Cei mai norocoși hoți sunt în România, țara unde aurul "crește" în pământ iar justiția șchioapătă cu ambele picioare. Cam așa se poate rezuma povestea a 15 bărbați din județele Alba și Mureș, puși sub acuzare pentru furtul, prelucrarea și comercializarea aurului de la Roșia Montană. Același aur a devenit subiect de litigiu internațional între statul român și Roșia Montană Gold Corporation (RMCG), companie deținută de Gabriel Resources.
Faptele s-au petrecut începând cu anul 2013, cam în aceeași perioadă în care premierul de atunci, Victor Ponta, le dădea undă verde canadienilor să extragă aurul din Munții Apuseni. Demersul avea să se împiedice de proteste masive, iar ceva mai târziu, zona urma să devină una protejată, fiind inclusă în patrimoniul UNESCO. Acum, România este pusă în situația de a plăti despăgubiri companiei Gabriel Resources.
Toate aceste detalii nu au contat prea mult pentru câțiva romi din județul Alba, care s-au gândit că se pot îmbogăți peste noapte, însușindu-și prin metode ilegale aurul care "creștea" din pământ.
Culmea este că planul lor ce părea naiv la prima vedere, de a scoate aur de la Roșia Montană și apoi de a-l vinde la amanet, a funcționat până la un punct. În 2015, pe fir au intrat procurorii DIICOT, care a destructurat o întreagă rețea formată din "căutătorii de aur", cei care prelucrau metalul și cei care îl achiziționau. În total, 15 persoane au fost reținute, în acest dosar, însă niciuna nu a fost condamnată până în acest moment.
Potrivit informațiilor din rechizitoriu, infractorii au sustras mii de kilograme de zăcământ aurifer din perimetrul industrial al filialei RoșiaMin Roșia Montana al Companiei Naționale a Cuprului, Aurului și Fierului Minvest SA Deva și nimeni nu i-a deranjat timp de mai bine de doi ani.
Cea mai mare cantitate de nisip și pietriș aurifer a fost găsită la unul dintre inculpați, cu ocazia unei percheziții domiciliare: 2.811,4 kilograme. De altfel, el a fost reținut de polițiști pe raza municipiului Târgu Mureș în timp ce transporta cantitatea de 219,39 grame aur, în valoare de aproape 22.000 de lei.
Modul de operare amintește de filmele western: inculpații pătrundeau ilegal pe platforma minieră având la îndemână calupuri cu pastă explozivă, respectiv dinamită (la unul dintre inculpați s-a găsit 1,34 kilograme de TNT). Resturile de minereu care rezultau din explozie, sub formă de bulgări, pietriș sau nisip, erau încărcate în saci și duse acasă de infractori.
Urma partea cea mai complicată, selectarea aurului și înlăturarea materialului fără valoare, operațiune care se făcea manual. Din rechizitoriu rezultă că dintr-o cantitate de 153 kilograme de minereu se puteau produce aproape 30 de grame de aur. Acesta era topit și rezulta un aliaj de aur cu un carataj superior, de circa 20 karate – 833%.
În fine, urma vânzarea aurului către anumite case de amanet. Aici, aurul era cumpărat la prețuri sub cele ale pieței și era din nou prelucrat în bijuterii, care erau vândute către clienți. Profitul hoților era unul important. De exemplu, în cazul unuia dintre inculpați, procurorii spun că a obținut 140.000 de lei din vânzarea a 1.406,21 grame de aur. Procurorii spun că zeci de kilograme de aur au fost furate și traficate în acest fel, în decurs de doi ani.
Deși părea un dosar aparent simplu, justiția română s-a împiedicat din nou în propria neputință. După ce inculpații au fost reținuți și apoi eliberați, dosarul a ajuns la un procuror din Alba, care l-a ținut la păstrare până s-a pensionat.
Cazul a fost transferat la un alt procuror, mai puțin familiarizat cu cauza, care l-a înaintat în instanță cu propunere de trimitere în judecată pentru comiterea infracțiunii de spălare de bani.
Judecătorii nu l-au acceptat în forma de la acel moment și l-au trimis înapoi la Parchet, pentru mai multe neregularități. Din rechizitoriu nu reieșea foarte clar persoanele de la care au achiziționat aurul unii dintre inculpații și nu s-au lămurit aspecte referitoare la modalitatea săvârșirii infracțiunii, sub forma dobândirii sau deținerii, la alți inculpați.
Termenul de prescripție pentru această infracțiune este de opt ani, așa că șansele ca infractorii să scape de condamnări sunt din ce în ce mai mari. Ministerul Economiei și Agenția Națională pentru Resurse Minerale s-au constituit părți civile în acest dosar.
Acesta este doar unul dintre cazurile de furt de aur de la Roșia Montană. În 2020, polițiștii din Teleorman au arestat mai multe persoane bănuite de extragerea de metale prețioase din pământul provenit din zona minelor de aur din Apuseni.
Hoții provin din comunele Mavrodin și Buzescu. Aceștia transportau sol aurifer cu o autoutilitară, iar acasă extrăgeau metalul prețios printr-un proces chimic. Cu ocazia perchezițiilor au fost găsite: 50 de litri de acid nitric, 375 kg de sodă caustică, precum și 500 de kilograme de deșeuri provenite din extracția minieră. Au fost indisponibilizate sume mari de bani: 71.000 de euro și 20.000 de lei, găsite cu ocazia descinderilor mascaților.