Camera Deputaţilor a adoptat, marți, proiectul de lege care permite devansarea datei alegerilor prezidențiale din acest an din luna noiembrie în luna septembrie, susținut de actuala majoritate pro-guvernamentală. USR și Forța Dreptei au atacat la CCR inițiativa legislativă.
Proiectul de lege pentru modificarea art. 5 alin. (1) din Legea nr. 370/2004, pentru alegerea Preşedintelui Românie a fost adoptat de Camera Deputaţilor în şedinţa de luni, 5 martie, cu 183 de voturi "pentru", 84 "contra" și o abținere.
Proiectul permite devansarea datei alegerilor prezidențiale și respectiv organizarea acestora cu cel mult trei luni anterioare lunii în care ajunge la termen mandatul preşedintelui Klaus Iohannis.
"Ziua alegerilor este duminica. Alegerile au loc cu cel mult 3 luni anterioare lunii în care va ajunge la termen mandatul de preşedinte. Cu cel puţin 75 de zile înaintea zilei votării, Guvernul stabileşte data alegerilor prin hotărâre", prevede forma adoptată de Camera Deputaților, a proiectului iniţiat de deputaţi UDMR.
Propunerea legislativă pentru modificarea art. 5 alin.(1) din Legea nr. 370/2004 pentru alegerea preşedintelui României a fost adoptată de Senat în 26 februarie. Camera deputaților este for decizional în acest caz.
Conform deciziei coaliției de guvernare, alegerile prezidențiale din acest an vor avea loc pe 15 septembrie (turul I) și pe 29 septembrie (turul II).
Proiectul ajunge pe masa judecătorilor CCR
Deputații USR și Forța Dreptei au sesizat Curtea Constituțională pe legea pentru devansarea alegerilor prezidențiale, adoptată de PSD, PNL și UDMR "cu încălcarea flagrantă a oricăror principii democratice".
"Ne așteptăm ca legea adoptată azi să fie declară neconstituțională sau, măcar, CCR să constate că modificarea termenelor pentru alegerile prezidențiale să nu vizeze alegerile din 2024, ca să rămânem în sfera recomandărilor Comisiei de la Veneția", a afirmat Cătălin Drulă, potrivit unui comunicat de presă al USR.
Potrivit autorilor sesizării, "legea afectează egalitatea de șanse, favorizând partidele la putere sau candidații cu resurse mai mari, în detrimentul candidaților sau al partidelor neaflate la putere, care și-au făcut strategiile electorale bazându-se pe legislația în vigoare".
Nu în ultimul rând, modificarea regulilor pentru alegerile prezidențiale cu doar 6 luni înaintea datei vehiculate pentru acestea ar încalca principiile previzibilității normelor și stabilității juridice.