România a primit raportul din partea OCDE, dar mai avem mult de lucru. Secretarului General al OCDE, Mathias Cormann, aflat la București a lăudat cu jumătate de gură progresele făcute de țara noastră, însă avem de redus inflația, deficitul bugetar, emisiile de carbon și să implementăm măsuri cum ar fi digitalizarea administrației fiscale și implementarea sistemului progresiv, pentru a reduce inechitățile salariale între anagajați.
"OECD Economic Survey – România 2024" este raportul lansat la Bucuresti de OECD și atrage un semnal de alarmă că țara noastră poate face progrese, însă are nevoie de reforme.
Potrivit raportului OCDE "se estimează că PIB-ul real va crește cu 3,1% în 2024 și 3,3% în 2025, ușor sub potențial". Cu toate că are loc o creștere de pensiilor, ceea ce ajută veniturile din gospodării, impozitele mai mari vor afecta puterea de cumpărare a oamenilor" Șomajul va rămâne peste ratele pre-pandemice", mai arată raportul, în timp ce inflația e preconizată a scădea până în 2025 la 3,7%.
OCDE recomandă ca în anii următori să fie avută în vedere o creștere a vârstei de pensionare, precum și o contribuție mai mare la fondul de pensii, pentru că România se va confrunta cu o pensionare masivă în anii următori.
"Consolidarea guvernanței publice și a statului de drept va fi importantă pentru a îmbunătăți climatul de afaceri și pentru a stimula productivitatea. În timp ce reformele reduc treptat sarcinile de reglementare ale firmelor, corupția și incertitudinea politicilor creează provocări pentru multe întreprinderi. O Direcție Anticorupție cu resurse adecvate rămâne esențială", se arată în comunicatul OCDE.
Premierul spune că se angajează în reducerea deficitului bugetar și reforma sistemului de pensii.
,,Vreau să salut faptul că acest studiu evidenţiază progresele înregistrate de autorităţile române, ca urmare a recomandărilor din anul 2022. De exemplu, ca răspuns la recomandările precedente, am făcut eforturi pentru implementarea unui plan de consolidare fiscală pe termen scurt şi mediu pentru reducerea deficitului bugetar şi pentru a reforma sistemul de pensii. În această perioadă, depunem eforturi consistente pentru modernizarea administraţiei fiscale, pentru a reuşi să îmbunătăţim colectarea. Am făcut paşi importanţi pentru îmbunătăţirea guvernanţei întreprinderilor de stat, dar şi pentru operaţionalizarea Băncii de Investiţii şi Dezvoltare, precum şi pentru combaterea corupţiei. De asemenea, pentru a susţine persoanele care caută un loc de muncă, investim în îmbunătăţirea accesului digital la serviciile oferite de Agenţia Naţională de Ocupare a Forţei de Muncă. În plus, investim în renovarea şcolilor sau dotarea cu echipamente IT, inclusiv în zonele defavorizate, ca parte a programului naţional pentru reducerea abandonului şcolar.", a spus Ciolacu.
Vestea proastă este că România nu va adera la OCDE în 2025 așa cum era anunțat inițial ci probabil în 2026.
,,Studiul OCDE reprezintă un instrument esenţial pentru evaluarea performanței economice și orientarea politicilor noastre în domenii de o importanță deosebită pentru România. Sigur, așa cum toată lumea știe deja, pe lângă provocările de ordin geopolitic sau cele legate de crizele anterioare, anul acesta în România și în mai multe alte state democratice există și un important context electoral. Vreau să reafirm angajamentul nostru față de implementarea cu seriozitate a recomandărilor din studiul economic al OCDE și față de aderarea noastră la standardele organizației, indiferent de numărul scrutinelor electorale din acest an. Și asta cu atât mai mult cu cât există o legătură foarte strânsă între reformele promovate în contextul procesului de aderare la OCDE și PNRR. Implementarea PNRR va contribui semnificativ la progresul către aderarea României la OCDE. Îmi doresc să atingem cu toții această bornă istorică pentru România. În 2026, OCDE va publica un nou studiu economic pentru țara noastră și vreau ca 2026 să fie anul aderării noastre la organizație.", a mai spus premierul.
Studiile economice ale OCDE sunt analize periodice, elaborate o dată la doi ani, ale economiilor statelor membre OCDE, statelor partenere și candidate. De asemenea, Studiul urmărește să promoveze o mai bună înțelegere a situației economice și a provocărilor-cheie, indicând modalitățile de îmbunătățire a performanței economice generale, prin adresarea de recomandări specifice astfel încât să sprijine procesul de alinierea a României la standardele Organizației.
Pentru România, aderarea României la OCDE reprezintă un obiectiv major, de importanță strategică. În calitate de stat candidat la OCDE, Studiul Economic 2024 reprezintă un instrument esențial pentru evaluarea performanței economice și orientarea politicilor în domenii de o importanță deosebită pentru România.
În prezent, România se află în plin proces de aderare la OCDE, fiind evaluată în cadrul a 26 de comitete sectoriale ale organizației conform Foii de Parcurs, document ce stabilește termenii și condițiile pe care România trebuie să le îndeplinească pentru aderare.
După depunerea Memorandumului Inițial la Paris în luna decembrie 2022, care cuprindea o autoevaluare a legislației, politicilor și practicilor interne, raportat la instrumentele juridice ale OCDE, România a intrat în cea de-a doua etapă a procesului de aderare. Autoritățile naționale au răspuns la peste 50 de chestionare și peste 30 de misiuni ale experților OCDE au vizitat deja țara noastră. De asemenea, România participă cu regularitate la dialogul pentru aderare în cadrul comitetelor și al structurilor de lucru ale OCDE.
În acest context, România a primit recent primul "aviz formal", din cele 26 pe care trebuie să le obțină de la comitetele implicate în procesul de aderare, ca urmare a evaluării în cadrul Comitetului Înalților Funcționari pentru Buget.
Totodată, un succes major de etapă a fost reprezentat de ratificarea de către România a Convenției privind combaterea coruperii funcționarilor publici în tranzacțiile economice internaționale/Convenția anti-mită (din septembrie 2023), unul dintre cele mai importante instrumente multilaterale anti-corupție.