Europa rămâne puternic dependentă de importurile de energie chiar și după crizele recente, deoarece dependența de Rusia a fost înlocuită cu cea față de alte țări, potrivit unei analize a Asociației Energia Inteligentă (AEI), bazată pe date de la agenția oficială de statistică a UE Eurostat.
România este țara cel mai puțin dependentă de gazele importate. Țara noastră este cel mai puțin dependentă de gazele importate și a doua cel mai puțin dependentă de importul de produse petroliere, potrivit studiului AEI, relatează Central European Times citat de Rador Radio România. Președintele AIE, Dumitru Chisăliță a declarat: "Dependența de importurile de energie în Europa nu a suferit schimbări semnificative în ultimii ani, Europa rămânând puternic dependentă de importurile de energie. "Această analiză a datelor Eurostat arată că măsurile recente nu au schimbat semnificativ nivelul de securitate energetică al Europei, înlocuind dependența de Rusia cu dependența de alte țări. Se vede că dependența de importurile de energie din Rusia a scăzut de trei ori, dar nu a fost complet eliminată", a adăugat el.
Dependența de importurile de gaze naturale a crescut în ultimii ani, chiar dacă dependența de importurile de gaze din Rusia s-a redus la o treime. "În ultimii cinci ani, cantitățile de gaze importate prin conducte din Rusia au scăzut drastic, de patru ori, dar importurile de gaze din Rusia prin infrastructura de gaze naturale lichefiate(GNL) s-au triplat, în timp ce importurile de gaz GNL non-rusesc s-au dublat. De asemenea, notabilă este o creștere a importurilor de gaze prin conducte din afara Rusiei", a spus Chisăliță.
Singura reducere a dependenței de importuri este pentru produsele petroliere, unde dependența Europei de importuri a scăzut cu aproximativ 8%, potrivit lui Chisăliță. Acest lucru a fost realizat pe fondul creșterii obligației de introducere a biocombustibililor în combustibilii clasici, și datorită mașinilor hibride și electrice. Este și sectorul în care avem cea mai mare reducere a dependenței de un produs energetic din Rusia, practic de șase ori. Dependența de cărbunele importat în UE a crescut în 2021 și 2022, odată cu repornirea unor centrale electrice pe cărbune ca urmare a crizei gazelor, dar ulterior a revenit la nivelurile din 2019. Cea mai mică scădere a dependenței de importurile din Rusia este la nivelul cărbunelui, scăzând doar cu 6%. "Analizând dependența diferitelor țări de importurile de energie, România este țara cel mai puțin dependentă de gaze importate și a doua cel mai puțin dependentă de importul de produse petroliere", a spus el. Mixul energetic al UE în 2020 a constat din 34,5% din petrol și produse petroliere, 23,7% din gaze naturale, 17,4% din surse regenerabile, 12,7% din energie nucleară și 10,5% din combustibili fosili solizi. Blocul a importat 57,5% din energia consumată, deoarece producția proprie și stocurile au satisfăcut doar 42,5% din nevoile sale în 2020, și a adus 57,5% din energia consumată ca produs propriu.