Cătălin Cherecheș, fostul primar din Baia-Mare, a fost condamnat la 5 ani de închisoare cu executare pentru luare de mită în formă continuată, dar a fugit din țară înainte de pronunțarea sentinței. El a fost reținut de autoritățile germane pe 28 noiembrie 2023, apoi a fost încarcerat într-un penitenciar din Bavaria, procedura de extrădare fiind una extrem de anevoioasă.
Numele lui Cătălin Cherecheș apare într-un dosar care este legat de perioada în care îndeplinea funcția de primar, acesta fiind înregistrat pe 1 noiembrie 2022 la Tribunalul Maramureș, conform datelor consultate de FANATIK pe portalul instanțelor de judecată. Reclamant este o societate comercială, SC Pietrosul SRL, iar pârâți sunt Cătălin Cherecheș și 21 de consilieri locali.
Firma i-a dat în judecată deoarece nu au pus în aplicare o sentință judecătorească din 2 iunie 2022 prin care autoritățile erau obligate să aprobe un PUZ pentru construirea unui bloc cu 5 etaje în Baia-Mare. În dosar se arată că primarul Cătălin Cherecheș, deşi a pus pe ordinea de zi proiectul de aprobare a PUZ-ului, în cadrul prezidării şedinţei de Consiliu Local a avut o serie de declaraţii prin care a descurajat membrii consiliului să acorde un vot afirmativ aprobării PUZ-ului, invocând chestiuni de oportunitate, precum şi expirarea valabilităţii documentaţiei.
Instanța a decis că se încadra în reglementările zonale ale municipalității, însă consilierii au refuzat să aprobe construirea blocului. Firma a arătat că, având în vedere rămânerea în pasivitate a autorităţilor administrative, le-a notificat atât în 06.09.2022, cât şi în data de 26.09.2022, prin care le-a pus în vedere, atât primarului Cătălin Cherecheș, cât şi Consiliului Local al municipiului Baia-Mare, obligaţia adoptării PUZ-ului prin Hotărârea Consiliului Local, aşa cum le-a fost pus în vedere de către instanţele judecătoreşti prin hotărârile pronunţate atât în faţa Tribunalului, cât şi în faţa Curţii de Apel.
În instanță s-a arătat că, în cadrul şedinţei de consiliu local, s-a dezbătut aprobarea PUZ-ului, ocazie cu care o parte din consilierii locali prezenţi şi-au expus dezacordul cu privire la oportunitatea aprobării PUZ-ului, invocându-se, printre altele, şi faptul ca o parte din documentaţia care a stat la baza propunerii nu a mai fost valabilă. De asemenea, primarul Cherecheș, prezidând şedinţa de consiliu local, şi-a expus dezacordul în privinţa adoptării PUZ-ului, considerând această propunere neîntemeiată.
Reclamantul a menționat că aprobarea planului urbanistic zonal a fost respinsă, sens în care 8 consilieri au votat împotrivă, în timp ce 13 s-au abţinut, contrar dispoziţiilor instanţelor de judecată. Astfel, societatea comercială a fost nevoită să promoveze acţiunea prin care solicită instanţei amendarea conducătorului autorităţii publice (primarul Cătălin Cherecheș) şi a persoanelor care aveau obligaţia respectării obligaţiilor prevăzute în hotărârea judecătorească (consilierii locali care au manifestat un vot negativ, respectiv cei care s-au abţinut).
În instanță s-a mai arătat că, potrivit articolului 24 din legea nr. 554/2004 a contenciosului administrativ, autorităţile administrative sunt obligate să execute de bunăvoie obligaţiile stabilite în sarcina acestora de către instanţa de judecată printr-o hotărâre definitivă. În continuare, dacă această obligaţie nu a fost respectată în mod culpabil, creditorul are posibilitatea de a solicita instanţei de executare aplicarea unei amenzi (în cuantum de 20% din salariul minim brut pe economie pe zi de întârziere) conducătorului autorităţii publice sau a persoanelor obligate la respectarea depoziţiilor respective.
În speţă, sentinţa primei instanţe pronunţată în dosar a rămas definitivă la data de 2 iunie 2022, termenul de 30 de zile împlinindu-se la data de 2 iulie 2022. Diferendul dintre părţi supus analizei instanţelor de judecată a fost tranşat în mod definitiv în favoarea societăţii reclamante. S-a arătat că punerea în executare a dezlegărilor instanţelor de judecată nu poate fi socotită ca facultativă, indiferent cui se adresează dispoziţiile instanţei, dat fiind caracterul obligatoriu al hotărârii judecătoreşti.
S-a mai menționat că deznodământul demersului judiciar iniţiat de către reclamant, odată cu promovarea pe rolul Tribunalului Maramureş, este unul în mod categoric tranşat în favoarea reclamantei, într-o procedură în care pârâtului Consiliul local Baia-Mare i s-au respectat toate garanţiile procesuale, contradictorialitatea procedurii şi dreptul la apărare al părţilor fiind pe deplin asigurate, se arată în dosarul consultat de FANATIK.
Consiliul local Baia-Mare a formulat apărări în cauză, exercitând şi calea de atac a recursului. Instanţele de judecată au înlăturat apărările formulate, constatându-se că pârâtul a exercitat cu exces de putere dreptul de apreciere de care dispune, refuzul exprimat prin hotărârea de consiliu atacată fiind unul nejustificat. Pe 26 ianuarie 2023, Tribunalul Maramureș a decis amendarea fiecăruia din cei 21 de consilieri cu 20% din salariul minim brut pe economie/zi de întârziere începând cu data de 02.07.2022 şi până la data punerii în executare a obligaţiei stabilite în sarcina Consiliului Local Baia-Mare.
De asemenea, consilierii locali au fost obligați la plata penalităţilor în cuantum de 1.000 lei/pe zi de întârziere până la executarea aceleiaşi obligaţii. La acel moment, fiecare consilier avea de plătit câte 318.000 lei către firma reclamantă. Aceștia au formulat recurs, însă cererea lor a fost respinsă de Tribunalul Maramureș pe 31 ianuarie 2024, ceea ce înseamnă că a crescut și suma datorată de fiecare dintre consilieri firmei reclamante, care, în funcție de calculele instanței, poate ajunge la 700.000-800.000 lei. În ceea ce îl privește pe Cătălin Cherecheș, instanța a respins, ca nefondată, cererea reclamantei formulată în contradictoriu cu primarul din Baia-Mare.