slăbi Alianţa, a declarat luni secretarul general al Alianţei Nord-Atlantice, Jens Stoltenberg, la sediul Alianței, acolo unde l-a primit pe premierul suedez Ulf Kristersson, alături de care a asistat și la ceremonia de arborare a drapelului regatului scandinav alături de cele ale celorlalte 31 de națiuni aliate.
"Aceasta este o zi istorică. Îi urăm bun venit Suediei în NATO, într-un moment critic pentru securitatea noastră comună. În câteva momente, vom ridica pentru prima dată drapelul suedez aici, la sediul NATO și în întreaga Alianță. Treizeci și două de steaguri fluturând împreună. Ele reprezintă treizeci și două de națiuni care lucrează pentru un scop comun: să protejăm un miliard de oameni, să prevenim războiul și să păstrăm pacea", a spus Stoltenberg, la o ceremonie la care au fost prezentă și Alteța Sa Regală Prințesa Moștenitoare Victoria, dar și fosta prim-ministră Magdalena Andersson.
🔴 LIVE SOON
🇸🇪 Flag-raising ceremony to mark the accession of #Sweden to NATO
— Jens Stoltenberg (@jensstoltenberg) March 11, 2024
Drapelul Suediei a fost înălţat luni la prânz, la sediul NATO, consfințind epilogul unui parcurs de aproape doi ani al acestei ţări scandinave, devenită oficial joi al 32-lea stat membru al Alianţei Nord-Atlantice, ca urmare a unei perioade marcate de veto-uri prelungite ale Turciei și Ungariei, Suedia urmează Finlandei și aderă la Alianța Nord-Atlantică, urmând ca luni să aibă loc o ceremonie de ridicare a drapelului suedez la sediul NATO de la Bruxelles.
După două secole de neutralitate, Suedia a devenit oficial joi cel de-al 32 stat membru al NATO, într-o zi considerată drept "istorică" la Washington, acolo unde prim-ministrul Ulf Kristersson și ministrul de externe Tobias Billstrom au depus instrumentele de ratificare la Departamentul de Stat, depozitarul Tratatului Atlanticului de Nord, în prezența secretarului de stat Antony Blinken.
Suedia și Finlanda au abandonat decenii de nealiniere militară după ce președintele Vladimir Putin a ordonat trupelor rusești să invadeze Ucraina în februarie 2022, căutând protecție sub umbrela de securitate a NATO.
Finlanda și Suedia au semnat la data de 5 iulie 2022 protocoalele de aderare la NATO așa cum au convenit liderii NATO în declarația finală a summitului lor de la Madrid din 29-30 iunie 2022 după soluționarea obiecțiilor inițiale ale Turciei, negocieri diplomatice în cadrul cărora și România a jucat un rol în parafarea unei înțelegeri. Cele două țări scandinave au depus cererea de aderare la NATO la data de 14 mai 2022.
Cele două țări ar fi trebuit să adere concomitent la NATO, dar Ankara a fost convinsă să accepte doar accederea Finlandei la Alianță, în vreme ce Turcia și Ungaria s-au opus aderării Suediei până când Ankara (23 ianuarie 2024) și Budapesta (26 februarie 2024) au ratificat extinderea Alianței prin ratificarea regatului scandinav. Astfel, Finlanda a aderat la 4 aprilie 2023, în mod oficial, la Alianța Nord-Atlantică, devenind cel de-al 31-lea stat membru al NATO și punând capăt unui proces de extindere care a durat mai puțin de un an și în urma căruia teritoriul Alianței și-a dublat granița terestră cu Rusia, devenită între timp cea mai mare amenințare la adresa securității euro-atlantice după invadarea Ucrainei.
Aderarea Finlandei la NATO, țară ce are o frontiera terestră de 1.340 de kilometri cu Rusia, a dublat granița comună dintre Alianța Nord-Atlantică și Federația Rusă.
Odată cu aderarea oficială a Suediei, zidul nordic al NATO este complet. Accederea Suediei în NATO înseamnă practic că toate țările riverane la Marea Baltică, cu excepția Rusiei, sunt state aliate, la fel și în cazul Consiliului Arctic, organismul care reunește țările învecinate cu cel de-al patrulea ocean al lumii.
Prin aderarea Finlandei și Suediei la NATO, Alianța protejează 96% dintre cetățenii Uniunii Europene.
Published
6 hours agoon
March 11, 2024By
Teodora IonMinistrul italian al Apărării, Guido Crosetto, și-a exprimat opoziția față de ideea desfășurării de trupe occidentale în Ucraina, deoarece, explică acesta, o astfel de decizie ar sta în calea diplomației, anunță La Stampa, conform The Guardian.
"Franța și Polonia pot vorbi în nume propriu, nu în numele NATO, care a rămas în mod oficial și de bună voie în afara războiului din Ucraina încă de la început. Aducerea de trupe la Kiev înseamnă a face un pas spre o escaladare cu sens unic, care ar anula calea diplomației. Nu are sens să se propună un astfel de raționament acum, după doi ani de război", a declarat oficialul italian într-un interviu pentru publicația La Stampa.
Guido Crosetto reacționează astfel la deschiderea manifestată de Polonia prin ministrul său de externe Radoslaw Sikorski față de declarațiile președintelui francez Emmanuel Macron avansate la finalul lunii februarie, conform cărora țările occidentale nu ar trebui să excludă ideea de a trimite trupe terestre în Ucraina.
Profitând de o conferință internațională organizată la Paris și la care au participat peste 20 de lideri din țările aliate, Macron a argumentat că trebuie să facem tot posibilul pentru ca Rusia să nu câștige acest război.
Afirmațiile sale o stârnit un val de reacții de respingere din partea oficialilor NATO sau reprezentanților țărilor membre ale Alianței, printre care președintele american Joe Biden, cancelarul german Olaf Scholz sau ministrul britanic de externe, David Cameron.
Macron și-a nuanțat săptămâna trecută declarațiile asupra ideii de a trimite trupe occidentale în Ucraina, spunând că Franța nu este "împotriva poporului rus și că refuză să intre într-o logică a escaladării", dar i-a îndemnat pe partenerii Kievului să dea dovadă de curaj în sprijinirea Ucrainei invadate.
Liderul francez parte că face demersuri în vederea asigurării leadershipului diplomatic privind susținerea Kievului, în contextul vidului temporar creat de Congresul SUA prin blocarea ajutorului pentru țara invadată de Putin și temerilor legate de venirea lui Trump la Casa Albă, testând printre țările membre această idee a detașării de trupe NATO pe frontul din Ucraina.
Mai mult, o inițiativă mai veche enunțată de Macron, în 2017, în discursul privind o Europă suverană, unită și democratică, pare că a primit vânt în vele în contextul războiului ilegal declanșat de Rusia.
Recent, Comisia Europeană a prezentat prima strategie industrială europeană în domeniul apărării prin care cere statelor UE "să investească mai mult, mai bine, împreună și european" și propune înființarea unui Consiliu de pregătire industrială și stimularea achizițiilor comune cu o cotă de 40% până în 2030.
Concrete & Design Solutions
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- Corina Crețu6 days ago
- ROMÂNIA5 days ago
- PPE5 days ago
- PPE7 days ago
- PPE1 week ago