A doua zi a alegerilor prezidențiale din Rusia a început, cu urnele deschise atât în Rusia cât și în regiunile ucrainene ocupate de aceasta. Se așteaptă ca și sâmbătă să apară incidente violente, după ce în prima zi, mai mulți cetățeni nemulțumiți au încercat să saboteze desfășurarea activității electorale.
Central Election Commission Chairwoman Ella Pamfilova has said almost 2.6 million citizens across Russia cast their ballots during the early voting period from February 25 to March 14, state news agency TASS reported.
— Al Jazeera English (@AJEnglish) March 15, 2024
Prima zi de votare a fost marcată de acte de violență și incidente la secțiile de votare. Protestatarii nemulțumiți de scrutinul aranjat au recurs la atacuri cu cocktail-uri Molotov.
Un incident deosebit de grav s-a produs în orașul ucrainean Heroson, unde explozia unei bombe plasate în fața unei secții de votare a rănit opt persoane. La Moscova, o femeie a recurs la incendierea unei cabine de vot, marcând nivelul de disidență și tensiunile care învăluie acest proces electoral.
Mai mult, sistemul de votare online s-a blocat de mai multe ori.
Alegerile prezidențiale din Rusia sunt văzute ca o formalitate menită să consolideze puterea președintelui Vladimir Putin, în contextul în care opoziția a fost zdrobită. Moartea lui Alexei Navalnîi, principalul adversar al lui Putin, în circumstanțe tragice într-o închisoare din Arctica, menține atmosfera de intimidare și control.
Cetățenii pot alege între patru candidați, inclusiv Vladimir Putin, între 15 și 17 martie. Ceilalți trei candidați sunt politicieni deserviți regimului: Vladislav Davankov, Leonid Sluţki și Nikolai Haritonov.
Populația Rusiei este de aproximativ 143,4 milioane. 112,3 milioane de persoane au dreptul de a vota în alegeri.
Vladimir Putin nu a mers la vot fizic, dar a pus ștampila virtual, în sistem online, din biroul său, pe unul dintre cei 4 candidați.
Comunitatea internațională privește cu scepticism desfășurarea alegerilor, criticii subliniind lipsa de transparență și de libertate electorală. Absența observatorilor internaționali independenți și limitarea severă a monitorizării alegerilor de către entități neafiliate guvernului rus ridică semne de întrebare serioase cu privire la integritatea procesului electoral.
În ciuda presiunilor și a represiunii, mișcările de opoziție și segmente ale societății civile încă încearcă să se facă auzite, îndemnând la participarea la vot ca formă de protest.