Șefa Parchetului European (EPPO), Laura Codruța Kövesi, a vorbit, în cadrul unui interviu recent, despre un nou fenomen care ia amploare la nivel european. Vorbim aici despre tendința mafiei de a se implica tot mai mult în evaziunea fiscală și mai puțin în activitățile criminale cu risc mare pentru pedepse cu închisoarea. "Este doar o chestiune de a găsi un contabil bun, un avocat bun și pe cineva care știe să vorbească și poți câștiga bani mulți", a spus fosta șefă DNA, într-un interviu pentru jurnaliștii de la proiectul Follow the Money.
"Principalii noștri inamici sunt grupurile criminale organizate. Există tendința de a spune că există două lumi criminale separate. Pe de o parte, traficanții de droguri și traficanții de ființe umane, iar pe de altă parte, criminalitatea financiară. Dar acestea nu sunt două lumi criminale separate. Crima organizată gravă nu poate exista fără crimă financiară. În investigațiile noastre, vedem, de exemplu, că operațiunile complexe de fraudă în domeniul TVA sunt finanțate cu bani obținuți din alte activități infracționale sau, uneori, vedem aceiași operatori spălând banii din frauda TVA și din alte activități infracționale. Am văzut în cazurile noastre că mafia și grupurile criminale și-au remaniat recent activitatea. Traficul de droguri este prea riscant din cauza pedepselor lungi cu închisoarea. Așa că au început fraudele financiare, cum ar fi frauda cu TVA și frauda legată de fondurile UE. Membrii acestor grupuri criminale consideră că acestea sunt sectoare 'fără riscuri'. Este doar o chestiune de a găsi un contabil bun, un avocat bun și pe cineva care știe să vorbească și poți câștiga bani mulți. Cu cât acești criminali pot câștiga mai mulți bani spălând, cu atât cresc mai puternici, cu atât devin mai agresivi. Pe măsură ce nivelul criminalității și al violenței cresc, cu atât devine mai scump pentru societate. Potrivit estimărilor Europol, Europa pierde în jur de 60 de miliarde de euro doar din frauda cu TVA, dar asta a fost an de an timp de decenii. Prin urmare, strategia noastră ar trebui să fie să le paralizăm capacitatea financiară. Și cu cât EPPO este mai puternic, cu atât mai bine pentru banii noștri și pentru propria noastră securitate", a spus Laura Codruța Kövesi pentru Follow the Money.
Șefa EPPO: "Este corupție peste tot, nu există țară curată!"
Procurorul șef european a vorbit și despre modul în care sunt sesizați procurorii europeni. Procurorii urmăresc, punctează Kövesi, și datele din sursele deschise, anume articolele din presa de investigație. Ea a dat în acest sens și un exemplu din România.
"Există întotdeauna o legătură puternică între acest tip de criminalitate și corupție. Nu poți avea o schemă uriașă de TVA în vigoare dacă nu plătești mită undeva; în serviciile vamale sau în administrația fiscală atunci când sunteți verificat corespunzător. Și este corupție peste tot, nu există țară curată. Dacă nu sunt raportate cazuri, fie nu există o detectare bună a cazurilor, fie acestea nu sunt notificate. Nu există altă explicație.
Față de rapoartele pe care le primim de la autoritățile naționale, dar și de informațiile pe care le primim de la părți private, numărul (n. r.: de sesizări de infracțiuni pe care le primim de la instituțiile UE) nu este foarte mare. Am început niște investigații din oficiu pe baza articolelor din presă. Acesta a fost cazul, de exemplu, când o organizație criminală din România a folosit fonduri UE destinate dezvoltării Deltei Dunării pentru alte proiecte. Dar, în general, ne este foarte greu să știm dacă un caz nu a fost raportat de instituții pentru că nu a fost depistat sau dacă a fost depistat și nu a fost raportat", a punctat Codruța Kövesi.
De ce nu sunt sesizați cei din EPPO?
"Îmi este greu să comentez acest lucru (n. r.: multe cazuri potențiale de fraudă nu sunt niciodată transmise procurorilor, cum ar fi cei ai EPPO). Dacă comparați statisticile din acest an cu cele din primul an, există mai multă conștientizare în instituțiile, organismele și agențiile UE că EPPO există și despre ce poate face. Așa că să sperăm că și raportarea cazurilor va crește. Nu aș spune că este rea voință în acest moment. Ceea ce am văzut anterior cu unele state membre, este că, după ce am vorbit cu ele, au început să raporteze mai multe cazuri. Așa că asta facem și cu instituțiile UE. Dar, după cum am spus, dacă identifică o fraudă, ei au obligația de a raporta acest lucru către EPPO.
Asta e foarte greu (n. r.: dacă observă că o instituție nu respectă această obligație). În aceste situații, ne bazăm mai ales pe jurnaliști, pe cetățeni și pe avertizori pentru a raporta cazurile. Ei ne pot ajuta. Evaluăm foarte bine toate informațiile pe care le primim. Și urmărim și toate articolele, mai ales de la acei jurnaliști care fac investigații", a concluzionat șefa EPPO.