Conform sondajului de opinie realizat de INSCOP Research la comanda News.ro în februarie 2024, aproape 60% dintre români vor vota la alegerile europarlamentare cu partidul/alianţa din care face parte candidatul preferat pentru primărie. De asemenea, jumătate declară că obişnuiesc să voteze cu partidul pe care îl simpatizează la toate tipurile de alegeri.
Transfer vot candidat pentru primărie
58.1% dintre cei intervievați spun că vor vota la alegerile europarlamentare cu partidul/alianța din care face parte candidatul preferat pentru primărie. 34.9% spun că vor avea o altă opțiune la alegerile europarlamentare decât partidul/alianța din care face parte candidatul preferat pentru primărie. 2.9% spun că nu s-au hotărât, 3.3% că nu merg la vot, iar 0.7% nu răspund.
Declară că vor vota la alegerile europarlamentare cu partidul/alianța din care face parte candidatul preferat pentru primărie în special: votanții PSD-PNL, persoanele peste 60 de ani, cei cu educație primară, persoanele inactive și locuitorii din rural. Spun că vor avea o altă opțiune la alegerile europarlamentare decât partidul/alianța din care face parte candidatul preferat pentru primărie mai ales: votanții ADU și ai AUR, persoanele cu educație superioară, gulerele albe, locuitorii din urbanul mare, angajații la privat.
Vot partid la toate tipurile de alegeri
50.5% dintre cei intervievați sunt de acord cu afirmația " În general, dacă simpatizez cu un partid politic, votez cu acel partid la toate tipurile de alegeri (europarlamentare, locale, parlamentare, prezidențiale)". La polul opus, 45.5% își exprimă acordul cu afirmația "În general, dacă simpatizez cu un partid politic, NU votez cu acel partid la toate tipurile de alegeri (europarlamentare, locale, parlamentare, prezidențiale)". 4% dintre participanții la sondaj nu știu sau nu răspund la această întrebare.
Votanții PSD-PNL, cei cu educație primară, persoanele inactive declară într-o proporție mai mare decât restul populației că obișnuiesc să voteze cu partidul pe care îl simpatizează la toate tipurile de alegeri. Spun că nu obișnuiesc să voteze cu partidul pe care îl simpatizează la toate tipurile de alegeri în special: votanții AUR, persoanele cu vârsta între 30 și 45 de ani, cei cu un nivel de educație mai ridicat, gulerele albastre sau albe, locuitorii din urbanul mare, angajații la privat.
Corectitudine alegeri
50.6% dintre români cred că alegerile din acest an vor fi în general libere și corecte, în timp ce 45.8% sunt de părerea contrarie, iar 3.6% nu știu sau nu răspund.
Cred că alegerile din acest an vor fi în general libere și corecte în special: votanții PSD-PNL și ai AUR, persoanele cu vârsta între 45 și 60 de ani, persoanele cu un venit mai ridicat, angajații la stat. Sunt de părerea contrarie mai ales: votanții ADU, locuitorii din București și persoanele cu un venit mai redus.
Influența știrilor false asupra alegerilor
Întrebați în ce măsură consideră că alegerile din 2024 (europarlamentare, locale, parlamentare si prezidențiale) vor fi afectate de dezinformare și știri false, 34.2% spun că în foarte mare măsură, 37% în mare măsură, 19.4% în mică măsură, iar 7% deloc. 2.3% nu știu sau nu răspund.
Cred că alegerile din 2024 vor fi afectate de dezinformare și știri false în foarte mare măsură mai ales: votanții AUR și ai ADU, cei cu vârsta între 30 și 45 de ani, persoanele cu studii superioare, gulerele albastre sau albe, angajații la privat. Sunt de părere că alegerile din 2024 vor fi afectate de dezinformare și știri false în mare măsură mai ales: votanții AUR, tinerii sub 30 de ani și persoanele cu vârsta peste 60 de ani, locuitorii din București sau din urbanul mare și din regiunea Nord Vest. Votanții PSD-PNL, persoanele cu educație primară, locuitorii din urbanul mic sau din rural, cei din regiunea Sud-Est sau Centru, cei cu un venit mai redus, angajații la stat cred într-o proporție mai ridicată decât media că alegerile din 2024 vor fi afectate în mică măsură sau deloc de dezinformare și știri false.
Sondajul de opinie a fost realizat de INSCOP Research la comanda agenției de știri News.ro. Datele au fost culese în perioada 22 – 29 februarie 2024. Metoda de cercetare: interviu prin intermediul chestionarului. Datele au fost culese prin metoda CATI (interviuri telefonice), volumul eșantionului simplu, stratificat fiind de 1100 de persoane, reprezentativ pe categoriile socio-demografice semnificative (sex, vârstă, ocupație) pentru populația neinstituționalizată a României, cu vârsta de 18 ani și peste. Eroarea maximă admisă a datelor este de ± 2.95%, la un grad de încredere de 95%.