Aderarea Suediei și Finlandei la NATO consolidează securitatea la Marea Baltică, mai ales în contextul în care există perspectiva unui conflict "prelungit" între Ucraina și Rusia, a evidențiat ministrul suedez de externe, Tobias Billstrom, într-un interviu pentru publicația Deutsche Welle.
Aflat joi la Berlin, Billstrom a reliefat un lucru evident: după aderarea celor două țări nordice la Alianță, toate statele care au deschidere la Marea Baltică, cu excepția Rusiei, fac parte din alianța militară.
El prognozează că situație va consolida "în mod semnificativ securitatea și stabilitatea în această parte a lumii".
Ministrul suedez de externe a mai spus că sprijinul neîntrerupt pentru Ucraina – militar, financiar și politic – este vital pentru ca această țară să continue lupta sa împotriva Rusiei, un război care a intrat deja în al treilea an.
"Trebuie să găsim o formulă pentru a obține un sprijin pe termen lung (pentru) Ucraina, atât financiar, cât și militar", a subliniat Billstrom într-o referire la ajutorul oferit de UE, fără a omite să aducă în discuție eforturile pe care țara sa le depune pentru a sprijini Kievul.
Ucraina a cerut Suediei să îi furnizeze avioane de luptă Gripen. Solicitarea, făcută de președintele Volodimir Zelenski în timpul primei sale vizite în Suedia în august anul trecut, este încă în curs de soluționare.
Referindu-se la această cerere, Billstrom a declarat că forțele armate suedeze au prezentat un raport pe care birourile guvernamentale îl analizează în prezent.
"Când această analiză va fi gata, suntem pregătiți să dăm un răspuns, dar nu este momentul potrivit în acest moment", a spus el.
Diplomatul suedez a atras atenția că Uniunea Europeană ar trebui "să se pregătească pentru un conflict prelungit cu Rusia".
"Trebuie să vedem acest război așa cum este el. Este un război între o țară care nu are nicio limită, care vrea să își refacă fostul trecut imperial, iar acest lucru trebuie oprit".
În consecință, a spus Billstrom, UE trebuie să se asigure că Ucraina recuperează toate teritoriile confiscate de Moscova și "oprește Rusia o dată pentru totdeauna".
Ministrul suedez de externe și-a exprimat optimismul în ceea ce privește șansele Kievului de a câștiga războiul, în pofida recentelor eșecuri.
Suedia a devenit cel mai nou membru al NATO la începutul acestei luni, după un parcurs anevoios care a durat aproape doi ani. Țara, alături de vecinul său nordic Finlanda, a renunțat la neutralitatea sa militară în urma invaziei pe scară largă declanșată de Rusia în Ucraina.
Teodora Ion este redactor-șef adjunct și specialistă în domeniul relațiilor internaționale. Aria sa de expertiză include procesul retragerii Marii Britanii din Uniunea Europeană, relațiile comerciale globale și competiția pentru supremație dintre marile puteri ale lumii. Teodora este corespondent în cadrul summit-urilor Consiliului European și al celorlalte reuniuni decizionale de la nivelul UE.
You may like
De la sediul NATO, premierul Sloveniei anunță că ia în serios candidatura lui Klaus Iohannis la șefia Alianței: Ne-am exprimat sprijinul pentru Rutte când era singurul candidat
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Premierul Estoniei: Dacă Ucraina cade în fața Rusiei, războiul va fi în toată Europa. Rusia trebuie să piardă pentru a nu avea al treilea război mondial
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Nicolae Ciucă: Președinta Senatului polonez m-a asigurat că Varșovia ne sprijină necondiționat în procesul de aderare deplină la Spațiul Schengen și la OCDE
Secretarul general al NATO califică schimbările climatice drept "un multiplicator al crizelor" cu implicații asupra securității globale
De la sediul NATO, premierul Sloveniei anunță că ia în serios candidatura lui Klaus Iohannis la șefia Alianței: Ne-am exprimat sprijinul pentru Rutte când era singurul candidat
Published
15 hours agoon
March 21, 2024Slovenia și-a manifestat susținerea pentru ca premierul demisionar olandez Mark Rutte să fie următorul secretar general al NATO când acesta era unicul candidat, dar acum ia "foarte în serios" candidatura președintelui român Klaus Iohannis, a declarat joi premierul sloven Robert Golob.
El a făcut aceste afirmații la Bruxelles în cursul unei conferințe comune de presă alături de secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, la finalul unei întrevederi menite să marcheze și 20 de ani de la aderarea Sloveniei la NATO.
"Când vine vorba de noul secretar general, adevărul este că în urmă cu o lună de zile, ne-am exprimat sprijinul pentru Mark Rutte. Adevărul este că, la acel moment, domnul Rutte era singurul candidat, așa că, evident, nu am avut nicio reținere să ne exprimăm sprijinul, în urmă cu doar câteva săptămâni, atunci. Klaus Iohannis și-a prezentat, de asemenea, candidatura. Am luat-o foarte în serios", a spus Golob, răspunzând unei întrebări privind susținerea Ljubljanei pentru Rutte.
Premierul sloven a subliniat unele dintre elementele candidaturii președintelui Klaus Iohannis, citând "punctele referitoare ale regionalitatea pozițiilor".
"Continuăm să analizăm acest lucru, ceea ce înseamnă că acum, din moment ce există doi candidați, îi vom lua în serios pe amândoi", a explicat el, menționând că Slovenia nu își revizuiește încă decizia de susținere pentru Mark Rutte, care că analizează ambele candidaturi, și pe cea a lui Iohannis și pe cea a premierului olandez.
Golob, care face parte din aceeași familie politică liberală la nivel european ca și Mark Rutte, a asigurat că Slovenia ca promova candidatul care va obține cea mai susținere, amintind că decizia trebuie luată în unanimitate.
În acest moment, candidatul cu cea mai mare susținere "pare să fie Mark Rutte", a recunoscut Robert Golob, dar a îndemnat la prudență. "Va trebui să mai așteptăm câteva săptămâni pentru a fi decisivi în această privință", a conchis el.
Aflați joi și vineri la Consiliul European, președintele Klaus Iohannis și premierul olandez Mark Rutte au făcut, de la distanță, un schimb de amabilități în contextul competiției lor pentru funcția de top la nivelul Alianței.
Președintele Klaus Iohannis a declarat că a avut "discuții foarte bune" cu aliații din NATO după ce și-a anunțat candidatura pentru postul de secretar general al Alianței, insistând că în cursa cu premierul olandez Mark Rutte pentru această funcție este "o competiție constructivă", dar ceea ce îi deosebește sunt "geografia, istoria și abordările ușor diferite privind viitorul NATO.
Klaus Iohannis este un "om minunat" și un "lider credibil pentru țara lui", a afirmat joi premierul demisionar olandez, Mark Rutte, referindu-se la contracandidatul său pentru funcția de secretar general al NATO.
Președintele Klaus Iohannis a anunțat săptămâna trecută, într-o declarație de presă susținută la Palatul Cotroceni, că a decis să intre în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței Nord-Atlantice, evocând momentul important al marcării a 20 de ani de la aderarea României la Alianța Nord-Atlantică, pilonul de stabilitate și securitate reprezentat de România pe flancul estic prin alocarea a 2% și a 2,5% din PIB pentru apărare, sprijinul pentru Ucraina, dar și contribuție valoroasă a Europei de Est în discuțiile și deciziile adoptate în cadrul NATO.
"Am decis să intru în competiție pentru funcția de secretar general al NATO. Îmi asum această candidatură în numele României cu toată responsabilitatea, iar această decizie are la bază performanța României, experiența acumulată pe parcursul celor două mandate de președinte al României, înțelegerea profundă a provocărilor cu care se confruntă NATO, Europa, și în special regiunea noastră, și angajamentul meu ferm față de valorile și obiectivele fundamentale ale NATO", a spus președintele, devenind primul lider care își asumă oficială o candidatură la șefia Alianței, deși premierul demisionar olandez Mark Rutte este vehiculat ca favorit și beneficiază de susținerea Statelor Unite, Germaniei, Franței și Marii Britanii.
Cele trei sarcini cardinale al NATO – apărarea și descurajarea, cooperarea cu partenerii, prevenirea și gestionarea crizelor -, victoria Ucrainei în lupta sa existențială și aderarea sa la NATO și UE, interoperabilitatea și baza industrială de apărare, finanțarea apărării, reziliența, dialog consolidat între structurile politice și militare ale Alianței, întărirea parteneriatului NATO – UE, creșterea investițiilor în inovare și reprezentarea geografică echilibrată în pregătirea deciziilor – reprezintă decalogul pe care președintele Klaus Iohannis îl propune după ce și-a anunțat candidatura pentru funcția de secretar general al NATO.
Competiția Rutte-Iohannis privind șefia NATO prinde contur: Premierul olandez îl consideră pe liderul român un "om minunat" cu care îi place să lucreze
Published
20 hours agoon
March 21, 2024Corespondență din Bruxelles
Klaus Iohannis este un "om minunat" și un "lider credibil pentru țara lui", a afirmat joi premierul demisionar olandez, Mark Rutte, referindu-se la contracandidatul său pentru funcția de secretar general al NATO.
Rutte a fost întrebat, la sosirea la Consiliul European de la Bruxelles, ce părere are despre președintele român și dacă îi va face semne "cu piciorul pe sub masă".
"Cu siguranță nu-l voi lovi cu piciorul. Este într-adevăr un om minunat. Este președintele României de 10 ani și îmi place să lucrez cu el. Este un lider foarte credibil al țării sale. Dar în ceea ce privește NATO, știți că nu voi spune nimic", a răspuns Rutte.
Poziția sa a venit după ce președintele Klaus Iohannis a declarat joi că a avut "discuții foarte bune" cu aliații din NATO după ce și-a anunțat candidatura pentru postul de secretar general al Alianței, insistând că în cursa cu premierul olandez Mark Rutte pentru această funcție este "o competiție constructivă", dar ceea ce îi deosebește sunt "geografia, istoria și abordările ușor diferite privind viitorul NATO.
Șeful statului a arătat că relația sa cu premierul olandez este una "absolut normală" și că "nici unul nu dorește ca prin această competiție să se strice proiecte construite în ani".
"Dimpotrivă, este o competiție constructivă. (…) Fiind o competiție atipică, nu cred că e rolul meu să spun despre celălalt competitor ce va face și cum va face. Cred ne deosebește geografia, istoria. Sunt unele teme unde abordările noastre sunt constructive, dar ușor diferite în ce privește viitorul NATO", a explicat președintele, în timp ce a insistat că se concentrează pe candidatura pentru NATO și pentru alte funcții europene.
Președintele Klaus Iohannis a anunțat săptămâna trecută, într-o declarație de presă susținută la Palatul Cotroceni, că a decis să intre în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței Nord-Atlantice, evocând momentul important al marcării a 20 de ani de la aderarea României la Alianța Nord-Atlantică, pilonul de stabilitate și securitate reprezentat de România pe flancul estic prin alocarea a 2% și a 2,5% din PIB pentru apărare, sprijinul pentru Ucraina, dar și contribuție valoroasă a Europei de Est în discuțiile și deciziile adoptate în cadrul NATO.
"Am decis să intru în competiție pentru funcția de secretar general al NATO. Îmi asum această candidatură în numele României cu toată responsabilitatea, iar această decizie are la bază performanța României, experiența acumulată pe parcursul celor două mandate de președinte al României, înțelegerea profundă a provocărilor cu care se confruntă NATO, Europa, și în special regiunea noastră, și angajamentul meu ferm față de valorile și obiectivele fundamentale ale NATO", a spus președintele, devenind primul lider care își asumă oficială o candidatură la șefia Alianței, deși premierul demisionar olandez Mark Rutte este vehiculat ca favorit și beneficiază de susținerea Statelor Unite, Germaniei, Franței și Marii Britanii.
Cele trei sarcini cardinale al NATO – apărarea și descurajarea, cooperarea cu partenerii, prevenirea și gestionarea crizelor -, victoria Ucrainei în lupta sa existențială și aderarea sa la NATO și UE, interoperabilitatea și baza industrială de apărare, finanțarea apărării, reziliența, dialog consolidat între structurile politice și militare ale Alianței, întărirea parteneriatului NATO – UE, creșterea investițiilor în inovare și reprezentarea geografică echilibrată în pregătirea deciziilor – reprezintă decalogul pe care președintele Klaus Iohannis îl propune după ce și-a anunțat candidatura pentru funcția de secretar general al NATO.
Competiția pentru șefia Alianței reprezintă o bătălie politică între doi lideri redutabili din UE și NATO care au reușit să construiască o relație care să permită înlăturarea obiecțiilor de la Haga privind aderarea României la spațiul Schengen, trimiterea de trupe olandeze în România la grupul de luptă NATO condus de Franța, coaliția F-16 condusă de Olanda și unde România pune la dispoziție baza de antrenament pentru piloții ucraineni și, deloc de neglijat, invitarea președintelui român de către premierul olandez la mini-summit-urile de la Haga premergătoare summit-urilor NATO.
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Published
22 hours agoon
March 21, 2024Corespondență din Bruxelles
Președintele Klaus Iohannis a declarat joi că a avut "discuții foarte bune" cu aliații din NATO după ce și-a anunțat candidatura pentru postul de secretar general al Alianței, insistând că în cursa cu premierul olandez Mark Rutte pentru această funcție este "o competiție constructivă", dar ceea ce îi deosebește sunt "geografia, istoria și abordările ușor diferite privind viitorul NATO".
"Decalogul a fost foarte bine primit. Cred că nu este niciun secret că am discuții bilaterale cu aliați și mulți au menționat că li s-a părut că am venit exact cu temele care sunt foarte importante. Nu e nici un secret că am discuții bilaterale cu aliați și mulți au spus că am venit exact cu temele care sunt foarte importante", a declarat Klaus Iohannis, în cadrul unor declarații de presă susținute la Consiliul European de la Bruxelles, întrebat fiind despre decalogul pentru NATO pe care l-a publicat săptămâna trecută.
Aliații "au întrebări legate și de alte teme, până acum am avut discuții foarte bune", a mai spus el.
Întrebat cum a fost primită candidatura sa și care sunt pozițiile SUA, Marii Britanii și Franței, care și-au anunțat deja susținerea pentru Mark Rutte, Iohannis a afirmat că "aceste poziții vor fi exprimate de statele respective, nu de mine".
"Despre aceste chestiuni nu se prea fac declarații decât în formatul NATO. Dar vă pot spune că sunt discuții foarte bune", a subliniat președintele.
Șeful statului a arătat că relația sa cu premierul olandez este una "absolut normală" și că "nici unul nu dorește ca prin această competiție să se strice proiecte construite în ani".
"Dimpotrivă, este o competiție constructivă. (…) Fiind o competiție atipică, nu cred că e rolul meu să spun despre celălalt competitor ce va face și cum va face. Cred ne deosebește geografia, istoria. Sunt unele teme unde abordările noastre sunt constructive, dar ușor diferite în ce privește viitorul NATO", a explicat președintele, în timp ce a insistat că se concentrează pe candidatura pentru NATO și pentru alte funcții europene.
Referitor la negocierile care se derulează, președintele a precizat că știe reacțiile cu privire la candidaturile pentru șefia Alianței, dar că preferă să nu le comunice public, explicând că procesul de numire a unui secretar general al NATO nu implică o procedură publică, ci rezultatul se obține consensual.
Președintele Klaus Iohannis a anunțat săptămâna trecută, într-o declarație de presă susținută la Palatul Cotroceni, că a decis să intre în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței Nord-Atlantice, evocând momentul important al marcării a 20 de ani de la aderarea României la Alianța Nord-Atlantică, pilonul de stabilitate și securitate reprezentat de România pe flancul estic prin alocarea a 2% și a 2,5% din PIB pentru apărare, sprijinul pentru Ucraina, dar și contribuție valoroasă a Europei de Est în discuțiile și deciziile adoptate în cadrul NATO.
"Am decis să intru în competiție pentru funcția de secretar general al NATO. Îmi asum această candidatură în numele României cu toată responsabilitatea, iar această decizie are la bază performanța României, experiența acumulată pe parcursul celor două mandate de președinte al României, înțelegerea profundă a provocărilor cu care se confruntă NATO, Europa, și în special regiunea noastră, și angajamentul meu ferm față de valorile și obiectivele fundamentale ale NATO", a spus președintele, devenind primul lider care își asumă oficială o candidatură la șefia Alianței, deși premierul demisionar olandez Mark Rutte este vehiculat ca favorit și beneficiază de susținerea Statelor Unite, Germaniei, Franței și Marii Britanii.
Cele trei sarcini cardinale al NATO – apărarea și descurajarea, cooperarea cu partenerii, prevenirea și gestionarea crizelor -, victoria Ucrainei în lupta sa existențială și aderarea sa la NATO și UE, interoperabilitatea și baza industrială de apărare, finanțarea apărării, reziliența, dialog consolidat între structurile politice și militare ale Alianței, întărirea parteneriatului NATO – UE, creșterea investițiilor în inovare și reprezentarea geografică echilibrată în pregătirea deciziilor – reprezintă decalogul pe care președintele Klaus Iohannis îl propune după ce și-a anunțat candidatura pentru funcția de secretar general al NATO.
Concrete & Design Solutions
Aderarea Suediei și Finlandei la NATO consolidează securitatea la Marea Baltică, subliniază ministrul suedez de externe. Tobias Billstrom anticipează un conflict "prelungit" între Rusia și Ucraina
CE propune taxarea drastică a importurilor de cereale rusești/ Von der Leyen: Vor reduce capacitatea Rusiei de a exploata UE în beneficiul mașinii sale de război
UE și Norvegia au semnat un parteneriat strategic privind materiile prime durabile și lanțurile valorice pentru baterii: Aducem cooperarea la un alt nivel
Liderii europeni cer instituțiilor UE să avanseze "rapid și fără întârziere" sporirea capabilităților de apărare și bazei industriale de apărare europeană
Franța pregătește un proiect cuprinzător de rezoluție la CSONU privind conflictul din Gaza
Bulgaria face pași în direcția reducerii dependenței energetice de Rusia și ratifică un acord cu SUA pentru construcția a două noi reactoare nucleare la centrala de la Kozlodui
În lipsa unui consens, liderii europeni cer Consiliului UE să continue negocierile privind utilizarea profiturilor activelor blocate ale Rusiei în sprijinul Ucrainei
Eurodeputatul Corina Crețu: Instituțiile statului trebuie să protejeze oamenii de influența știrilor false și a fenomenului dezinformării
Israel-Hamas: Liderii europeni cer o pauză umanitară imediată care să conducă la încetarea durabilă a focului în Fâșia Gaza
R. Moldova și Ucraina, un nou pas pe calea europeană: Liderii UE susțin adoptarea rapidă și fără întârziere a cadrelor de negociere pentru aderarea la UE
V. Ponta: Discuţiile din Parlament privind bugetul încep la 14 ianuarie
Mapamond: Care vor fi principalele evenimente ale anului 2013
Angela Merkel: "Mediul economic va fi mai dificil în 2013"
Barometru: Cluj-Napoca înregistrează cea mai ridicată calitate a vieții din România, alături de Oradea și Alba Iulia
Ambasadorul SUA Adrian Zuckerman: România va deveni cel mai mare producător și exportator de energie din Europa
Huffington Post: România a fost condusă din 1989 de "o clică incompetentă de escroci foşti comunişti"
Premierul Italiei, Mario Monti, a demisionat
9 mai, o triplă sărbătoare pentru români: Ziua Europei, a Independenţei României şi sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial
Președintele Klaus Iohannis a promulgat legea care interzice pentru 10 ani exportul de buștean în spațiul extracomunitar
Acord fără precedent în istoria UE: După un maraton de negocieri, Angela Merkel, Mark Rutte, Klaus Iohannis și ceilalți lideri au aprobat planul și bugetul de 1,82 trilioane de euro pentru relansarea Europei
Klaus Iohannis le solicită omologilor din UE sprijin pentru R. Moldova: Trebuie să adoptăm cadrele de negociere pentru aderare. Siguranța Republicii Moldova înseamnă siguranța spațiului european
Klaus Iohannis: Decalogul pentru funcția de secretar general NATO a fost "foarte bine primit de aliați". De Mark Rutte "ne deosebește istoria, geografia și viziuni ușor diferite despre viitorul NATO"
Șefa Comisiei Europene pledează pentru utilizarea energiei nucleare în cadrul tranziției către o energie curată
Volodimir Zelenski cere lumii democratice să redea fiecărei națiuni certitudinea că securitatea sa este de nezdruncinat: Regulile trebuie să funcționeze din nou pentru a proteja ordinea mondială
Celine Gauer, responsabil în cadrul Comisiei Europene pentru implementarea PNRR, cere României să accelereze ritmul reformelor: Mesajul meu este unul al urgenţei. 2024 "va stabili succesul sau eșecul țării"
Donald Trump, întrebat de Nigel Farage dacă va menține angajamentul SUA față de NATO: "Da. 100%" dacă europenii "joacă corect". Fără SUA, NATO nu ar exista
Forumul Mării Negre. Președintele Comisiei parlamentare pentru controlul activității SRI a evidențiat importanța de a dobândi o cultură de securitate aplicată menită să contribuie la asigurarea securității energetice în regiune
A fost semnat contractul pentru implementarea Portalului Digital Unic al României – PDURo, un proiect de 96 milioane de lei. Ministrul Bogdan Ivan: Aducem statul la un click distanță pentru toți românii
Luminița Odobescu: Nu este nevoie să comentez rezultatele alegerilor prezidenţiale din Rusia. Ştim cu toţii că aceste alegeri nu au fost nici corecte, nici democratice, nici libere
Invocând Declarația Universală a Dreptului Omului, Antony Blinken anunță "o foaie de parcurs democratic cu recomandări pentru a-i ajuta pe oameni să devină mai rezilienți" în fața dezinformării
Trending
- EDITORIALE1 week ago
"Game changer": La 35 de ani de la căderea Cortinei de Fier, un est-european, Klaus Iohannis, intră în cursa pentru secretar general NATO. Ce înseamnă asta pentru Europa, SUA și România
- NATO1 week ago
Raport NATO: La 20 de ani de la aderare, 82% dintre români ar vota ca România să rămână membru NATO. Peste 80% susțin ca America și Europa să lucreze împreună pentru securitatea euro-atlantică
- NATO1 week ago
Klaus Iohannis, la 20 ani de la aderarea României la NATO: Am decis, în numele României, să intru în competiția pentru funcția de secretar general al Alianței
- EUROPARLAMENTARI ROMÂNI1 week ago
Într-o rezoluție a cărei negociere a fost coordonată de Traian Băsescu, PE solicită Rusiei să returneze României tezaurul național, iar subiectul să fie inclus pe agenda diplomatică UE-Rusia
- ADERAREA ROMÂNIEI LA OCDE1 week ago
Secretarul general al OCDE, la București. Nicolae Ciucă: Toate proiectele care vizează procesul aderării României la OCDE vor fi trecute prin Parlament cu rapiditate