Artiștii selectați vor lucra timp de două luni la proiectelor lor, fiind găzduiți în Casa Albastră din satul Șona (jud. Brașov), casă restaurată în 2011 de către Fundația Ștefan Câlția.
Proiect co-finanțat de AFCN, Șona AIR abordează modelul rezidențelor individuale, se adresează artiștilor din domenii culturale diverse, atât din România cât și internaționali, și susține interdisciplinaritatea și colaborarea, oferindu-le artiștilor spațiu, timp și resurse financiare pentru finalizarea proiectelor.
Rezidențele Șona AIR vor avea loc bianual, în primăvară și toamnă, iar ediția 2024, care are doar participarea națională – urmând ca din 2025 să se adreseze și artiștilor internaționali -, este curatoriată de Monica Dănilă, coordonatoarea rezidențelor.
"Rezidența Șona AIR își propune să creeze un mediu favorabil pentru cercetare și creație, facilitând schimbul interdisciplinar și interacțiunea cu resursele locale. În viziunea noastră, ideea de cercetare consolidează conceptul de rezidențe ca celule de cunoaștere alternativă, acestea fiind mai mult decât un atelier, deoarece invită participanții la reflecție și dezvoltă un proces creativ genuin, axat pe termen lung, și nu pe producție imediată. Așadar, rezidenții au libertate totală în ceea ce privește demersul lor creativ pe perioada rezidenței.
Fiind un proiect pilot, ne propunem să explorăm și să implementăm diverse metode pentru a identifica cu un model sustenabil atât pentru programul de rezidență, cât și pentru contextul rural. Ne concentrăm să atragem și să lucrăm cu creativi din domenii culturale diverse pentru a înțelege ce nevoi specifice există și cum le poate acomoda o rezidență.", Monica Dănilă - coordonatoarea programului de rezidențe Șona AIR.
"Rezidențele artistice sunt o unealtă cu ajutorul căreia ideile se pot așeza și căpăta noi forme, care la rândul lor pot crea valoare culturală și socială și în rândul comunităților rurale. Perspectiva urbană asupra ruralității ca loc de liniște și reconectare cu sine, este în flagrantă contradicție cu perspectiva ruralǎ, aflatǎ adesea în depresie economicǎ şi socialǎ, confruntatǎ cu lipsa de direcție. Contextul pe care satul îl pune la dispoziție, în oglindă cu particularitatea pe care rezidenții o aduc, poate crea moduri noi de a privi. Programul de rezidențe încearcǎ sǎ creeze și un context pentru înțelegerea acestei dihotomii." - Matei Câlția, directorul Fundației Ștefan Câlția.
Sorina Vazelina, designer grafic, ilustratoare și autoare de benzi desenate, absolventă a Facultății de Arte și Design din Timișoara și a masteratului în Arte Grafice la Universitatea de Arte din București, s-a format ca artist în redacțiile Scena9, DoR, Vice, dar și prin colaborări pentru diverse materiale culturale. În ultimii ani, în paralel cu munca de grafician la Teatrul Tineretului din Piatra Neamț, Sorina a dezvoltat lucrări care combină benzile desenate cu subiecte sociale și, uneori, cu sculpturi în lemn. În cadrul rezidenței Șona AIR, Sorina Vazelina va lucra la asamblarea a 40 de pagini din volumul de benzi desenate dedicat subiectului morții în diverse culturi și perioade.
Maria Mandea, artistă și cercetătoare ce lucrează cu mediul jocului, și George Marian Preduț, artist ce lucrează cu mediul fotografic, membri ai colectivului Super:Serios, vor dezvolta un proiect colaborativ de cercetare artistică în cadrul rezidenței Șona AIR. Intitulat Persona și locul - căutări printre personaje și spații, acesta care explorează relația dintre figură și loc, dintre corp și teritoriu, dintre personaj și spațiu, prin observații în mediul de lucru, documentare fotografică și mici intervenții temporare in-situ.
Maria Mandea a studiat Design de produs la UAUIM (2017), a elaborat o teză de doctorat despre designul pentru joc la UNArte, predă la masterul Art of Game Design la UNATC București, iar în 2017 a co-fondat studioul de design Super:Serios, unde dezvoltă jocuri și instalații ludic-performative. Este vicepreședintele asociației Laborator Artistic, co-fondatoare a spațiului Știrbei47, iar în 2023 a inițiat Institutul Jocului. De-a lungul timpului, lucrările ei au fost expuse la Muzeul Național de Artă Contemporană București, Centrul Ars Electronica, sau în spațiul public din orașe precum București, Timișoara și Matera, Italia.
George Marian Preduț, artist care lucrează cu mediul textil și fotografie analogică, a studiat Arte și Design Textil (UNArte București) și Psihologie (SNSPA București). Ca student Erasmus la Facultatea de Arte din Grenoble, a dezvoltat un proiect axat pe spațiul public - privat, denumit "Balcoane", proiect expus și la Unagaleria. La Art Quarter în Budapesta a documentat munca artiștilor rezidenți, fotografiile fiind expuse în 2018 în expoziția Progress. Fotografiile sale surprind peisajul, arhitectura și arta în spațiul public dintr-o perspectivă observațională, poetică și subversivă, a ochiului care vede.
Șona AIR (Artists in Residence) este un program-pilot de rezidențe inițiat de Fundația Ștefan Câlția care susține interdisciplinaritatea și colaborarea și care și-a propus să integreze în mod organic noi modele culturale în zona rurală, încurajând interacțiunea dintre rezidenții și contextul local, facilitând comunicarea cu sătenii, dar și cu împrejurimile.
Rezidența din toamna acestui an a Șona AIR (Artists in Residence) le va găzdui pe artistele Alina Manolache, cineastă, autoare a unor filme la granița dintre documentar și cinema experimental, și Nicoleta Moise, scriitoare și jurnalistă, a cărei practică de lucru combină arhive, video și text pentru a face vizibile povești sau evenimente mai puțin cunoscute.
Fundația Ștefan Câlția a fost constituită în anul 2016 și are ca scop promovarea proiectelor de substanță din cultura vizuală, sprijinirea dezvoltării organizaționale și dezvoltarea sustenabilității proiectelor în care se implică. Activitatea Fundației s-a concretizat și în jurul unui interes crescut pentru îngrijirea și valorificarea patrimoniului operei lui Ștefan Câlția, acțiuni sociale și de conservare legate de satul Șona în principal, dar și de sudul Transilvaniei în secundar.
Programul nu reprezintă în mod necesar poziţia Administrației Fondului Cultural Național. AFCN nu este responsabilă de conținutul programului sau de modul în care rezultatele programului pot fi folosite. Acestea sunt în întregime responsabilitea beneficiarului finațării.