Academic achievement of immigrant children in Irish primary schools: the role of capitals and school context

Keywords: rändetaustaga lapsed, akadeemiline edukus, põhikool, uuring

Annotatsioon

Õppeedukus on üks peamistest näitajatest, mille põhjal ennustada edasist töist edu. Samas on varasemad uuringud näidanud, et paljudes riikides on rändetaustaga lastel keeruline saavutada emakeeles haridust omandavate eakaaslastega samaväärseid õpitulemusi. Hoolimata hariduspürgimustest võib rände taustaga vanematel olla keeruline oma sotsiaalset ja kultuurilist kapitali konver teerida nii, et see toetaks nende laste saavutusi sihtriigis. Iirimaa on huvitav näide, sest selles riigis toimus mitmekesise taustaga sisserändajate (paljud neist eurooplased) laialdane ja kiire ühinemine koolisüsteemiga, kus õpivad valdavalt valged, iiri-ja ingliskeelsed katoliiklikest peredest pärit lapsed. Toetudes rändetaustaga laste ja noorte akadeemi list edukust käsitlevale ulatuslikule teaduskirjandusele, uuritakse siinses töös üheksa-aastaste rändetaustaga laste akadeemilist edukust uues sisseränderiigis vahetult pärast sisserände kõrghetke. Tulemused näitavad, et erinevalt paljudest vanadest sisserändajaid vastu võtvatest riikidest jäävad sisserändajate saavutused Iirimaal vaid veidi maha kohalike laste tasemest, kusjuures sotsiaalne ja kultuuriline kapital mõjutab oluliselt lugemisoskust inglise keeles, eriti Ida-Euroopa lastel, kelle puhul oli lõhe suurim. Hiljutiste rändetaustaga laste keele lise lõimumise mustrite adumine võib aidata meil mõista neid protsesse laste ja nende perekondade hilisema liikumise korral Euroopas. 

Rändetaustaga laste akadeemiline edukus


Sissejuhatus

Õppeedukus on laste eduka haridustee ja koolijärgse arengu seisukohalt ülioluline. Erineva taustaga lapsed, sealhulgas madalama sotsiaalmajandusliku staatuse, hariduslike erivajadustega ja rändetaustaga lapsed, ei ole teistega võrdselt edukad (Williams et al., 2016). Empiirilised uuringud näitavad, et nende rühmade sooritus-ja saavutusvõimes on puudujääke peaaegu kõikide haridussüsteemide puhul, kuigi nende puudujääkide ulatus on erinev ( Hillmert, 2013;Heath et al., 2008;Kalter et al., 2018). Üha suurenev ränne kogu maailmas on kasvatanud huvi selle vastu, kuidas sisserändajad vastuvõtvate riikide haridussüsteemides kohanevad. OECD (2015) aruanne on näidanud, et mõned rahvusrühmad saavad koolis paremini hakkama kui teised. Miks see nii on, jääb lahendamata sotsioloogiliseks mõistatuseks (Feliciano, 2005, 841), võttes arvesse vastuvõtvates riikides elavate sisserändajate tausta ja omaduste mitmekesisust. Üldiselt võib öelda, et rändetaustaga laste hariduslik edukus kujuneb individuaalsete, mikrotasandi (nt pere/kool), mesotasandi (nt kooli ja vanemate suhtlus) ja makrotasandi (ühiskond) tegurite keerukas koostoimes. 
Suur osa sisserändajate saavutusi ja hariduskogemusi käsitlevatest töödest põhineb Bourdieu ' (1979) loodud teooriatel, eelkõige mis puudutab erinevat tüüpi kapitali kättesaadavust ja nende konverteeritavust (Devine, 2009). Mõnede uuringute kohaselt on kultuuriline kapital sisserändajate ja nende laste puhul pigem tugev, toetades püsivat ülespoole liikumist (Entorf, 2015). Teised uuringud, mis keskenduvad rändetaustaga vanemate kaasatusele oma laste haridusse, näitavad, et nende inimeste kultuuriline kapital (isegi keskklassi spetsialistide seas) ei pruugi olla vastuvõtvate riikide koolides kehtiv valuuta (Vincent et al., 2012). Vanemate toetus on rändetaustaga laste jaoks üli oluline, sest see aitab lapsi sotsialiseerida nii, et nad usuksid hariduse tähtsusesse (Domina, 2005). Uuringud on näidanud, et hoolimata oma sageli eba soodsast taustast on sisserändajatest vanematel tavaliselt kõrged ootused oma laste haridusele ja nad on kooliellu rohkem kaasatud (nt Rumbaut, 2005). Ameerika Ühendriikide teadlane Crosnoe (2013) viitab immigrantide para doksile, mille kohaselt rände taustaga lapsed saavutavad mõnel juhul häid tulemusi ja isegi edestavad kohalike vanemate lapsi. Kuigi vanemate roll on oluline, tuleb tunnus tada ka lapse enda osa kõrgete ootuste kujundamisel ja edu saavutamisel (Saffigna et al., 2010). 
Ehkki vanemate haridus on laste akadeemilist edukust kõige suurema tõenäosusega ennustav tegur (Schiller et al., 2002), on leitud, et rahaline ja sotsiaalne kapital (sealhulgas keeleline kapital) mõjutavad sisserändajate juurde pääsu haridus likele ressurssidele kõige enam (Tzanakis, 2011). Varasemad uurimistulemused on näidanud ka seda, et saavutatud tase erineb rahvus rühmade vahel isegi pärast selliste tegurite nagu majanduslik ja sotsiaalne kapital arvesse võtmist (Portes & Rumbaut, 2005). Ühtlasi on olemas olevad uuringud rõhu tanud vastuvõtvas riigis viibimise pikkuse olulisust rände taustaga laste akadeemi lisele edukusele (Di Liberto, 2015). Ja loomulikult on paljudes varasemates uuringutes käsitletud püsivama iseloomuga rännet mitte-lääne riikidest: liikumisvabadus on toonud kaasa väga erinevad rändemustrid Euroopas, mis on varasemast paindlikumad ja keerulisemad ning millega kaasnevad palju väiksemad rändekulud (Favell, 2008). Sellisel paindlikumal ja ajutisel rändel võib olla mõju rändetaustaga laste integreerimisele. 
Lisaks lapse ja perekonna taustale mõjutab rändetaustaga laste hariduslikku edukust ka vastuvõtvates riikides saadud koolikogemus. Kool on esimene suurem ametlik asutus, millega laps kokku puutub, ja seda võib pidada kõige paremaks keskkonnaks, kus avaldub sisserändajate ja nende laste suhteline edu või ebaedu. Koolid võivad aidata kaasa hariduslike ressursside eba võrdsele jaotu misele läbi koolide vastuvõtupõhimõtete ja -korra ning rühmadesse jagamise ja jälgimise (Darmody et al., 2012). Kuna lääneriikide koolides järgitakse enamasti keskklassi väärtusi, kiputakse neis tunnustama ja premeerima keskklassile sobivaid saavutusi. Samas ei toeta rändetaustaga laste kultuuriline taust alati sarnaseid väärtusi, võttes arvesse keelelisi erinevusi ning ametlike ja mitteametlike reeglite lahknevust eri riikide haridussüsteemides. et al., 2020). Paljud Iirimaale elama asunud, eelkõige Lääne-Euroopast ja ka kolmandatest riikidest pärit sisserändajad, on saanud varem väga hea hariduse, mis peegeldab sisserändepoliitikat ja tööturule juurdepääsu reegleid (Darmody et al., 2016). Ometi näitavad Iirimaal tehtud uuringud, et mitme näitaja puhul, sealhulgas juurdepääs eelistatud töökohtadele, diskrimineerimise kogemine tööl ning töötuse tase, ei saa mõned Iirimaale saabunud sisserändajad tööturul sama hästi hakkama kui Iiri kodanikud (Kingston et al., 2013). Nende rühmade puhul ei vasta töötasu nende haridustasemele (idaeurooplased) (Barrett & McGarthy, 2007) või neil on üldse keeruline tööd leida (mustanahalised ja rahvusvahelist kaitset saanud inimesed) (McGinnity et al., 2020). Loomulikult võib vanemate haridustase mõjutada nende laste saavutusi rohkem kui rahaliste vahendite puudumine. Iirimaa puhul on huvitav ka see, et mõnest Aafrika riigist pärit kolmanda riigi sisserändajad võivad olla Iiri elanikkonnast etniliselt kaugemal kui ELi sisserändajad ja neil võib olla keeruline Iirimaa tööturul hakkama saada, kuid nende inglise keele oskus võib olla parem (McGinnity et al., 2020). 
Selle artikli eesmärk on avardada teadmisi rändetaustaga õpilaste akadeemilisest edukusest, laiendades uuringu fookust sisserändajate ja põliselanike võrdluselt rahvusrühmade tulemuste võrdlusele, arvestades vaba liikumise mõju Euroopa Liidus. Keskendume eelkõige inglise keele lugemisoskusele. Inglise keel on Iiri haridussüsteemi keskne õppeaine, kuid inglise keele lugemine on väga oluline ka algkooli õppekavas olevate mitmete teiste ainetega hakkama saamiseks ning tõenäoliselt seotud ka suulise keeleoskusega, mis on möödapääsmatu, et suhelda nii õpetajate kui ka eakaaslastega. Inglise keele kõrval kirjeldame ka rändetaustaga õpilaste tulemusi matemaatikas. 
Rahvusvahelistest uurimistöödest lähtudes püstitasime järgmised hüpoteesid: 1) Iirimaal esineb rändetaustaga lastel mahajäämus inglise keele lugemisoskuses, mis avaldub standardiseeritud testide madalamates tulemustes, kusjuures selle mahajäämuse puhul esinevad erinevused rahvus-/etniliste rühmade vahel (H1 (Entorf, 2015). See erinevus on tingitud mitme sugusest teguritest, sealhulgas erinevustest majanduslikus (vanemate sisse tulek), kultuurilises (hariduslikud ressursid kodus) ja keelelises kapitalis (kodus räägitav keel), samuti vanusest, mil riiki saabuti (ibid.). 
Kihistumise uurijad on üldiselt nõus, et rändetaustaga peredel, kellest paljud on madalamal sotsiaalmajanduslikul positsioonil, on tavaliselt vähem ressursse oma laste akadeemiliste saavutuste toetamiseks kui kohalikel vanematel (Heath et al., 2008). 
Sotsiaalmajanduslikult ebasoodsa olukorra argument võib sattuda kahtluse alla riigis, kuhu on hiljuti sisserännanud hea haridusega elanikkond. Kuid kõrge haridustase ei tähenda tingimata kõrget ametipositsiooni ja hästi tasustatud töökohta, mida tõendab sisserändajate üleharitus Iirimaal ja mujal (Barrett & Duffy, 2008). Kuigi riigis viibimise kestus võib muuta sisserändajate olukorda vastuvõtvas riigis, ei liigu kõik sisserändajate rühmad ühes suunas: riigis viibimise kestusel ei ole kõigi jaoks ühesugune mõju: mõned rühmad võivad läheneda vastuvõtva elanikkonna tasemele, samal ajal kui teised jäävad ebasoodsasse olukorda (Alba & Nee, 2003). Mis puutub kultuurilisse reproduktsiooni, siis on mõned rühmad domineeriva rühma (põliselanikkonna) kultuurilise kapitali ülevõtmisel edukamad ja muudavad selle hilisemas elus sotsiaalseks ja majandus likuks eeliseks. Päritoluperekonnalt kaasa saadud kultuurilise kapitali suurus mõjutab laste sotsiaalmajanduslikku staatust (Bourdieu, 1979). 
Kultuurilise reproduktsiooni teooria kohaselt tuleb arvesse tuleb võtta ka muid tegureid peale rahaliste vahendite. On leitud, et haridussüsteemid taastoodavad ühiskonnas juba olemasolevat ebavõrdsust (Sullivan, 2001). Kuivõrd lapsed käivad kohalikes koolides, võib ebasoodsate tingimuste geograafiline kontsentratsioon soodustada koolide segregatsiooni, kusjuures sisserändajad kipuvad koonduma kehva sisekliima ja õpikeskkonnaga koolidesse (Kristen et al., 2008). Samas näitavad teised uuringud (Rumbaut, 2005), et etnilisel kontsent ratsioonil võib oma keele ja tavade säilitamise seisukohalt olla ka kasulik mõju. 
Kuigi Bourdieu kultuurilise kapitali teooria oli esialgu sõnastatud ühiskonnaklasse silmas pidades, on hilisemad teoreetikud (vt nt Lareau & Horvat, 1999) seda laiendanud, et võtta arvesse kultuurilist mitmekesisust, mis tuleneb rahvusest ja etnilisest kuuluvusest. Nende autorite arvates on kooli poliitika ja tavad tuttavad domineeriva (rahvus-) rühma, st siseringi õpilastele, kellel on see teave kultuurilise kapitali osana, samal ajal kui sisserändajate rühmade liikmed, kellel on teistsugune kultuuriline kapital, normid ja väärtused, on sageli autsaiderite positsioonil (Bourdieu, 1984). Rändetaustaga laste jaoks on kool nende peamine kontaktide allikas enamusrahvuse kultuuriga ja seega oluline koht vastuvõtva riigi lingua franca ning kultuuriliselt oluliste teadmiste, oskuste ja hoiakute omandamiseks (Park-Taylor et al., 2007). Bourdieu (1998) väidab ka, et sisserändajate autsaideri staatus võib olla eri rühmade puhul erinev, kuna mõned rändetaustaga pered on teistest tõenäolisemalt võimelised hankima teavet vastuvõtva riigi haridussüsteemi kohta ja omandama selle kultuurilisi eelistusi (Weine et al., 2004). Kodu-ja koolikultuuri ebakõla ehk kultuuriline kaugus võib erineda eri rahvuste või keelerühmade ja ka sotsiaalsete klasside lõikes, sõltuvalt nende käsutuses olevatest kapitalitüüpidest. Lisaks tulevad rände taustaga lapsed vastuvõtvasse riiki oma suhtumisega õppimisse ning õpistiiliga, mida mõjutavad koduriigi tavad ja mis võivad erineda vastuvõtvas riigis järgitavatest tavadest (Darmody et al., 2011). 
Rändetaustaga laste haridust käsitlevates uuringutes vaadeldakse harva eri kapitalivormide koostoimet ja ümberkujundamist. Ometi mõjutab see tõenäoliselt nende laste akadeemilist edukust seoses juurdepääsuga hariduslikele ressurssidele. Tasub siiski märkida, et kapitalivormi ümberkujundamine ei ole lihtne, see saavutatakse keeruliste protsesside tulemusel (Devine, 2009). Mõnel indiviidil on rohkem kapitali ja seega domineerib ta nende üle, kellel on seda vähem; teistel võib olla võrdselt, kuid erineva koosseisuga kapitali, mis seab nad teiste indiviidide või institutsioonidega erinevasse suhtesse (ibid.). 
Bourdieu tööd sotsiaalse ja kultuurilise reproduktsiooni kohta on sageli kriti seeritud selle eest, et see on liiga deterministlik (vt Jenkins, 2002) ja seetõttu vastuolus uute haridusuuringutega, mis rõhutavad laste sõna-ja teovabaduse olulisust (vt Clark et al., 2003). Bourdieu raamistiku hilisem täiustamine on teinud sotsiaalse reproduktsiooni olemuse muutlikumaks, väites, et "indiviidi klassi-ja rassipositsioon mõjutavad sotsiaalset reproduktsiooni, kuid ei määra seda" (Lareau & Horvat, 1999, lk 50). Seetõttu võtame arvesse ka noorte endi mõningaid vaateid oma koolikogemusele ja vaatleme neid kui aktiivseid oma haridust mõjutavaid tegutsejaid, et mõista nende akadeemilise edukuse tagamaid. Varasemad uuringud on näidanud, et rändetaustaga laste akadeemilise edukuse uurimisel on oluline arvestada etniliste eripäradega, mis tulenevad nende kultuurist, hoiakutest ja majanduslikest võimalustest (Borjas et al., 1992); vanemate ootustega (Rumbault, 2005); õpetajate ootustega vähemusrahvusest õpilaste suhtes (Bernstein, 1975) ja nende kultuurilise ja sotsiaalse kapitali vääriti mõistmisega (Gibson & Ogbu, 1991); ressursside kättesaadavuse ( Kingdon & Cassen, 2010) ja keeleoskusega (Turney & Kao, 2009). 

Andmed ja meetod

Siinne artikkel tugineb uuringu "Growing up in Ireland" 1998. aastal sündinud kohorti kuulunud ligikaudu 8500 üheksa-aastase õpilase seas korraldatud pikiuuringu esimesele lainele. Uuringu peamine eesmärk on anda täielik ülevaade Iirimaa lastest ja nende arengust praeguses sotsiaalses, majanduslikus ja kultuurilises keskkonnas. Uuringus on ühendatud vanematelt, kooli juhtidelt, õpetajatelt ja lastelt saadud teave. Seega annab see väärtuslikku ja üksik asjalikku infot nende laste koduse keskkonna, perekondlike suhete ja läbisaamise kohta eakaaslastega, samuti nende ootuste ja püüdluste ning osalemise kohta õppeprotsessis. Andmeid koguti 2007. aasta septembrist kuni 2008. aasta juunini ehk ajavahemikus, mis langes kokku Iirimaale suunduva sisserände kõrg perioodiga. Enamik uuringus osalevatest lastest on sündinud 1998. aastal, mõned aga 1997. aastal. Kuigi andmeid koguti juba mõnda aega tagasi, on tulemused endiselt asjakohased, sest need selgitavad asjaolusid, mis mõjutavad rändetaustaga õpilaste akadeemilist edukust, kuna eri kapitalide konverteeritavus on vastuvõtvasse riiki elama asuvate sisserändajate jaoks endiselt probleemiks. 
Andmed on pärit kooli-ja leibkonnapõhistest uuringutest. Koolis kasutati ühte direktorile suunatud küsimustikku ja kahte õpetajatele suunatud küsimustikku. Koolijuhi küsimustik sisaldas küsimusi kooli kohta, sealhulgas kooli suurust, probleeme, eetost ning õpetajate ja õpilaste suhteid koolis, samuti mõningaid koolijuhi isikuandmeid. Õpetajatelt küsiti andmeid lapse temperamendi, akadeemilise edukuse, kodutööde tegemise, keeleoskuse ja suhete kohta eakaaslastega. 3 Kooliuuringu viimane osa hõlmas akadeemilise hindamise teste (Drumcondra lugemis-ja matemaatikatestid). 4 Need testid on koostatud Iiri õpilaste jaoks, seotud õppekava ja klassikursusega. 5  Siinse artikli jaoks skaleeriti nii matemaatika kui ka lugemisoskuse hindeid nii, et nende keskmine oleks 100 ja standardhälve 15. 
Leibkonnapõhises uuringus koguti teavet üheksa-aastastelt lastelt, nende peamistelt hooldajatelt (enamasti ema) ja peamiste hooldajate abikaasadelt/ elukaaslastelt (tavaliselt lapse isa). Üheksa-aastastelt lastelt koguti üksik asjalikku teavet nende arusaamade kohta koolist ja nende õpetajatest. Lisaks küsimustele sissetuleku, tööhõive ja hariduse kohta küsiti vanematelt nende lapse kooliellu kaasatuse kohta. Kooli tasandil registreeriti 80protsendiline vastamis määr. Üldiselt oli täielik valim koolide tunnusjoonte ja soolise koosseisu tasandil elanikkonna suhtes ülimalt esinduslik. Suuremad koolid ja ebasoodsas olukorras 3 Koostati ka küsimustik õpetaja kohta, kuid uuringus seda ei kasutatud. olevad koolid olid veidi üleesindatud. Leibkonna tasandil (koolist valitud sobiv laps) osales uuringus kokku 59 protsenti sihtrühma kuuluvatest peredest. Perekonna tasandil olid uuringus veidi alaesindatud madalamasse ühiskonnaklassi kuuluvad lapsed ja need, kelle emad olid madalama haridustasemega. Neid esindatusega seotud probleeme tasandati ümberkaalumisega (Williams et al., 2009). 

Rändetaustaga lapsed uuringus "Growing Up in Ireland"

Selles uuringus keskendusime rändetaustaga lastele, kusjuures nende andmed on kogutud ajal, mil Iirimaal oli toimunud märkimisväärne sisseränne. Rändetaustaga lapsed on need, kelle ema on sündinud välismaal ega määratle end etniliselt iirlasena. 6 Emasid kasutatakse seetõttu, et neid peetakse sageli laste peamisteks kasvatajateks (Lerner & Grolnick, 2020), kuigi hinnangulised statisti lised mudelid kontrollivad ka seda, kas lapse isa, kui ta on olemas, on iirlane või mitte. Rändetaustaga emade sünniriigid jagati rühmadesse, mille puhul lähtuti piirkonnast, kultuurilisest sarnasusest ja varasemast töötamisest Iirimaal. 7 Ulatuslikke riikide rühmi on ka varem uuringutes kasutatud (vt Finn et al., 2021;Darmody et al., koostamisel). Selles uuringus kasutati järgmisi rühmi: Iirimaa, Ühendkuningriik, Lääne-Euroopa, Ida-Euroopa, Aafrika, Aasia, muud lääneriigid, sealhulgas Lõuna-Ameerika 8 . Joonisel 1 on esitatud üheksaaastaste osakaal igas rühmas. Tabel 1 näitab märkimisväärseid erinevusi ebasoodsas olukorras olevates koolides õppivate sisserändajate ja iiri laste osakaalus. Veerand (25%) Aafrika päritolu emade lastest käib koolis, mis kvalifitseeruvad koolis võrdsete võimaluste tagamise initsiatiivi (DEIS) 1. rühma, samal ajal kui iiri emade lapsi käib sellistes koolides 8,5 protsenti. 11 Ka Smyth jt (2009) leidsid, et rändetaustaga lapsed käivad suurema tõenäosusega ebasoodsas olukorras olevates koolides (DEIS). Mudelisse kaasatud muud koolide tunnusjooned hõlmasid kooli direktori 12 tajutud kooli probleemide tõsiduse määra võrreldes teiste koolidega; asjaolu, kas kool on katoliiklik või mitte ja kas tegemist on segakooli või ühesoolise kooliga. 9 See erinevus on väike, kuid ühesuunalist Anova-testi kasutades statistiliselt oluline. 10 Seda mõõdikut kasutatakse sissetulekukvintiili asemel kahel põhjusel. Esiteks on puuduvaid juhtumeid vähem kui sissetulekukvintiili puhul. Teiseks hõlmab see näitaja perekondi, kes on hädas rahaliste kohustuste täitmisega praeguste vahendite, mitte aga üldise sissetuleku taseme tõttu. 11 Rändetaustaga lapsed on üleesindatud ka DEIS 2. rühma koolides, mis on keskmiselt ebasoodsas olukorras: 10 protsenti Aafrika, 15 protsenti Ida-Euroopa ja 19 protsenti Aasia lastest käib sellistes koolides, samal ajal kui valimisse kuulunud iiri lastest käib sellistes koolides 6 protsenti. 
12 Kooli direktorilt küsiti, kas tema arvates on võrreldes teiste sama suurte algkoolidega igapäevaste probleemide ulatus koolis: palju suurem kui teistes koolides / mõnevõrra suurem / umbes sama / mõnevõrra väiksem / palju väiksem kui teistes koolides. See näitaja on korrelatsioonis ebasoodsas olukorras oleva kooli staatusega, kuid võimaldab eristada koole, mis ei ole ebasoodsas olukorras. et al., 2020). Sotsiaalse kapitali näitajad on seotud kodus, koolis ja kogukonnas valitsevate oludega. Mõõdetakse vanemate osalust kohalike kogukondade tegevuses ja kohaliku keskkonna kvaliteeti. 14 Perekonnapõhist sotsiaalset kapitali mõõdetakse lapse vanemate ja õdede-vendade arvuga. Mis puudutab leibkonna struktuuri, siis on kolmandik Aafrika emadest üksikvanemad, võrreldes 18 protsendi Iiri 9-aastaste laste emadega, kusjuures Lääne-Euroopa ja Aasia emade hulgas on üksikvanemate osakaal väga madal (vt tabelit 1). Koolipõhine sotsiaalne kapital on see, kas vanemad osalesid lapsevanemate koosolekutel, kas lapsele meeldib tema õpetaja (alati) ja kui palju on lapsel sõpru, kusjuures üks või üldse mitte ühtegi sõpra loetakse madalaks näitajaks. 

Edukuse modelleerimine inglise keele lugemisoskusega seoses

Nüüd uurime, kas sisserändajate rühmade edukuses on erinevusi ja mil määral on see seotud kapitali eri vormide ja inglise keele lugemisoskusega 9. klassis. Asjaolu, et lapsed võeti valimisse koolide piires, tähendab, et tavalised mitme muutujaga regressiooni meetodid ei ole sobivad, kuna saadud standardvead hinnatakse tõenäoliselt liiga väikesteks. Me hindame inglise keele lugemis oskuse mitmetasandilisi mudeleid, mis võtavad selgesõnaliselt arvesse laste rühmitamist koolides. Mitmetasandilised hinnangud võimaldavad meil kvantifit seerida edukuse erinevuse osakaalu individuaalsel ja koolide tasandil. Oma hüpoteesidest lähtudes võtame kasutusele järjestikused muutujate plokid -tausta-ja majanduslikud tegurid, kooli tunnusjooned, seejärel kultuuriline ja sotsiaalne 13 "Kui arvesse võtta kõiki asjaolusid, siis kui kaugele jõuab teie arvates õpilane oma haridusteel või koolituses?" Kõrgeid ootusi mõõdetakse kraadi või kõrgharidusega omandamisena. 14 Kogukonna kaasatust mõõdetakse vastusega küsimusele: "Kas olete seotud mõne kohaliku vabatahtliku rühmaga?" Keskkonna kvaliteeti hinnatakse järgmise nelja küsimuse vastuste summa abil: "Kui levinud on teie piirkonnas prügi ja maas lebav praht; halvas seisu korras kodud ja aiad; vandalism; joobes inimesed / narkootikumide tarvitamine?" Võimalikud vastused on järgmised: väga tavaline / üsna tavaline / mitte väga tavaline / üldse mitte tavaline. 
kapital. Igal juhul on võrdlusrühmaks Iirimaa 9-aastased lapsed. Tabelites 2a ja 2b on esitatud mudeli tulemused, samuti varieeruvuse näitajad individuaalsel ja kooli tasandil ning mudeli sobivuse statistika. 
Mudel 1 näitab, et esialgsete tulemuste puhul (st teatud tegureid arvesse võtmata) ei ole Ühendkuningriigi ja Iirimaa 9-aastaste õpilaste inglise keeles lugemise oskuses erinevusi, mis ei ole üllatav. Teiste puhul on erinevused tagasi hoidlikud. Lääneeurooplaste lastel on veidi paremad tulemused inglise keele lugemisoskuses, samas Ida-Euroopast, Aasiast ja Aafrikast pärit lastel veidi halve mad. Tulemused on statistiliselt olulised ja erinevus on suurim Ida-Euroopa elanike puhul. Esimene hüpotees rühmadevaheliste erinevuste kohta leiab kinnitust, kuigi erinevused on väikesed. 
Teises hüpoteesis eeldati, et erinevused iiri ja rändetaustaga vanemate laste tulemustes on osaliselt seletatavad kooli tasandi tunnusjoontega, mis on olulisemad kui individuaalse tasandi sotsiaalmajanduslikult ebasoodne olukord. Võttes esmalt arvesse individuaalset majanduslikku kitsikust ja tööaega (tabel 2a, mudel 2), näeme, et rahaline kitsikus avaldab märkimisväärset mõju, kus juures nende perede lapsed, kellel on suuremad toimetuleku raskused, saavu tavad lugemises kehvemaid tulemusi (olenemata sellest, kas ollakse sisserändaja). Erinevused sisserändajate rühmade vahel püsivad, seejuures idaeurooplaste tulemused muutuvad vähe, olles endiselt umbes 9 punkti võrra madalamad. Iiri õpilaste ja aafriklaste erinevus on pärast taustatunnuste arvesse võtmist nüüd mõnevõrra väiksem (nüüd 3,4 punkti võrra madalam: see rühm teatas kõige suurematest rahalistest raskustest (vt tabelit 1). Aasialaste puhul on iiri ja aasia õpilaste erinevus mudeli 1 ja mudeli 2 vahel veidi vähenenud (tabelit 2a). See viitab asjaolule, et perekonna sotsiaalmajanduslik olukord, vähemalt siis, kui seda mõõdetakse rahalise kitsikusena, põhjustab sisserändajate rühmade vahel vähe erinevusi. 
Teise hüpoteesi teine osa käsitles koolide omaduste mõju, arvestades ootust, et rändetaustaga vanemate lapsed võivad suurema tõenäosusega käia ebasoodsas olukorras olevates koolides. Kui lisada koolide tunnusjooned (tabelis 2a esitatud mudel 3), siis näeme, et ebasoodsas olukorras olevate koolide õpilaste tulemused on kehvemad isegi pärast individuaalse rahalise kitsikuse arvesse võtmist. Erinevused rändetaustaga õpilaste tulemustes vähenevad mõnevõrra, eriti aafriklaste ja ka idaeurooplaste puhul (vt mudelit 3). Üldiselt on sotsiaalmajandusliku tausta ja koolide tunnusjoonte mõju kõige suurem aafriklaste puhul, jäädes siiski üsna väikseks. Aasialaste puhul vähendab kooli tunnusjoonte lisamine pisut nende ja iiri eakaaslaste vahelist erinevust inglise keele lugemisoskuses. Seega leidis teine hüpotees üksnes osaliselt kinnitust: kuigi kooli tasandi tunnusjoontel on üldine mõju, tasandavad need erinevust ainult ühe sisserändajate rühma puhul ja see mõju on väike. Kolmanda hüpoteesi kohaselt eeldati, et erinevused rändetaustaga laste sot siaalses ja kultuurilises kapitalis seletavad osaliselt erinevusi inglise keele lugemistulemustes. Neid käsitletakse tabelis 2b esitatud mudelites. Mude lisse 4 on lisa tud muutujaid, mis peaksid hõlmama kultuurilist kapitali. Nagu eeldati, on emade julgustusel ja eelkõige emade ootustel edukusele tugev mõju üldistele luge mistulemustele. Kõrgete ootustega emade laste lugemissooritused on keskmiselt 7 punkti kõrgemad kui lastel, kelle emade ootused on madalamad. Enam kui 20 raamatu olemasolu kodus, kultuurilises tegevuses osalemine, arvuti olemas olu ja raamatukogu kasutamine on kõik seotud paremate lugemis tulemustega. Kõrgharidusega emade lastel on lugemisoskus 3 punkti võrra parem, kuigi emade haridus on tugevalt seotud ka ootuste ja koduse õpikeskkonnaga. Lapsed, kelle inglise keele oskus ei ole õpetajate arvetes kuigi hea, saavad keskmiselt 11 punkti madalama tulemuse. Mudelis 4 lisatud täiendavad tegurid vähendavad Lääne-Euroopa eelisseisundit: nende paremad tulemused on seletatavad selle rühma suurema kultuuri lise kapitaliga. Idaeurooplaste mahajäämus inglise keele lugemisoskuses väheneb oluliselt, kui võtta arvesse kultuurilist kapitali, jäädes seega vaid veidi alla 5 punkti madalamaks. Pärast kultuurilise kapitali arvesse võtmist on erinevus Aafrika ja Aasia laste ning Iiri laste vahel väike ja statistiliselt mitteoluline. 
Sotsiaalse kapitali lisamisel (mudel 5) näeme, et ühe või mitte ühegi sõbra omamine on samuti seotud madalamate testitulemustega. Samuti saavutavad ühe vanemaga peredest pärit lapsed lugemises oluliselt madalamaid tulemusi, isegi pärast sotsiaalmajandusliku tausta arvesse võtmist. Mida vähem õdesid-vendi, seda paremad lugemistulemused. Pärast individuaalsete erinevuste arvesse võtmist ei ole ebasoodsas olukorras elamise mõju märgatav. Pärast kultuurilise ja sotsiaalse kapitali arvesse võtmist on ainus märkimisväärne erinevus sisserändajate rühmade vahel nüüd Ida-Euroopa ja Iirimaa laste vahel ning see erinevus on võrreldes mudeliga 1 palju väiksem. Kolmas hüpotees on üldjoontes kinnitust leidnud, st osa saavutuste erinevusest tuleneb sisserändajate kultuurilise ja sotsiaalse kapitali erinevustest, kuigi mõned kultuurilise ja sotsiaalse kapitali näitajad mängivad suuremat rolli kui teised. 

Arutelu ja järeldused

Rändetaustaga lapsi on peetud kõige kiiremini kasvavaks noore elanikkonna segmendiks kõikjal maailmas ja nende haridustaset uuritakse üha sagedamini. Need peamiselt Ameerika Ühendriikidest pärinevad uuringud on näidanud, et hariduslik edukus erineb rahvusrühmiti (Portes & Rumbaut, 2001). Rühmadevahelisi erinevusi on püütud seletada rahalise ja inimkapitaliga, perekondliku struktuuri, kogukondlike ressursside, kultuuriliste suhete, aga ka väliste teguritega, nagu rassiline kihistumine ja majanduslikud võimalused (Zhou, 1997). 
Selle töö eesmärk on laiendada meie teadmisi kõrgharidusega heterogeense sisserändajate rühma laste akadeemiliste saavutuste kohta Iirimaal. Uue sisserändajaid vastuvõtva riigina oli Iirimaal ja selle haridussüsteemil vähe kogemusi etnilise ja kultuurilise mitmekesisusega: valdavalt valgeid iirlasi õpetati valdavalt katoliiklikes algkoolides. Suure hulga sisserändajate saabumine paljudest riikidest seadis haridussüsteemi tugeva surve alla. Kasutades andmeid, mis on kogutud uuringu "Growing Up in Ireland" raames ja mis põhineb 9-aastaste laste üleriigilisel esinduslikul valimil, laiendatakse siinses uuringus rände taustaga laste akadeemilist edukust käsitlevaid varasemaid uurimusi, kontrollides, kas nad on inglise keele lugemistestis vähem edukad. Arvestades päritoluriikide suurt arvu, rühmitati lapsed vanemate päritoluriigi alusel laiemaid piirkondi hõlmavatesse rühmadesse. Esimene hüpotees oli järgmine: Iirimaal esineb rändetaustaga lastel inglise keele lugemisoskuses mahajäämus, mida näitavad madalamad tulemused standar ditud testis, kusjuures selle mahajäämuse puhul võib täheldada erinevusi rahvus-/etniliste rühmade vahel. See hüpotees leidis laialdast kinnitust, kuigi erinevused Iiri päritolu vanemate ja teiste laste vahel ei olnud nii suured, kui eeldati. Kui mõnes Lääne-Euroopa riigis on just väljastpoolt Euroopat pärit vanemate lapsed need, kellel esineb kõige rohkem probleeme seoses keelelise integratsiooniga (Kalter et al., 2018), siis Iirimaal täheldati suurimat mahajäämust nende laste puhul, kelle vanemaid võiks üldjoontes kirjeldada kui idaeurooplasi. Samas tuleb märkida, et matemaatikas ei täheldatud Iiri ja Ida-Euroopa laste edukuses mingeid erinevusi. 
Varasemad uuringud on näidanud, et koolides taastoodetakse haridusliku kihistumise ja kutsealase edukusega seotud ebavõrdsust (Bourdieu & Passeron, 1977) ning koolide õpilaskonna koosseis on üks peamisi tegureid, mis tekitab erinevusi koolide üldises akadeemilises edukuses (Karvonen et al., 2018). Kui koole lahterdatakse sotsiaalmajandusliku staatuse alusel, võivad need üksteisest erineda mitmel moel, sealhulgas õpetajate kvaliteedi, personali suhtarvu, kooli sisekliima ja õpetajate ootuste poolest. Varasemates uuringutes on leitud, et kooli õpilaskonna keskmine sotsiaalmajanduslik staatus avaldab kontekstipõhist mõju edukusele ja koolist väljalangevuse määrale, mis ületab üksikute õpilaste taustatunnuste mõju (Rumberger & Willms, 1992). Varasemates uuringutes Iirimaal on leitud, et ebasoodsas olukorras olevates linnakoolides on rändetaustaga lapsed üleesindatud (vt Smyth et al., 2009). 
Teine hüpotees, mille kohaselt eeldati, et arvestades ootust, et rändetaustaga lapsed käivad suurema tõenäosusega ebasoodsas olukorras olevates koolides, seletavad kooli tasandi omadused osaliselt mis tahes edukusnäitajate mahajäämust isegi siis, kui individuaalsed sotsiaalmajanduslikud omadused on arvesse võetud, leidis ainult osaliselt kinnitamist. Kuigi kooli ja individuaalse tasandi omaduste üldine mõju lugemistulemustele oli täheldatav, ei mõju tanud see kuigi palju (kuigi veidi mõjutas) vanemate sünniriigi järgi rühmadesse jagatud laste vahelisi erinevusi. Lääne-Euroopast pärit sisserändajad käivad Iirimaal kõige harvemini ebasoodsas olukorras olevates koolides, samal ajal kui Ida-Euroopa ja eriti Aafrika päritolu rändetaustaga lapsed käivad seal suurema tõenäosusega, mis toetab teist hüpoteesi, kuigi taas kord saab edukuse erinevusi sellega selgitada vaid tagasihoidlikul määral. 
Kuigi laste akadeemilist edukust kujundavad paljud tegurid, osutavad uuringud vanemate tausta ja omaduste tähtsusele. Oluline on mõista, kuidas mõjutavad rändetaustaga laste akadeemilist edukust need ressursid, millega vanemad saabuvad (nt kodumaal omandatud ülikooliharidus), ja need ressursid, mis on kättesaadavad vastuvõtvas riigis. Siinne töö näitab, et perekonna rahalisel kitsikusel on selge negatiivne mõju lugemisoskusele, kuigi selle roll sisserändajate rühmade vaheliste erinevuste mõistmisel on väga väike. 
Kolmas hüpotees, mille puhul eeldati, et kultuurilise ja sotsiaalse kapitali erinevused sisserändajate rühmade vahel mängivad täiendavat rolli erinevuste seletamisel seoses edukusega, leidis suures osas kinnitust. Mitme kultuurilise ja sotsiaalse kapitali näitaja -eriti esimese -lisamine avaldas selget tasan davat mõju inglise keele lugemistulemustele, nii et ainult Ida-Euroopa vanemate lapsed erinesid märkimisväärselt Iiri vanemate lastest, ning ka see erinevus vähenes märgatavalt. 
Küllap on rühmadevahelised erinevused seletatavad eelkõige erinevustega sotsiaalses ja eriti kultuurilises kapitalis, kuigi mõned näitajad on lugemisoskusega palju tugevamalt seotud kui teised. Sotsiaalse ja kultuurilise kapitali erinevused on eriti olulised Ida-Euroopa elanike puhul, kelle mahajäämus inglise keele lugemisoskuses on Iirimaal kõige suurem. Vanemate inglise keele oskus on märgiline kultuurilise kapitali näitaja. Vanemad, kellel on raskusi inglise keele oskusega, kasutavad tõenäoliselt vähem strateegiaid, mis aitavad kaasa akadeemilisele edukusele, näiteks kodus lugemine, harivate telesaadete vaatamine, raamatukogus või muuseumis käimine (Pong & Landale, 2012). Kodus räägitav võõrkeel on kõige olulisem tegur, mida seostatakse haridusliku lõhega (Dustman et al., 2012). Siinne uuring näitas, et kehv inglise keele oskus mõjutab oluliselt lugemistulemusi, eriti Ida-Euroopa elanike puhul, kellest paljud on Iirimaale saabunud uuringule eelnenud viie aasta jooksul. Arvestades, et paljud neist peredest on hiljutised sisserändajad, võib juhtuda, et need lapsed omandavad inglise keele oskuse seda kiiremini, mida kauem nad Iirimaal viibivad. Rändetaustaga vanemate Iirimaal sündinud laste kohta hiljuti tehtud uuringus leitigi, et Ida-Euroopa vanemate lapsed tegid kolme ja üheksa aasta vanuselt kiireid edusamme inglise keele omandamises (Darmody et al., 2022). 
Selle uuringu üks tähelepanuväärsemaid leide on rändetaustaga vanemate kõrged ootused oma laste hariduslikule edukusele. Märkimisväärne osa eri rühma desse jaotatud inimestest eeldab, et nende laps saavutab kolmanda taseme hariduse. Hiljutistel sisserändajatel võib olla suurem usk haridusse, mis võimaldaks ülespoole liikuda, kui rassilisse ja etnilisse vähemusse kuuluvatel teise või kolmanda põlvkonna sisserännanutel (Gibson & Ogbu, 1991). Siiani ei ole veel teada, kas vanemate kõrged ootused aitavad ületada rändetaustaga lapsi kimbutavad (ehkki tagasihoidlikud) puudujäägid, mis takistavad neil edu saavu tamast. Selle andmekogumi esimene laine võimaldas meil mõista eri nevate kapitalide konverteeritavuse dünaamikat laste puhul, kellest paljud olid hiljutised sisserändajad teistest Euroopa riikidest. Saadud tulemused võivad olla kasulikud rändetaustaga laste, nende perekondade ja vastuvõtjariikide võima like probleemide mõistmiseks pärast hiljutist suurt pagulase staatuses laste liikumist Euroopas. 

4

  Vaata täpsemalt https://www.tests.erc.ie/. 5 Enne analüüsimist korrigeeriti hindeid klassiastme ja lapse vanuse järgi, et need oleksid võrreldavad. 




  Byrne jt (2010) leiavad, et sisserändajad käivad sagedamini koolides, kus on rohkem ebasoodsas olukorras olevaid õpilasi, samas McCoy jt (2014) on seda meelt, et Iirimaal on ebasoodsas olukorras olevas koolis käimisel täiendav negatiivne mõju akadeemilisele edukusele, isegi pärast laste sotsiaalmajandusliku tausta arvesse võtmist. Selleks et mõista rändetaustaga laste akadeemilist edukust, tuleb lähtuda vastu võtva riigi kontekstist. Kuna suur osa senistest uuringutest on tehtud vanades sisserändajaid vastuvõtvates riikides, nagu USA ja Ühendkuningriik, ei teata kuigi palju teguritest, mis mõjutavad rändetaustaga laste akadeemilist edukust sellistes riikides nagu Iirimaa, kus ulatuslik sisseränne on suhteliselt uus nähtus ja suur osa sisserändajatest on pärit muudest ELi riikidest. Majandusbuumiga kokku langenud enneolematult suur sisseränne Iirimaale alates 1990. aastatest muutis Iirimaa väljarändajate riigist sisserändajate siht riigiks, kusjuures sisseränne saavutas haripunkti 2007. aastal (McGinnity et al., 2014). Enamik Iirimaa hoogsalt arenevasse majandusse tööle asunud uutest sisse rändajatest olid pärit muudest ELi riikidest, eelkõige Ida-Euroopast: sisse rände suurenemine oli eriti märgatav pärast Ida-Euroopa riikide ühinemist ELiga 2004. aastal (ibid.). 2011. aastaks moodustasid Poola kodanikud 2,7 protsenti Iirimaa elanikkonnast: peaaegu kõik neist olid esimese põlvkonna sisserändajad. Suuruselt teise rühma moodustasid Ühend kuningriigi kodanikud, keda oli rahvastikus 2,5 protsenti. 2 Ka märkimisväärselt suur hulk kolmandate riikide kodanikke tuli tööle, sageli kõrget kvalifikatsiooni nõud vatele töö kohtadele, ning õppima või rahvusvahelist kaitset taotlema ( McGinnity 





  ). 


	2) Arvestades eeldust, et rändetaustaga lapsed käivad suurema tõe näosusega Teoreetilised alused
		ebasoodsas olukorras olevaid õpilasi õpetavates koolides, saab kooli
	tunnusjoontega osaliselt põhjendada ka mahajäämust olukorras, kus Iirimaal elavate rändetaustaga laste akadeemilist edukust mõjutavate tegurite
	individuaalsed sotsiaalmajanduslikke tunnuseid on arvesse võetud (H2). uurimiseks toetutakse siinses artiklis kultuurilise reprodutseerimise teooriale,
	3) Lisaks on erinevusi saavutustes võimalik seletada ka sisserändajate rühmade mis tuleneb Pierre Bourdieu 1970. aastatel tehtud tööst, milles käsitle takse
	varieeruva kultuurilise ja sotsiaalse kapitaliga (H3). haridusprotsessi mõju sotsiaalse ebavõrdsuse taastootmisele. Enamikus
	riikides täheldatakse akadeemilise edukuse erinevust rändetaustaga laste ja
	Uurimistöös otsisime vastuseid järgmistele küsimustele: samas riigis sündinud õpilaste vahel
	1) Kas sisserändaja taustaga lapsed saavutavad inglise keele lugemisoskuse
		mõõtmisel kehvemaid tulemusi kui iiri vanemate lapsed ja kas oodatav
		erine vus tulemustes varieerub vanemate päritolupiirkonna/ päritoluriigi
		järgi?
	2) Mis määral seletavad kooli tasandi tunnused, näiteks direktori arvates
		koolielus avalduvate probleemide tõsidus, sealhulgas õpilaste usk, ühe sooline
		või segakool ja eelkõige kooli ebasoodsas olukorras olevaks kuulutamine,
		erinevusi rändetaustaga laste tulemustes lisaks individuaalsetele sotsiaal-
		majanduslikele teguritele? Sotsiaalmajanduslikeks raskusteks loetakse
		pidevat rahalist kitsikust.
	3) Kuidas mõjutavad kultuurilise ja sotsiaalse kapitaliga seotud omadused
		(perekondlikud ja lapsest lähtuvad) rändetaustaga laste inglise keele lugemis-
		oskust? Kultuurilise kapitali näitajad hõlmavad vanemate haridust (eelkõige
		seda, kas emad on omandanud kõrghariduse), keelelist tausta, vanemate
		kaasa tust oma lapse haridusse ja lastega seotud püüdlusi. Sotsiaalse kapi-
		taliga seotud näitajad hõlmavad vanemate (üks või kaks) ja teiste laste
		arvu leibkonnas, laste suhteid koolis, vanemate suhtlust kooliga ja laiemat
		kaasatust kogukonnas.
	Nende küsimuste käsitlemiseks uuritakse siinses töös üheksa-aastaste rände-
	taustaga laste akadeemilist edukust läbi kapitaliraamistiku, tuginedes Iirimaa
	laste kohortuuringu "Growing Up in Ireland" ("Üleskasvamine Iirimaal")
	raames kogutud rikkalikule andmekogumile.
		Uurimistöö algab aruteluga selle aluseks olevate teoreetiliste vaatenurkade
	üle (teine osa). Kolmandas osas tutvustatakse uuringu "Growing Up in Ireland"
	andmeid ja selles kasutatud meetodeid. Neljandas osas esitatakse esialgsed
	kirjeldavad tulemused ja viiendas kirjeldatakse modelleerimisanalüüsi tule-
	musi. Viimane osa sisaldab arutelu, milles võetakse kokku Iirimaa kohta tehtud
	järeldused ja vaagitakse nende laiemat mõju.
	2	Teabe saamiseks vaata https://www.cso.ie/en/census/census2011reports/census2011profi-
		le6migrationanddiversity-aprofileofdiversityinireland/. 2011. aastal oli mitte Iiri kodanikke
		kokku 12 protsenti rahvastikust.



  Riikide rühmad uuringu "Growing Up in Ireland" üheksa-aastaste laste valimis.See näitab, et 8 protsenti valimisse kuuluvatest lastest liigitatakse selle määratluse alusel sisserändajateks, kusjuures 3,3 protsendil on Ühendkuning riigis, 1,7 protsendil Aafrikas, 1,5 protsendil Ida-Euroopas, umbes 1 protsendil Aasias ja 0,6 protsendil Lääne-Euroopas sündinud emad. Tabelis 1 on näha, kuidas need rühmad valitud tunnuste poolest üksteisest erinevad. Esiteks on Iiri laste keskmine tulemus inglise keele lugemisoskuse osas väga lähedal üldi sele keskmisele ehk 100-le, nagu ka Ühendkuningriigi emade laste puhul. Lääne eurooplaste keskmine tulemus inglise keele lugemises on mõnevõrra kõrgem (105) ja Ida-Euroopa lastel tunduvalt madalam (90). Aafrika laste keskmine tule mus on veidi madalam kui iiri lastel (98), sama käib ka Aasia laste kohta (96). Kui ühendada kõik mitte-iiri rühmad, siis on keskmine tule mus 98. 9 Üldi selt on erine vused tulemustes tagasihoidlikud. Taustatunnuste väljaselgitamiseks mõõdetakse majanduslikult ebasoodsat olukorda küsi musega, mis käsitleb toimetulekut või rahalist kitsikust. 10 Mõnedel rändetaustaga rühmadel on toimetulekuga raskusi või suuri raskusi. Aafrika emadest teatas 27 protsenti, et neil on toimetulekuga raskusi või suuri raskusi, samal ajal kui selliseid iiri emasid oli 7,5 protsenti. Kaks kolmandikku Ida-Euroopa peredest ja pooled Aasia peredest on tulnud Iirimaale viimase viie aasta jooksul. Teised rühmad on Iirimaal elanud kauem (vt tabelit 1). 


	8,0%	1,5%	1,7%	Iirimaa
	92,0%	0,6%	0,9%	Ühendkuningriik Lääne-Euroopa
				Ida-Euroopa
				Aafrika
				Aasia
		3,3%		
	Joonis 1. Märkus: kaalutud andmed. Muud lääneriigid on välja jäetud, sest valimi suurus on edasiseks analüüsiks liiga
	väike.			

6Nende rahvuskuuluvus võib olla valge, mitte-iirlane; aafriklane, asiaat, muu, nagu rahvaloendusel. See välistab välismaal sündinud iirlased. Selles analüüsis on väike hulk Iirimaa rändureid valimis kodeeritud kui iirlased. 7 Iirimaa sisserändajad on väga mitmekesine rühm, kes 2011. aasta seisuga olid pärit enam kui 180 riigist https://www.cso.ie/en/census/census2011reports/census2011profile6migrationanddiversity-aprofileofdiversityinireland/. 8 Viimane rühm oli valimis nii väike, et neid ei ole analüüsis kasutatud. 


  Tabel 1. Sisserändajate rühm valitud tunnuste järgi (väärtused on esitatud protsendina, välja arvatud saavutatud tulemused ja juhtumite arv) 


	meeldib talle alati. 13 Õpetajatelt küsiti õppimist takistavate keeleprobleemide
	ja selle kohta, kas lapsel on kunagi jäänud kodutööd tegemata. Õpetajate sõnul
	Lääne-esinenud keeleprobleemid erinevad rühmiti oluliselt (vt tabelit 1). Väga sageli Ida-
	Iiri teatati keeleprobleemidest idaeurooplaste (40% lastest), samuti asiaatide (36%) ÜK Euroopa Euroopa Aafrika Aasia
	(%) ja aafriklaste (14%) laste puhul. See tuleneb asjaolust, et 9-aastased Ida-Euroopa (%) (%) (%) (%) (%)
	Majanduslikult ebasoodne olukord* lapsed on tavaliselt Iirimaale saabunud hiljem kui Aafrika lapsed. Lisaks on 8 7 2 18 27 12
	Perekond saabus Iirimaale viimase Aafrika sisserändajate hulgas rohkem inglise keele oskajaid (nt Nigeeria või 2 20 18 64 30 49
	viie aasta jooksul Lõuna-Aafrika) kui Ida-Euroopa sisserändajate hulgas, kusjuures neist riikidest
	Ebasoodsas olukorras olev kool (linn, 1. rühm) ** pärit sisserändajad hindavad oma inglise keele oskust väga heaks (McGinnity 9 1 2 14 25 5
	Emade ootused (hariduse III aste)	70	73	78	80	92	90
	Emade haridus (hariduse III aste)	32	41	68	45	54	59
	Keeleprobleemid	2	0	6	40	24	36
	(õpetaja aruanne) ***						
	Leibkonna tüüp (üks lapsevanem)	18	22	6	24	33	5
	Saadud punktid	100,19 100,26 104,49	90,54	98,07 95,78
	(lugemine inglise keeles)						
	Juhtumite kehtiv number,	7760	170	63	120	111	87
	saavutus (kaalumata)						
	Kultuurilise kapitaliga seoses näitab uuring, et sisserändajate, eriti Aafrika ja
	Aasia vanemate ootused on väga kõrged, sest üle 90 protsendi neist ootab, et
	nende lapsed jõuaksid hariduse kolmandale tasemele. Selles emade valimis on
	kõrgharidusega emade osakaal sisserändajate hulgas suurem kui iiri emade
	hulgas. See on eriti kõrge lääneeurooplaste (68%), aga ka aasialaste (59%) ja
	aafriklaste (54%) seas, võrreldes umbes ühe kolmandiku (32%) iiri emadega.
	See kajastab osaliselt Iirimaa sisserändepoliitikat, millega piirati sisserännet
	kolmandatest riikidest pärast 2004. aastat, kuigi isegi Ida-Euroopa emade
	haridus tase on kõrgem kui iiri emadel (vt tabelit 1). Muud kultuurilise kapitali
	näitajad on raamatute hulk kodus (üle 20 raamatu või alla 20 raamatu); kas laps

Allikas: uuring "Growing Up in Ireland", laste kohort, kaalutud.Muud lääneriigid välja jäetud.Märkused: * Suured või väga suured toimetulekuraskused. ** Koolides võrdsete võimaluste tagamise algatuse (DEIS) haridusliku kaasamise tegevuskava näitab, et neisse koolidesse võetakse vastu sotsiaalmajanduslikult ebasoodsamas olukorras lapsi. DEISi raamistikku määramisel võetakse arvesse selliseid näitajaid nagu töötus, kohaliku omavalitsuse pakutud sotsiaalmajutus, üksikvanemlus, rändajate hulka kuulumine, lasterohkus, tasuta õpikute saamise õigus (vt https:// www.education.ie/en/Schools-Colleges/Services/DEIS-Delivering-Equality-of-Opportunity-in-Schools-/ FAQs.html). *** Õpetaja sõnul ei ole lapse inglise keele oskus kuigi hea. osaleb kultuuriga seotud tegevuses väljaspool kooli; kas lapsevanem kasutab lapse jaoks avalikku raamatukogu ja kas lapsel on kodus arvuti. Lapse käest küsiti ka, kas ema ootab, et ta koolis hästi hakkama saaks, ja kas lugemine 


  Tabel 2a. Inglise keeles lugemise mudelid (rahvuslik kuuluvus, sotsiaalne taust ja kooli tunnused) 


			Mudel 1:	Mudel 2:	Mudel 3:
			Lisa	Lisa	Lisa kooli
			rahvuslik	sotsiaalne	tunnus-
			kuuluvus	taust	jooned
			b	b	B
		Konstant	101,0***	104,75***	103,9***
	Ema sünniriik	Põhja-Iirimaa &	0,68	0,38	0,04
		Ühendkuningriik			
		Lääne-Euroopa	3,12	2,81	2,45
		Ida-Euroopa	-9,08***	-9,09***	-8,77***
		Aafrika	-3,90***	-3,40**	-3,04*
		Aasia	-4,50***	-4,85**	-4,67**
		Iirimaa (võrdlusalus)	0	0	0
	Sugu (võrdlusalus: poiss)	Tüdruk		0,46	0,45
	Iirimaal elama asumine (võrd-	Eelmisel aastal		-3,02	-3,12
	lusalus: Iirimaal sündinud)				
		1-5 aastat tagasi		0,76	0,71
		6-10 aastat tagasi		1,69*	1,64*
	Peamise hooldaja tööaeg	Töötab üle 35 tundi		0,30	0,27
	(võrdlusalus: < 35 tundi)	nädalas			
	Toimetuleku tase (võrdlusalus:	Väga raske		-9,86***	-9,31***
	väga lihtne on toime tulla)				
		Raske		-6,42***	-5,93***
		Üsna raske		-5,16***	-4,78***
		Üsna lihtne		-3,18***	-2,95***
		Lihtne		-1,89**	-1,79***
	Probleemid koolis (võrdlus-	Keskmisest enam			-1,06
	alus: keskmine)	Veidi enam			-0,71
		Veidi vähem			1,48*
		Keskmisest vähem			2,59***
		Teave probleemide kohta puudub			5,08***
	DEIS kooli staatus	Linna DEIS 1. rühm			-5,23***
	(võrdlusalus: DEIS maakool				
	või mitte DEIS-kool)	Linna DEIS 2. rühm			-2,75***
	Koolis valitsev usk	Mittekatoliiklik kool			4,56***
	(võrdlusalus: katoliiklik)				
	Sooline segunemine koolis	Ainult poisid			0,89
	(võrdlusalus: segakool)	Ainult tüdrukud			1,1
	Varieeruvus individuaalsel		185,71	183,44	183,6
	tasandil				
	Varieeruvus kooli tasandil		29,51	26,72	20,96
	-2 log tõenäosus		65778	65619	65500
	Vabadusastmed		7	17	27

Märkus: olulisuse nivood * = p < .05. ** = p < .01. *** = p 0 < .001; b -regressioonivõrrandi kordaja. 


  Tabel 2b.Inglise keeles lugemise mudelid (lisatud on kultuuriline ja sotsiaalne kapital)Rakendades sama mudelit matemaatika suhtes, saame veidi teist sugused tule mused (esitatud veebipõhises lisas). Matemaatika puhul ei ole Ida-Euroopa emade lastel mahajäämust, isegi ühtki takistavat asjaolu arvesse võtmata. Aafrika emade laste ja iiri laste vahel on esialgu tagasihoidlik erinevus (-2,7 punkti), kuid see kaob, kui võetakse arvesse taustatunnuseid, sealhulgas rahalisi raskusi. Kui mudelis võetakse arvesse kultuurilise ja sotsiaalse kapitali erinevusi, on Ida-Euroopa laste tulemused matemaatikas tegelikult paremad kui Iiri 9-aas tastel: teised rühmad ei erine oluliselt Iiri lastest. Nii nagu inglise keele luge misegi puhul, näeme, et Ühendkuningriigi ja eriti Lääne-Euroopa kõrgharidusega emade lapsed saavutavad matemaatikas kehvemaid tule musi kui Iiri kõrg haridusega emade lapsed, kuid madalama haridusliku taustaga lapsed saavutavad sama taustaga Iiri lastest paremaid tulemusi. Muude rahvusrühmade puhul sellist mõju ei täheldatud. 


			Mudel 5:	Mudel 4:
			Lisatud on	Lisatud on
			sotsiaalne	kultuuriline
			kapital	kapital
			b	b
		Konstant	89,54***	88,74***
	Ema sünniriik	Põhja-Iirimaa &		
		Ühendkuningriik	0,64	0,51
		Lääne-Euroopa	1,75	1,70
		Ida-Euroopa	-4,42**	-4,61***
		Aafrika	-1,83	-2,23
		Aasia	-1,96	-2,42
		Iirimaa (võrdlusalus)	0	0
	Ema julgustab last seoses kooliga	Alati	1,77***	1,66***
	(võrdlusalus: mõnikord / mitte kunagi)			
	Peamise hooldaja ootused lapse haridustase-	Eeldatakse kraadiõpet	7,18***	7,23***
	mele (võrdlusalus: allpool kraadiõppe taset)	või kõrgharidust		
	Kodus olevate lasteraamatute hulk	Üle 20 raamatu	3,28***	3,30***
	( võrdlusalus: 20 või vähem)			
	Laps osaleb koolivälises kultuurilises	Jah, kultuuriline	1,34***	1,33***
	tegevuses (võrdlusalus: ei)	tegevus		
	Lapsel on kodus arvuti (võrdlusalus: ei)	On arvuti	1,94***	1,97***
	Peamine hooldaja kasutab lapse jaoks	Jah, kasutab	1,22***	1,30***
	avalikku raamatukogu (võrdlusalus: ei)	raamatukogu		
	Peamise hooldaja haridustase (1-5: alus-	Peamise hooldaja	3,29***	3,36***
	haridusest kuni doktoreelse õppeni)	haridus		
	Õpetaja sõnul on lapsel probleeme	Keeleprobleem	-10,66***	-10,86***
	õppe keelega	Teave keele kohta	-1,02	-1,00
		puudub		
	Lapsele meeldib lugeda (võrdlusalus:	Meeldib alati lugeda	4,54***	4,31***
	mitte kunagi või vahel)			
	Probleem koduste töödega		-3,95***	-3,93***
	(võrdlusalus: alati tehtud)	Teave puudub	1,47	1,39
	Peamise hooldaja kaasatus kohaliku	Kaasatud	0,40	
	kogukonna tegevusse (võrdlusalus: ei ole			
	kaastaud)			
	Kohaliku keskkonna kvaliteet (võrdlusalus:	Alumine kvartiil	0,052	
	ei kuulu alumisse kvartiili)			
	Peamine hooldaja osales ametlikul kohtu-	Osales kohtumisel	-0,2	
	misel õpetajaga (võrdlusalus: ei osalenud).			
	Lapse sõprade arv (võrdlusalus:	Mitte ühtegi või üks	-1,24*	
	kaks või rohkem)	sõber		
	Abikaasa/elukaaslase elab perega koos	Jah	-0,15	
	( võrdlusalus: ei)			
	Isa päritolu (võrdlusalus: ei ole iirlane)	Iiri	-0,16	
	Õdede-vendade arv (võrdlusalus:	Teave puudub	-0,24	
	kaks või rohkem)	Ei ole või on üks õde	0,77**	
		või vend		
	Kas lapsele meeldib õpetaja (võrdlusalus:	Meeldib alati		
	mõnikord / mitte kunagi)			
	Varieeruvus individuaalsel tasandil		150,69	151,7
	Varieeruvus kooli tasandil		16,02	16
	-2 log tõenäosus		63376	63347
	Vabadusastmed		48	39

Märkus: Mudel sisaldab ka eelmiste mudelites kasutatud sotsiaalse tausta ja kooli tunnusjoonte arvessevõtmist. Olulisuse nivood: * = p < .05. ** = p < .01. *** = p < .001; b -regressioonivõrrandi kordaja.
Fran Mcginnity, Aisling Murray, Merike Darmody
Academic achievement of immigrant children in Irish primary schools: the role of capitals and school context