Corespondență din Bruxelles
Liderii celor 27 de state membre ale Uniunii Europene au agreat joi o decizie de moment prin care invită Consiliul Uniunii Europene să ducă mai departe discuțiile privind utilizarea profiturilor din activele înghețate ale Rusiei pentru a cumpăra arme pentru Ucraina, în ceea ce reprezintă un compromis de etapă având în vedere opoziția mai multor state, dar și temerile exprimate de instituții bancare privind potențiale acționări în instanță din partea Rusiei.
"Consiliul European a analizat progresele înregistrate cu privire la următorii pași concreți în sensul direcționării veniturilor extraordinare provenite din activele blocate ale Rusiei în beneficiul Ucrainei, inclusiv posibilitatea de a finanța sprijinul militar. Acesta invită Consiliul să ducă mai departe lucrările referitoare la propunerile recente ale Înaltului Reprezentant și ale Comisiei", se arată în concluziile adoptate.
Șeful diplomaţiei Uniunii Europene Josep Borrell a propus ca Uniunea Europeană să utilizeze 90% din veniturile obţinute din activele ruseşti îngheţate în Europa pentru a cumpăra arme pentru Ucraina, iar restul de 10% să fie utilizat pentru a spori capacitatea de industriei ucrainene de apărare.
În conformitate cu planul lui Borrell, banii ar urma să fie direcționați către Instrumentul European pentru Pace (EPF), un fond extra-bugetar creat la inițiativa Franței înainte de invazia Rusiei în Ucraina și care s-a dovedit extrem de util pentru a sprijini Ucraina Josep Borrell a subliniat că propunerea vizează utilizarea profiturilor din activele ruse blocate în Europa mai degrabă decât activele însele. El a estimat la 3 miliarde de euro anual profiturile care se pot obţine din acest active.
Propunerea lui Borrell i-a plasat pe liderii europeni în mai multe tabere.
Ungaria a declarat că se va opune planului Comisiei Europene de a folosi 90% din profiturile din activele înghețate ale Rusiei pentru a cumpăra arme pentru Ucraina.
"Poziția Ungariei este că nu vrem să ne implicăm în război, așa că nu trimitem arme", a declarat Balázs Orbán, mâna dreaptă a premierului ungar Viktor Orbán – cu care nu are nicio legătură de rudenie – pentru presa de la Bruxelles.
În același timp, premierul belgian Alexander de De Croo a declarat că Belgia este în favoarea propunerii Comisiei Europene de a confisca profiturile excepționale ale activelor rusești înghețate și a reiterat că prioritatea în această etapă este achiziționarea de muniție. "Mi-ar plăcea să reinvestesc în reconstrucție – dar este inutil dacă riști să pierzi războiul", a spus el.
Aproximativ 70% din toate activele rusești imobilizate în Occident sunt deținute în depozitarul central belgian de valori mobiliare Euroclear, care deține echivalentul a 190 de miliarde de euro reprezentând titluri și lichidității ale Băncii Centrale a Rusiei.
O susținere clară pentru utilizarea profiturilor activelor rusești a venit din partea a doi lideri baltici, președintele lituanian Gitanas Nauseda și premierul estonian Kaja Kallas, dar și a președintelui român Klaus Iohannis. Răspunzând unei întrebări pe această temă, președintele Klaus Iohannis a precizat că România este "de acord cu propunerea", însă a prevăzut "discuții complexe în acest context".
Între liderii care au generat discuții complexe s-a numărat și cancelarul austriac Karl Nehammer, care a cerut ca banii confiscați să nu fie utilizați pentru arme și muniție, ci pentru reconstrucția Ucrainei.
Robert Lupițu este redactor-șef, specialist în relații internaționale, jurnalist în afaceri europene și NATO. Robert este laureat al concursului "Reporter și Blogger European" la categoria Editorial și co-autor al volumelor "România transatlantică" și "100 de pași pentru o cetățenie europeană activă". Face parte din Global Shapers Community, o inițiativă World Economic Forum, și este Young Strategic Leader în cadrul inițiativelor The Aspen Institute. Din 2019, Robert este membru al programului #TT27 Leadership Academy organizat de European Political Strategy Center, think tank-ul Comisiei Europene.
You may like
Consiliul European: Liderii celor 27 de state UE au dat undă verde deschiderii negocierilor de aderare cu Bosnia și Herțegovina
Șeful diplomației UE la cere liderilor europeni să nu exagereze: Trebuie să creștem capacitățile de apărare, dar războiul nu este iminent
Published
2 hours agoon
March 22, 2024Corespondență din Bruxelles
Uniunea Europeană este hotărâtă să își sporească capabilitățile și gradul general de pregătire pentru apărare, pentru a fi pe măsura nevoilor și a nivelului său de ambiție în contextul amenințărilor și al provocărilor de securitate în creștere, au convenit joi seară liderii celor 27 de state membre ale Uniunii Europene, într-o serie de concluzii ample adoptate la Consiliul European de la Bruxelles.
Bazându-se pe Declarația de la Versailles și pe Busola strategică, UE este hotărâtă să își reducă dependențele strategice și să își extindă capacitățile, liderii subliniind că baza industrială și tehnologică de apărare europeană ar trebui consolidată în consecință în întreaga Uniune.
Deciziile Consiliului European au fost precedate de o serie de abordări consistent din partea Comisiei Europene, care a prezentat recent prima strategie industrială de apărare și un nou program pentru industria de apărare pentru a spori gradul de pregătire și securitatea Europei, ambele documente ambițioase urmărind ca statele membre "să investească mai mult, mai bine, împreună și european".
Astfel, liderii au stabilit că o creștere a gradului de pregătire pentru apărare și consolidarea suveranității Uniunii vor necesita eforturi suplimentare, potrivit competențelor statelor membre.
"Acest subiect are nevoie de o atenție totală", a declarat președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, la finalul primei zile a summitului făcând aluzie la propunerea sa de numire a unui comisar european pentru apărare.
Aceste eforturi identificate de liderii statelor membre vizează angajamentul comun de a crește substanțial cheltuielile pentru apărare și pentru a investi împreună mai bine și mai rapid, îmbunătățirea accesului industriei europene de apărare la finanțare publică și privată, stimularea dezvoltării și achizițiilor comune, intensificarea investițiilor comune în domeniul apărării, creșterea rezilienței și flexibilității industriei europene de apărare sau identificarea la timp a blocajelor din lanțurile de aprovizionare.
Astfel, liderii europeni au invitat Banca Europeană de Investiții este invitată să își adapteze politica de creditare a industriei de apărare și definiția sa actuală a produselor cu dublă utilizare.
Decizia vine după ce Germania, Franța, Estonia, România, Polonia și din alte nouă țări UE au cerut Băncii Europene de Investiții să majoreze finanțarea pentru apărarea europeană, într-o scrisoare transmisă și președintelui Consiliului European, Charles Michel.
"Nu trebuie doar să investim mai mult, ci trebuie să investim mai bine și să investim la nivel european. Acesta este scopul Strategiei europene de apărare industrială pe care Comisia a prezentat-o în urmă cu două săptămâni. Aceasta a fost salutată de către lideri pentru a accelera producția, pentru a reduce decalajele de capacitate și pentru a cheltui mai bine împreună, cooperând la proiecte și achiziționând mai mult, împreună", a spus, la finalul primei zile a summitului, președinta Comisiei Europene, amintind că fostul președinte finlandez Sauli Niinisto va întocmi raport privind modul în care poate fi îmbunătățită pregătirea civilă și de apărare a Europei.
Astfel, Consiliul European a invitat "Consiliul, Înaltul Reprezentant și Comisia să avanseze rapid în cadrul lucrărilor referitoare la Comunicarea comună privind o strategie pentru industria europeană de apărare (EDIS)".
De asemenea, liderii europeni au invitat Consiliul să avanseze fără întârziere în cadrul lucrărilor cu privire la propunerea însoțitoare referitoare la un program privind industria europeană de apărare (EDIP).
Nu în ultimul rând, cei 27 de șefi de stat sau de guvern au reiterat că "o Uniune Europeană mai puternică și mai capabilă în domeniul securității și al apărării va aduce o contribuție pozitivă la securitatea mondială și transatlantică și este complementară NATO, care rămâne baza apărării colective pentru membrii săi".
În același timp, președintele Consiliului European, Charles Michel, a apreciat că este timpul să punem economia UE "pe picior de război".
"Acum, când ne confruntăm cu cea mai mare amenințare la adresa securității de la cel de-al Doilea Război Mondial încoace, este timpul să luăm măsuri radicale și concrete pentru a fi pregătiți pentru apărare și pentru a pune economia UE "pe picior de război"", a argumentat Charles Michel, referindu-se la investiții și la achiziții comune, în timp ce lideri precum premierul Estoniei Kaja Kallas susțin și împrumuturi comune europene pentru achiziții de armament, o idee care nu a întrunit sprijinul liderilor, iar premierul polonez Donald Tusk a avertizat că Europa se află în epoca pre-război.
În această privință, președintele Klaus Iohannis a precizat că România va participa activ și constructiv la eforturile de întărire a apărării europene, în deplină complementaritate cu NATO.
Corespondență din Bruxelles
Liderii Uniunii Europene au formulat joi prima cerere comună pentru o încetare a focului umanitară şi eliberarea tuturor ostaticilor din Gaza, solicitarea fiind cuprinsă în textul concluziilor reuniunii de primăvară a Consiliului European.
După o discuție despre Orientul Mijlociu, liderii UE au făcut apel la "o pauză umanitară imediată care să conducă la o încetare durabilă a focului", a declarat președintele Consiliului European, Charles Michel.
El a adăugat că "accesul umanitar complet și sigur în Gaza este esențial pentru a oferi populației civile asistență care să salveze vieți într-o situație catastrofală în Gaza".
Un text aprobat de toți cei 27 de lideri solicită, de asemenea, "eliberarea necondiționată a tuturor ostaticilor și furnizarea de asistență umanitară".
"Consiliul European este profund îngrijorat de situația umanitară catastrofală din Gaza și de efectul disproporționat al acesteia asupra civililor, în special asupra copiilor, precum și de riscul iminent de foamete cauzat de intrarea insuficientă a ajutoarelor în Gaza", se arată în textul concluziilor adoptate.
La finalul primei zile a summitului, atât președintele Consiliului European, Charles Michel, cât și președintele Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, au avertizat în legătură cu o escaladare a conflictului din Orientul Mijlociu.
Michel a subliniat că trebuie făcut totul pentru a evita escaladarea și a cerut guvernului israelian să se abțină de la lansarea unei operațiuni în Rafah.
Declaraţia conţine, de asemenea, condamnări repetate ale atacurilor Hamas din 7 octombrie împotriva Israelului. În luna octombrie, liderii UE au reuşit doar să ceară "coridoare şi pauze umanitare" în Fâşia Gaza care să permită ajutoarelor să ajungă la civilii palestinieni.
Irlanda, Spania şi Belgia sunt ţările membre care au făcut eforturi pentru a obține un compromis de solicitare a încetării focului, deși state precum Germania au invocat dreptul Israelului de apărare împotriva atacurilor Hamas.
Corespondență din Bruxelles
Șefii de stat sau de guvern ai celor 27 de state membre ale Uniunii Europene au cerut joi adoptarea rapidă și fără întârziere a cadrelor de negociere pentru aderarea Republicii Moldova și Ucrainei la Uniunea Europeană, se arată în concluziile adoptate la capătul primei zile a Consiliului European de primăvară, reunit la Bruxelles.
În documentul adoptat, Consiliul European salută progresele înregistrate de Ucraina și de Republica Moldova în ceea ce privește avansarea reformelor necesare pe calea lor către UE.
"Ca urmare a prezentării proiectelor de cadre de negociere pentru Ucraina și Republica Moldova, Consiliul European invită Consiliul să le adopte rapid și să avanseze fără întârziere lucrările", transmit liderii, prin concluziile adoptate în cadrul cărora au dat undă verde și pentru începerea tratativelor de aderare cu Bosnia și Herțegovina.
De altfel, anterior summitului, președintele Klaus Iohannis a pledat pentru "adoptarea cât mai curând a cadrelor de negociere cu Ucraina și Republica Moldova, precum și organizarea primelor Conferințe Interguvernamentale politice cu ambele state". Adresându-se liderilor reuniți la Bruxelles, și președintele ucrainean Volodimir Zelenski a solicitat progrese reale din partea partenerilor europeni.
În context, președintele Consiliului European Charles Michel s-a declarat optimist în ceea ce privește următoarele etape de aderare a Ucrainei, afirmând că conferința interguvernamentală – începutul de facto al negocierilor de aderare – cu Ucraina ar putea avea loc sub președinția belgiană a Consiliului UE înainte de sfârșitul lunii iunie.
Comisia Europeană a propus miercuri, în ajunul summitului Consiliului European de la Bruxelles, o reformă "pre-extindere" a Uniunii Europene prin care statele candidate la aderare, între care Ucraina, Republica Moldova și țările din Balcanii de Vest, să fie integrate "gradual" în piața unică a UE în timp ce își urmează negocierile aferente procesului de aderare, iar în paralel să fie reformat sistemul decizional al UE prin înlocuirea unanimității cu votul cu majoritate calificată pentru ca deciziile să nu mai fie blocate, în special în domeniile fiscale și politică externă și de securitate comună.
În concluziile adoptate joi, Consiliul European a făcut bilanțul pregătirilor pentru extinderea și reformele interne și a precizat că va aborda reformele interne în cadrul unei reuniuni viitoare, în vederea adoptării, până în vara anului 2024, a unor concluzii privind o foaie de parcurs pentru lucrările viitoare.
Liderii statelor membre ale UE au făcut deja pași semnificativi cu privire la politica de extindere a Uniunii Europene. Consiliul European de la Granada din octombrie 2023 s-a încheiat cu adoptarea declarației prin care liderii europeni au pus bazele lansării procesului de reflecție privind agenda strategică 2024-2029 și au statuat că extinderea UE este "o investiție geostrategică" și că "atât UE, cât și viitoarele state membre trebuie să fie pregătite". La Consiliul European din decembrie 2023 liderii europeni au decis că, în perspectiva unei Uniuni și mai extinse, "atât viitoarele state membre, cât și UE trebuie să fie pregătite în momentul aderării". De asemenea, șefii de stat și de guvern au stabilit că "lucrările pe ambele planuri ar trebui să înainteze în paralel", disipând astfel scenarii care susțineau o abordare graduală, cu reformarea internă a UE mai întâi și extinderea Uniunii după ce blocul instituțional european va fi pregătit.
Concrete & Design Solutions
Franța pregătește un proiect cuprinzător de rezoluție la CSONU privind conflictul din Gaza
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
Trending
- EDITORIALE1 week ago
- NATO1 week ago
- NATO1 week ago
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
- ADERAREA ROMÂNIEI LA OCDE1 week ago