Cum să faci un testament. Ce tipuri sunt și ce acte trebuie să ai neapărat. Codul Civil spune că acesta reprezintă un actul unilateral, personal şi revocabil prin care o persoană (testator) dispune, în una dintre formele cerute de lege, pentru timpul când nu va mai fi în viaţă.
Care este forma corectă de scriere a unui testament. Câte tipuri există, de fapt, și care sunt documentele necesare pentru el. Testamentul conţine dispoziţii referitoare la patrimoniul succesoral sau la bunurile ce fac parte din acesta, precum şi la desemnarea directă sau indirectă a legatarului.
Legea din România spune că acest act poate conține dispoziții referitoare la partaj, revocarea dispoziţiilor testamentare anterioare, dezmoştenire, numirea de executori testamentari sau sarcini impuse legatarilor.
De asemenea, conținutul său poate avea trimitere către moştenitorii legali şi alte dispoziţii care produc efecte după decesul testatorului. Documentul este unul solemn și trebuie neapărat realizat în conformitate cu prevederile legale.
Conform avocaților români, are caracter personal și unilateral. Asta înseamnă că efectele juridice ale testamentului se manifestă independent de acceptarea beneficiarilor desemnați. Testamentul este de două feluri: ordinar (olograf și autentic) și privilegiat, scrie lege5.ro.
Testamentul ordinar, adică obișnuit, poate îmbrăca două forme, şi anume: testamentul olograf şi testamentul autentic. Cel olograf este redactat de mână de către testator, fiind semnat și datat de acesta.
Avantajele acestui act includ confidențialitatea și simplitatea întocmirii, dar pe de altă parte avocații spun că are mai multe riscuri legate de autenticitate și integritate. În schimb, testamentul autentic este realizat în fața unui notar și oferă un nivel ridicat de securitate juridică.
Documentul este verificat pentru conformitate și înregistrat oficial. Pentru a se ajunge în această situație este nevoie de câteva acte, printre care se numără: actul de identitate al testatorului, pentru confirmarea identității.
În plus, mai este nevoie de actele de identitate ale martorilor (în cazul testamentului olograf), copia actului de identitate al beneficiarului sau beneficiarilor, dar și actul de proprietate asupra bunurilor care urmează să fie transmise.
Legea din România prevede că este necesară și o adeverință medicală privind capacitatea testatorului de a dispune, dacă există îndoieli cu privire la discernământul său. Totodată, mai trebuie lista detaliată a bunurilor (imobile, vehicule, conturi bancare, active etc).
Testamentul trebuie neapărat scris corect, de aceea avocații le sugerează oamenilor să apeleze la notari de încredere. De asemenea, este foarte important să se țină cont de câțiva pași esențiali pentru a se transmite informațiile cât mai bine.
În primul rând, cel care redactează un astfel de act trebuie să își stabilească obiectivele. Este crucial să știi felul în care îți dorești să fie împărțită averea după deces. Așadar, trebuie să identifici bunurile personale și decizia cu privire la cine ar trebui să le primească.
În al doilea rând, e bine că consulți un avocat având în vedere complexitatea legislației succesoriale. Apărătorul are rolul de a te îndruma și de a-ți oferi sfaturi personalizate. În plus, te poate ajuta să navighezi prin opțiunile legale disponibile.
În al treilea rând, redactarea testamentului trebuie să se facă pe baza discuțiilor cu avocatul tău. Doar așa vei scrie clar intențiile pe care le ai, minimizând riscurile de ambiguitate sau de contestație ulterioară.
În al patrulea rând, trebuie să știi că semnarea și înregistrarea se fac doar în fața unui notar public sau a altor martori calificați, conform legislației în vigoare. Testamentul autentic va fi înregistrat oficial pentru a fi ușor de găsit și de aplicat după moartea testatorului.