Eesti vaatama-verbi ja selle vene ja ukraina vastete sihilisusest

Keywords: argument structure, transitivity, aspect, Estonian, Ukrainian, Russian

Ülevaade. Artiklis vaadeldakse eesti vaatama-verbi ja selle vene ning ukraina vastete sihilisust. Põhieesmärk on uurida, kui regulaarsed on korpuse andmetel 'vaatama' transitiivsed ehk sihilised ja intransitiivsed ehk sihitud mallid eesti ja kahes idaslaavi keeles. Kuna vene ja ukraina keeles on enamikul verbidest olemas aspektipaariline, uuritakse artiklis eesti vaatama imperfektiivset ja perfektiivset vastet vene ja ukraina keeles eesmärgiga kontrollida, kumba verbilekseemi kasutatakse transitiivselt potentsiaalselt sagedamini. Korpusepõhine uuring kinnitas, et verbi 'vaatama' sihilisus võib keeliti oluliselt erineda. Sama meetodit rakendades selgus, et vene ja ukraina keeles on nii perfektiivse kui ka imperfektiivse 'vaatama' sihilisus oluliselt väiksem kui eesti vaatama oma. Seejuures kasutatakse ukraina ja vene keeles perfektiivset verbi transitiivselt mõnevõrra sagedamini kui selle imperfektiivset paarilist. 

Sissejuhatus

Paljudes keeltes leidub verbe, mida kasutatakse nii transitiivselt (st eksplitsiitse sihitisega) kui ka intransitiivselt (st sihitiseta, teiste laiendite või implitsiitse sihitisega). Neid nimetatakse ambitransitiivseteks, pseudo intransitiivseteks või labiilseteks verbideks (vt Naess 2007: 57-61, 123-124). Labiilsuse terminit mõistetakse ka kitsamalt (Letuchiy 2006(Letuchiy , 2013)), eristades nelja prototüüpset põhitüüpi, mida eesti keeles on uurinud Petar Kehayov ja Virve-Anneli Vihman (2014): 1) patsienti säilitav ehk P-labiilsus (transitiivses ja intransitiivses kasutuses on sama patsient), nt laps rõõmustab emaema rõõmustab; 2) agenti säilitav ehk A-labiilsus (intransitiivses ja transitiivses kasutuses on sama agent), nt kolis teise riikikolis klaveri teise tuppa; 3) refleksiivne labiilsus, nt sirutas käsisirutas ja tõusis; 4) retsiprookne labiilsus, nt ema kallistas lastema ja laps kallistasid. 
Selles artiklis võtan vaatluse alla eesti keele verbi vaatama sihilisuse. Verb pakkus erilist huvi põhjusel, et kuigi selle kasutus on mitmes keeles ambitransitiivne, ei ole selle sihilisust veel põhjalikult uuritud. Samas on nägemistaju tähistavate verbide eri tunnustele lingvistikas rohkesti tähelepanu pööratud. Tegusõna 'nägema' on olnud mitme inglise keele uurija tähelepanu keskmeks (nt Lorenzetti 2008;Jumaah jt 2020). Eesti keeles on uuritud nägema-verbi eri tähendusi (Proos 2019(Proos , 2020) ) ja sihilisuse määra (Vaiss 2021). Tajumiskogemust tähistava nägema puhul tingib sihitiseta esinemise eeskätt selle mitme tähenduslikkus, nt Näen prillideta hästi. Näeme homme; peale selle leidub ka mitmeid kinnistunud intransitiivseid kasutusi, nt elame-näeme, nagu näha, näe jms (Vaiss 2021). 'Vaatama' puhul on uurijad reeglina käsitlenud selle verbi eri tahke teiste tajuverbide seas (nt Labi 2006;Viberg 2008;Akopjan 2011;Enghels 2013). 
Kogemusverbi nägema ja tegevusverbi vaatama erinevus on tegevuse tahtlikkuses -tegevusverbi puhul on agent ehk tegevussubjekt aktiivne ning tajumine tahtlik ja suunatud, kogemusverbi agent on pigem passiivne tajuja (Proos 2021: 58). Aktiivse vaatama semantika eeldab vaatamisobjekti olemasolu: vaatamisprotsessis peaks alati olema nii vaataja kui ka vaadatav. Nii võiks väita, et vaatama on semantika poolest transitiivne verb (huvitaval kombel seostub ka eesti termin "sihitis" vaatamisega, kuna vaatamisobjekti sihitakse silmadega). Hopperi ja Thompsoni (1980) tuntud transitiivsuse semantilis-süntaktilise käsitluse järgi seostuvad n-ö suurema sihilisusega järgmised tunnused: 1) lauses on kaks või rohkem osalejat (agent ja objekt), 2) lause väljendab aktiivset tegevust, 3) tegevus on teeline (piiritletud), 4) tegevus on punktuaalne (momentaanne), 5) tegevus on tahtlik, 6) lause on jaatav, 7) predikaat on kindla kõneviisi vormis, 8) lause subjekt on suure agentiivsusega, 9) lause objekt on täielikult tegevusega hõlmatud, 10) lause objekt on kergesti eristatav (ingl highly individuated). Mida rohkem on loetletud kriteeriume, seda tugevamini võib objekt olla tegevusega mõjutatud ning seda suurem on lause semantiline transitiivsus. Tegusõnal vaatama on mitmeid potentsiaalseid suurema sihilisuse tunnuseid (nt vaatamisobjekti olemasolu, tahtlik ja suhteliselt aktiivne tegevus), kuid samas on sellel verbil nii transitiivsed kui ka intransitiivsed kasutused. 
Eesti keele seletava sõnaraamatu (EKSS) järgi on vaatama-verbil 10 tähendust, millest osa on kas transitiivsed, intransitiivsed või transitiivse ja intransitiivse kasutusvõimalusega. Transitiivseks ehk sihiliseks võib lugeda verbi või verbitähendust, mida kasutatakse sihitisega, ning intransitiivseks ehk sihituks verbi või verbitähendust, mille puhul sihitist ei esine. Tähendused 'silmadega jälgima' , 'kedagi külastama, kellegi juures käima' , 'otsima, leidma, hankima' ja 'aru pidama, kaaluma, otsustama, selgust saama' on reeglina transitiivsed, nt vaatas saadet, tuli haiget vaatama, vaatas mulle tänaseks asendaja, vaatame seda küsimust homsel koosolekul. Elutu subjektiga, kellele omistatakse elusust, on tavaline vaatama-verbi intransitiivne kasutus, nt Päike vaatab pilvede vahelt. Maja aknad vaatavad läände. Seintelt vaatavad esivanemate portreed jms. Tähenduses 'kellegi järele vaatama või millegi eest hoolt kandma' on vaatama-verb reeglina intransitiivne, nt vaatab õhtuti lapselapse järele, kuid kontekstist sõltuvalt võib olla ka transitiivne, tavaliselt kõnekeeles (nt eesti keele ühendkorpuses 1 leidub lauseid nagu Last vaatab siis enamasti minu ema, vahest ka ämm, kui ta parajasti kodumaal on). EKSS-is eraldi mainimata tähendus 'patsiendi tervist või mingi kehaosa seisundit kontrollima' on transitiivne (nt eesti keele ühendkorpuses leidub lauseid nagu Arst vaatas tüdrukut ja kutsus kiirabi. Arst vaatas hammast ja tegi ka kohe kolm tuimestussüsti). Tähendus 'oma silmi või pilku millelegi või kellelegi suunama' realiseerub lauses kas koos sihitisega või teise paralleelrektsiooni abil, nt vaatas merd ~ merele, vaatas mind ~ minu poole ~ minu peale (vt ka Rätsep 1978: 127, 133, 146, 153), samuti ka latiivsete kohamääruste abil, nt Poiss vaatab kortsus kulmul enda ette. Istus jõe ääres ja vaatas voolavasse vette. Nii transitiivset kui ka intransitiivset kasutust võimaldavad ka tähendused 'mingist seisukohast, vaate punktist lähtuma' ja 'kellessegi või millessegi teatud viisil suhtuma' , nt Vaatame nüüd asju läbi faktide prisma ja Mina vaatan sellele asjale mõnel määral teisiti; Hea pilguga niisugustele tegudele ei vaadata ja Teda vaadati kui imelast. Samuti partiklitaoline kasutus (vt rohkem Keevallik 2008) võib olla sihiline (nt vaata ~ vaadake imet) või sihitu (nt vaata ~ vaadake (et)). 
EKSS-i näited kinnitavad, et vaatama-verbiga on võimalik ka elliptiline sihitis ehk nn nullobjekt (vt rohkem osast 2), nt Vaatad ja vaatad küll, aga aru ei saa. 
Seega kasutatakse eesti keeles vaatama-verbi nii transitiivselt kui ka intransitiivselt sõltuvalt tähendusest ja mallist. Kui sagedad on aga keeles vaatama transitiivsed ja intransitiivsed kasutused? Millised tegurid võivad mõjutada malli valikut juhul, kui verbitähendus võimaldab nii transitiivset kui ka intransitiivset kasutust? Nendele uurimisküsimustele soovin selles artiklis vastata. 
Verbide sihilisust ja (paralleel)rektsioone tuleb arvestada ka eesti keele kui teise või võõrkeele õpetamisel ja õppematerjalide, sh ka õppesõnastike koostamisel. Õppija emakeeles ei pruugi verbide rektsioonimallid eesti keelega kokku langeda, seepärast on oluline nendele tähelepanu pöörata. Keele täpsema kirjelduse seisukohalt on kasulik vaadata keelenähtustele läbi mõne teise keele prisma. Verbide puhul tundub huvitav uurida nende sihilisust ja kõrvutada mõne slaavi keelega, kus aspekti põhiliseks väljendusviisiks on morfoloogiline verbiaspekt ning paljudel verbidel olemas aspektipaariline. Tavaliselt moodustatakse slaavi keeltes morfoloogiliselt markeerimata imperfektiivsest verbist perfektiivne paariline aspektuaalse prefiksi või harvemini sufiksi abil (vt rohkem Comrie 1976: 88-90;Dahl 1985: 84-89;Janda 2004). Erinevalt eesti keelest, kus vaatamata sellele, et verbi semantika mängib küll oma rolli, on aspekt pigem terve lause omadus (seda väljendatakse eeskätt süntaktiliselt: objekti käändevahelduse, perfektiivsusadverbide, tegevuse kulgemist iseloomustavate adverbide, reduplikatsiooni vms abil), on slaavi keeltes verbiaspekt morfoloogiline kategooria ning leksikaalsed vahendid võivad vaid täpsustada verbiga väljendatud aspektuaalset tähendust (vt nt Eslon & Pihlak 1993;Sulkala 1996;Vaiss 2004). Tenny (1992) järgi on aspektil ja otsesihitisel tugev korrelatsiooniseos: objekt piiritleb verbiga väljendatud tegevust (vt ka Comrie 1976: 44-48). Hopperi ja Thompsoni (1980) transitiivsuse hüpoteesis seostub samuti perfektiivne ehk piiritletud ja punktuaalne ehk hetkeline tegevus suurema transitiivsusega (vt ka Naess 2007: 118-119). Seepärast on huvitav uurida aspektipaari sihilisust ja vaadelda, kas perfektiivset verbi kasutatakse sihitisega rohkemates situatsioonides kui imperfektiivset paarilist. Eesti keele kontekstis sobivad võrdluseks hästi ukraina ja vene keel. Vene emakeelega õppijad on moodustanud aastakümneid suure osa eesti keele teise keelena omandajatest. Ukraina emakeelega õppijate arv muutus oluliselt suuremaks hiljuti. 
Et vastata eeltoodud uurimisküsimustele ja kõrvutada tegusõna 'vaatama' transitiivsete ja intransitiivsete mallide regulaarsust eesti, vene ja ukraina keeles, vaatlen artiklis vaatama-verbi kasutusi ENC19 materjalis ning ukraina ja vene keele aspektipaari dyvytysja/podyvytysja ja smotret'/posmotret' sihilisi ja sihituid kasutusi veebitekstide korpustes ukTenTen20 ja ruTenTen11. 2 2 Mõlemad korpused on kättesaadavad korpuspäringusüsteemis Sketch Engine: https://app.sketchengine.eu/ (1.7.2022). Ukraina korpuse Ukrainian Web 2020 and 2014 (ukTenTen20) maht on 2,5 miljardit sõna. Russian Web 2011 (ruTenTen11) on puhastatud ja mahult suurim vene keele korpus Sketch Engine'is (14,5 miljardit sõna). 
Järgmises osas seletan uurimuse jaoks oluliste transitiivsusega seotud terminite sisu, kolmandas osas kirjeldan 'vaatama' sihilisuse uurimise käiku eesti, vene ja ukraina keeles, neljandas tutvustan korpusepõhise uurimise tulemusi, viiendas arutlen 'vaatama' ühiste joonte ja erinevuste üle kolmes keeles ning lõpetan pikema arutelu ja järeldustega kuuendas osas. 

Kesksed mõisted ja terminid

Eksplitsiitse otsesihitisega lause on süntaktiliselt transitiivne. Implitsiitse otsesihitise korral on lause süntaktiliselt intransitiivne, kuid semantiliselt transitiivne. 
Süntaktiliselt transitiivses lauses esineb eesti keeles sihitisena 1) verbist sõltuv osastavaline, omastavaline või nimetavaline käändsõnafraas, nt Saatus soosib andekaid inimesi ~ julgeid ~ teda; Ta ostis uue jalgratta ~ mitu raamatut; 2) da-infinitiivifraas, nt Ta armastab hommikuti kaua magada; 3) vat-tarind, nt Arvasin tal piinlik olevat; 4) osalause, nt Ta teadis, et Juhan on tulemas; 5) kvaasisubstantiivne keelend, nt Üks kirjutab "Afrika", teine jälle "Aafrika" (Metslang 2017: 258). 
Eksplitsiitselt väljendamata ehk elliptiline objekt, mida edaspidi nimetatakse artiklis nullsihitiseks või -objektiks ning laiemalt ka nulllaiendiks, on eesti keeles üsnagi tavaline (Kehayov & Vihman 2014: 1067;Erelt 2017b: 597-598). Võib eristada definiitset ehk kontekstist sõltuvat ja indefiniitset ehk kontekstist sõltumatut, geneerilist nullsihitist (vt Naess 2007). Esimese puhul saab objekti referendi leida vaid konteksti teades, nt Käisime otsimas _ ja leidsime sobiva [implitsiitne objekt: köögimööblit], teise puhul võib elliptiline objekt tähendada mis tahes mõeldavat referenti ning sageli polegi objekti referendi tähistamine oluline, nt Ta sööb oma toas. Definiitne nullobjekt on keeles sage nähtus, kuna kontekstist ja grammatilisest vormist olenevalt võimaldavad seda ilmselt kõik eesti keele transitiivsed verbid, kuid mõni neist vägagi piiratud juhtudel (vt Vaiss 2021). Eesti grammatikatraditsioonis kuulub definiitne nullobjekt kontekstiellipsi alla (Erelt 2017b). Indefiniitne nullobjekt esineb keeles reeglina teatud verbirühmade puhul, kuid mõnikord võimaldavad geneerilist nullobjekti ka üldjuhul obligatoorse sihitiserektsiooniga tegusõnad. Paljud eesti keele transitiivsed verbid võimaldavad nullobjekti habituaalses ja korduvas olukorras ning kahe või enama tegevuse seostamisel (sh sama tegevuse reduplikatiivsel kordamisel) ning seda soodustavad eeskätt infiniitsed verbivormid, imperatiiv ja eri tüüpi määrused. (Vaiss 2021) Nullobjektiga laused on süntaktilises mõttes intransitiivsed, kuid semantiliselt on objekt siiski olemas. Semantilise transitiivsuse seisukohast on erilised ka erinevad passiivi-ilmingud (Keenan & Dryer 2007;Neshcheret 2016: 14). Nii on eesti keeles peale implitsiitse objekti semantilises mõttes transitiivsed ka 1) passiivilaused, nt Remont on lõpetatud. Hinnad on kodulehel näha; 2) mata-, tudja tav-tarindid atribuudi ning da-infinitiiv adverbiaali funktsioonis, nt seni nägemata paigas, alustatud kriminaalmenetlus, söödav seen, toit kõlbab süüa; 3) leksikaliseerunud desja mata-tarindid, nt sõprade nähes (ehk sõbrad nägid seda pealt), kellegi nägemata (ehk keegi ei näinud seda pealt) (vt rohkem Vaiss 2021). 
Kui verbil on nii sihiline kui ka sihitu kasutus, ei saa alati täpselt öelda, kas tegu on välja jäetud objekti või teise laiendiga, nt ta vaatas üle õla _ (+ keda? mida? ~ kellele? millele? ~ kuhu?). Sellel põhjusel nimetatakse artiklis vaatama-verbist sõltuva laiendi puudumist null-laiendiks. 

Verbi 'vaatama' sihilisuse uurimise käik

Eesti vaatama-verbi sihilisust testisin korpuspäringusüsteemi Sketch Engine (Kilgarriff jt 2004(Kilgarriff jt , 2014) abil ENC19 materjalis. Korpuse põhise uurimise eesmärk oli fikseerida kõik transitiivsed ja intransitiivsed kasutused, jälgides nende sagedust ja esinemiskonteksti. 
Vaatama-verbi sihilisuse testimiseks valisin käsitsi 200 lauset konkordantsiga kuvatud juhuslikest korpuselausetest: 100 lauset Shufflefunktsiooniga ja 100 lauset Random Sample funktsiooniga. Konkordantsi funktsioon (Concordance) võimaldab näha korpuselauseid, kus otsitav sõna esineb eri grammatilistes vormides. Funktsioone Shuffle ja Random Sample kasutasin selleks, et valikus oleks korpuselauseid kõigist allkorpustest: mõlemad funktsioonid kuvavad juhuslikke lauseid kõigist allkorpustest, kuid erinevate valimismehhanismide järgi. Lausete valiku kriteeriumiteks olid: 1) analüüsitav verb on lauses lihtverb (st välja jäid kõik ühend-ja väljendverbidega laused, nt otsa vaatama, ringi vaatama, üle vaatama, läbi vaatama, ära vaatama, järgi vaatama, vastu vaatama, mööda vaatama, ette vaatama, ülalt alla vaatama, viltu vaatama jm); 2) selle grammatiline struktuur on selge (kui lauses oli trükivigu, puudusid kirjavahemärgid vms, kuid lause oli arusaadav, ei pidanud ma seda ebagrammatiliseks). Lisaks vaatasin funktsiooniga Word Sketch vaatama-verbi sõnavisandit, mis võimaldab näha otsitava sõna sagedasemaid kollokatsioone. 
Vaatama-verbile vastava ukraina ja vene keele aspektipaari dyvytysja/podyvytysja (ukraina дивитися/подивитися) ja smotret'/ posmotret' (vene смотреть/посмотреть) sihilisust kontrollisin ukTen-Ten20 ja ruTenTen11 materjalis sama meetodi alusel (analüüsisin nii imperfektiivse kui ka perfektiivse vaste 100 lauset Shuffle-funktsiooniga ja 100 lauset Random Sample funktsiooniga). Lisainfo saamiseks ja järelduste tegemiseks kasutasin Sergei Ožegovi vene keele seletavat sõnaraamatutfoot_0 ja ukraina keele seletavat sõnaraamatutfoot_1 veebis. Artiklis toodud näited on translitereeritud teaduslikku traditsiooni järgidesfoot_2 , originaal on lisatud sulgudes. Vene keele näidete puhul kasutasin automaatset trans literatsioonifoot_3 . 

Korpusepõhise uurimise tulemused

Analüüsitud tegusõnad on korpustes erineva sagedusega (tabel 1). Eesti vaatama-verb on oluliselt suurema sagedusega kui selle vene ja ukraina vasted. Samas on lihtverbi vaatama tegelik sagedus konkordantsi funktsiooniga kuvatust mõnevõrra väiksem, kuna esitatakse ka otsitavat verbi sisaldavaid ühend-ja väljendverbe. Ukraina ja vene 'vaatama' puhul on oluline ära märkida, et perfektiivse verbi esinemine on korpuses vähem sage kui imperfektiivsel paarilisel. See on vastuolus ühe statistilise uurimuse andmetega (Josselson 1953, viidatud Comrie 1976: 116-117 kaudu), mille järgi esineb perfektiivne verb keele kasutuses mõnevõrra sagedamini kui imperfektiivne paariline sellele vaatamata, et olevikus kasutatakse ainuüksi imperfektiivset verbivormi ning perfektiivne-imperfektiivne opositsioon tuleb mängu vaid minevikus ja tulevikus. Minevikus on perfektiivse ja imperfektiivse verbi sagedussuhe väidetavalt 3:1 ning tulevikus isegi mõnevõrra suurem. Null-laiendeid ja suunamäärusi oli vastavalt 12% ja 10%. Nulllaiendite hulgas olid enamasti definiitsed nullobjektid (nt Lihtsalt panen nad kasvõi lõunaunne ja vaatan siis [implitsiitne objekt: loengut]) ja kinnistunud intransitiivsed kasutused (nt vaata siit, vaata täpsemalt, vaata lähemalt, tagantjärele vaadates, partiklitaoline vaata). Null-laiendit soodustasid imperatiiv (nt tule vaata), infiniitsed vormid (nt kui huvi, tule vaatama) ja elatiiv (nt Ma sain alles pärast teada, kelle vanemaga oli tegu, kui päevikust vaatasin [---]). Ühel juhul oli geneerilise tähendusega vaatama-verb grammatilise subjekti funktsioonis (Vaadata jagub seal nädalateks, kuid mul sai aeg otsa). 
Suunamääruste funktsioonis olid käändsõnafraasid allatiivis (nt kui asjale Mare pilguga vaadata) või illatiivis (nt on vaja vaid endasse vaadata), adverbi-(nt giid soovitab vaadata vasakule ja paremale) ja kaassõnafraasid (nt vaatab [---] Dresseni poole, vaatasin üle väljaku hoone suunas). Sagedasematest vaatama-verbi kollokatsioonidest leidus materjalis kellelegi silma vaatama, peeglisse vaatama ja tulevikku vaatama. Paaril korral oli mata-tarindi kinnistunud kasutus (nt halvale ilmale vaatamata). 
Neljal juhul (2%) oli tegemist semantiliselt transitiivse passiivikonstruktsiooniga (nt "Casanova" sai ühel õhtul kah vaadatud). 

Dyvytysja/podyvytysja (ukraina keele 'vaatama')

Tabelis 3 on näidatud ukraina keele 'vaatama' aspektipaari transitiivsed ja intransitiivsed kasutused 200 korpuselauses Sketch Engine'i veebitekstide korpusest ukTenTen20. Verbidel dyvytysja ja podyvytysja on keeles samad rektsioonid ning nad erinevad vaid aspektuaalse tähenduse poolest. 
Tabel 3. Ukraina keele verbide dyvytysja ja podyvytysja kasutus 200 korpuselauses (ukTenTen20) Null-laiendite hulgas olid netikeeles levinud dyvit'sja bil'še (дивiться бiльше) 'vaadake rohkem' ja dyvit'sja dali (дивiться далi) 'vaadake edasi' , tulevikku väljendav podyvymosja ~ podyvymos' (подивимося ~ подивимось) 'vaatame' ja partiklitaolised kasutused, nagu dyvys' ~ dyvysja (дивись ~ дивися) 'vaata' , podyvіt'sja (подивіться) 'vaadake' , dyvyšsja (дивишся) 'vaatad' , dyvljus' (дивлюсь) 'vaatan' . Nulllaiendit soodustasid 1) kahe või enama tegevuse järjestamine, nt stoju, movču, dyvljus' (cтою, мовчу, дивлюсь) 'seisan, vaikin, vaatan'; 2) infiniitne vorm, nt ljubo dyvytys' (любо дивитись) 'on ilus vaadata' , meni j dyvytys' ne treba bulo (менi й дивитись не треба було) 'ma ei pidanud isegi vaatama' , bižymo dyvytys' (бiжимо дивитись) 'jookseme vaatama'; 3) imperatiiv, nt pryjdy ta podyvys' (прийди та подивись) 'tule ja vaata'; 4) viisimäärus, nt davav podyvytys' kriz okuljary (давав подивитись крiз окуляри) 'andis vaadata läbi prillide' . 

7

Infiniitvormi дивитися 'vaatama' lühivorm. 

Smotret'/posmotret' (vene keele 'vaatama')

Vene keele tulemused on ukraina keelega üsnagi sarnased. Tabelist 4 on näha, et imperfektiivse 'vaatama' (smotret') sihitisega esinemine oli materjalis mõnevõrra väiksem (32,5%) kui perfektiivse 'vaatama' (posmotret') korral (48,5%). Samas on verbidel smotret' ja posmotret' samad rektsioonid ning nad erinevad vaid aspektuaalse tähenduse poolest. Intransitiivsete kasutuste hulgas oli ainult üks kasutus kaassõnaga za: smotret' za každym šagom (смотреть за каждым шагом) 'igat sammu jälgima' (sõna-sõnaline tõlge: '*vaatama iga sammu järele'). Enamik materjalis esinenud suunamäärusi oli kaassõnaga na, nt ne posmotrel na časy (не посмотрел на часы) 'ei vaadanud kella' , smotrit na tebja (смотрит на тебя) 'vaatab sind ~ sinu peale' , smotrjat drug na druga (смотрят друг на друга) 'vaatavad üksteist ~ vaatavad üksteisele otsa' , smotret' na žizn' s jumorom (смотреть на жизнь с юмором) 'vaatama elule huumoriga' , ne smotrja na ustalost' (не смотря на усталость) 'vaatamata väsimusele' jms. Nagu tõlgetest näha, vastab mõnikord fraas kaassõnaga na eesti keeles hoopis sihitisele. Samuti esines suunamäärusi ilma kaassõnata ja kaassõnaga v, nt smotrjat vlevo (смотрят влево) 'vaatavad vasakule' , ja ne smotrel tuda (я не смотрел туда) 'ma ei vaadanud sinna' , smotrju v zerkalo (смотрю в зеркало) 'vaatan peeglisse' , smotrel prjamo v lico (смотрел прямо в лицо) 'vaatas otse näkku' . Oli ka hulk kinnistunud väljendeid, nt a kuda smotrel zakazčik, voobšče neponjatno (а куда смотрел заказчик, вообще непонятно) 'aga kuhu vaatas tellija, ei ole üldse selge' . 
Null-laiendite hulgas oli netikeeles levinud smotrite takže (смотрите также) 'vaadake ka' , tulevikku väljendav posmotrim (посмотрим) 'vaatame' , gerundiiv smotrja (смотря) 'vaadates' adverbi sõltuvalt funktsioonis (nt smotrja, gde budete delat' (смотря, где будете делать) 'sõltuvalt, kus te seda teete'), partiklitaoline kasutus (ty) smotri ((ты) смотри) '(sa) vaata' , (po)smotrite ((по)смотрите) 'vaadake' , smotrju (смотрю) 'vaatan' , smotriš' (смотришь) 'vaatad' ja peale definiitse väljajätu ka geneeriline tähendus, nt nado ne tol'ko smotret', no i umet' uvidet' (надо не только смотреть, но и уметь увидеть) 'tuleb mitte ainult vaadata, vaid ka osata näha' . Null-laiendit soodustasid: 1) imperatiiv, nt prosto posmotrite (просто посмотрите) 'lihtsalt vaadake'; 2) infiniitne vorm, nt xotite pojti posmotret'? (хотите пойти посмотреть?) 'soovite vaatama minna?' , vsë nikak vremeni posmotret' ne bylo (всё никак времени посмотреть не было) 'ei olnud kuidagi aega vaadata'; 3) kahe või enama tegevuse järjestamine, nt stojala dolgo, dumala, smotrela [---] (стояла долго, думала, смотрела [---]) 'seisin kaua, mõtlesin, vaatasin [---]'; 4) viisimäärus, nt kak budto smotriš' skvoz' osobuju vodu (как будто смотришь сквозь особую воду) 'justkui vaatad läbi erilise vee' . 

'Vaatama' ühised jooned ja erinevused kolmes keeles

Eelmises osas kirjeldatud tulemuste paremaks visualiseerimiseks on joonisel 1 järjestatud analüüsitud verbid sihitisega esinemise alusel. Nagu tulemustest näha, võib 'vaatama' sihilisus erineda keeliti üsnagi olulisel määral. Nii on eesti vaatama palju transitiivsem võrreldes vene ja ukraina vastetega. Seejuures kasutatakse ukraina ja vene keeles perfektiivset verbi transitiivselt sagedamini kui intransitiivselt. Saadud tulemus on eriti huvitav, kui arvestada, et perfektiivsel verbil oli mõlemas keeles väiksem sagedus korpuses (vt tabel 1). Nii eesti kui ka ukraina ja vene keeles võivad esineda sihitise funktsioonis käändsõnafraasid ja osalaused. Kolmes keeles on sihitisena sagedad sõnad, mis tähistavad telerit, filmi, tabelit, graafikut, infot, pilti või fotot jms. Ühiseks jooneks võib pidada ka intransitiivset kasutust suunamäärustega. Kolmes keeles esinevad suunamäärusena tihti tulevikku ~ peeglisse ~ näkku ~ silma vaatama. Suunamäärus välistab käändsõnalise sihitise esinemise. Samas on põhimõtteliselt võimalik suunamääruse ja sihitise funktsioonis osalause koosesinemine (nt ühendkorpusest täiendava otsinguga leitud ta vaatas vasakule, kas sealt ei tule autosid; sama on võimalik ka vene ja ukraina keeles). 
Null-laiendit soodustasid kõigis kolmes keeles kahe või enama tegevuse seostamine, infiniitne verbivorm ja imperatiiv. Eestikeelses materjalis esines null-laiend ka separatiivse kohamääruse korral ning ukraina ja vene keeles viisimääruse puhul. Eesti keele verbi vaatama separatiivse kohamääruse kohta täidavad ukraina ja vene keeles lokatiivne määrus, nt vene posmotrel v gazete (посмотрел в газете) ja ukraina podyvyvsja v hazeti (подивився в газетi) 'vaatas ajalehest' , mis võivad küll esineda null-laiendiga. Viisimäärus on null-laiendi soodustavaks elemendiks ka eesti keeles, nt vaatas pikalt läbi prillide. Nii ei peaks valmistama vene ja ukraina emakeelega õppijatele null-laiendi kasutus eesti keeles raskusi. See-eest võivad osutuda keerukaks mõned vaatama transitiivsed kasutused (vt ptk 6). 
Eesti keeles kasutatakse vaatama-verbiga sihitist tunduvalt rohkem kui ukraina ja vene keeles. Oluline on ka ära märkida, et elusobjektile suunatuse puhul kasutatakse eesti keeles pigem määrust kujul kelle poole või kelle peale (nt vaatas tüdruku poole ~ peale). Kui vaate suunaks on eluta objekt, esineb ka allatiivne suunamäärus (nt vaatas ekraanile). Vene ja ukraina keeles kasutatakse objektile suunatuse puhul kaassõna na. 
Nii eesti kui ka ukraina ja vene keeles on verbil 'vaatama' mitmeid tähendusi. Enamjaolt langevad nad kõigis kolmes keeles kokku, kuid on ka mõni erinevus. Näiteks ei kasutata vene ja ukraina keeles verbi 'vaatama' tähendustes 'kedagi külastama, kellegi juures käima' ja 'otsima, leidma, hankima' . 
Võrreldes eesti keelega kasutatakse vene ja ukraina keeles mõnevõrra rohkem intransitiivselt 'vaatama' ainsuse esimese ja teise isiku vorme. Partiklitaolised kasutused on regulaarsed kõigis kolmes keeles. Allpool on kaks konstrueeritud näitelauset, mis ilmestavad, kui veaohtlik võib olla vaatama-verbi sihitisega kasutamine keeleõppijale, kelle emakeel on vene või ukraina. Kujutame ette olukorda, kus tütar on oma kleidi ära määrinud ning vanem soovib sellele osutada, siis kasutatakse vene (2a) ja ukraina (2b) keeles suunamäärust kaassõnaga na ning eesti keeles sihitist (2c). Kui sõbrannad poodlevad ja otsivad sobivat kleiti, siis saab seda vene (3a) ja ukraina (3b) keeles öelda nii transitiivselt kui ka intransitiivselt väga väikese tähendusnüansi erinevusega: intransitiivne kasutus tähendab pigem 'pööra tähelepanu sellele kleidile' ja transitiivne 'vaata, kas see kleit võiks sobida' . Eesti keeles on sarnases olukorras loomulik vaid sihitis (3c). Samamoodi on vene (4a) ja ukraina keeles (4b) võimalik nii transitiivne kui ka intransitiivne kasutus mõne objekti puhul, nagu näiteks tabel, foto jms. Transitiivne kasutus eeldab pikemat ja keskendunumat vaatamist, kuid tähenduse erinevus transitiivse ja intransitiivse variandi vahel on väga väike. Eesti keeles on loomulikum siiski sihitis (4c), ehkki on võimalik öelda ka vaatame tabelisse. Võib teha esialgse järelduse, et ukraina ja vene keeles kasutatakse verbi 'vaatama' laiendina määrust kaassõnaga na juhtudel, kui inglise keeles esineb tegusõna look, ja otsesihitist juhtudel, kui tegusõnaks on watch. 

Järeldused ja arutelu

Ukraina ja vene keele korpusematerjali analüüs näitas, et perfektiivset verbi 'vaatama' kasutatakse sihitisega mõnevõrra sagedamini kui imperfektiivset paarilist. See on kooskõlas Hopperi ja Thompsoni (1980) teooriaga, mille järgi seostub teeline ja punktuaalne tegevus suurema transitiivsusega. Samas ei kehti see teooria n-ö lekseemi sees. Nii erinevad näiteks vene keeles intransitiivne vrač smotrel/posmotrel na menja (врач смотрел/посмотрел на меня) 'arst vaatas (korraks) mind ~ minu peale ~ minu poole' ja transitiivne vrač smotrel/posmotrel menja (врач смотрел/посмотрел меня) 'arst vaatas mind läbi ~ üle' tähenduse poolest. Perfektiivse verbi kasutus viitab seejuures hetkelisele ja lõpetatud tegevusele. Eesti keeles on samuti märgatav mõningane ajalise piiritletuse erinevus paralleelrektsiooni korral. Nii näiteks tundub ta vaatas mind või vaatas merd pikema tegevusena kui ta vaatas minu peale või vaatas merele. See fakt, et intransitiivne variant võib olla ajaliselt piiritletum, ei ole kooskõlas Hopperi ja Thompsoni teooriaga ning vajab edasist uurimist. 
Perfektiivne verb 'vaatama' oli ukraina ja vene keeles korpuses väiksema sagedusega kui imperfektiivne paariline. See on omakorda vastu olus Josselsoni (1953) tulemustega. Ka see probleem vajab edasist uurimist. 
Aspekti ja transitiivsuse vaheline seos on huvitanud mitmeid uurijaid (Comrie 1976;Dahl 1985;Tenny 1992 jpt) ja vääriks põhjalikumat uurimist. Siinne korpusepõhine uuring näitas, et soome-ugri ja slaavi keelte kõrvutamine võib nii tekitada lisaküsimusi kui ka avastada uusi seoseid aspekti ja transitiivsuse vahel. 

Kokkuvõtteks

Eesti keelt teise või võõrkeelena õpetades ja keeleõppijale mõeldud leksiko graafilist infot kajastades tuleks võimalust mööda arvestada konkreetsete õppijate vajadusi. Eesti keele vaatama-verbi puhul võib keelevigu tekitada selle kahesugune kasutus. Näiteks ukraina ja vene emakeelega õppijatele võib raskeks osutuda vaatama-verbi regulaarne transitiivne kasutus, kuna nendes keeltes esineb 'vaatama' valdavalt intransitiivselt, transitiivne kasutus aga eeldab lisatingimusi. Mõne muu emakeelega õppijatele võivad aga raskusi valmistada hoopis vaatama-verbi intransitiivsed kasutused. See on põhjus, miks peaks juhtima keeleõppijate tähele panu verbide eri rektsioonidele ja kasutustele. Ideaalis peaks eeskätt olema kättesaadav võimalikult detailne leksikograafiline info, selle põhjal tuleks koostada õppijate tasemele vastavaid õppematerjale. 

Tänusõnad

Töö on valminud Haridus-ja Teadusministeeriumi Eesti Keele Instituudi baasfinantseerimise toel. Autor tänab anonüümseid retsensente edasiviiva tagasiside eest. 

Tabel 4 .

 4 Vene keele verbide smotret' ja posmotret' kasutus 200 korpuselauses (ruTenTen11) 




  'Vaatama' sihilisus 200 korpuselause alusel eesti, ukraina ja vene keeles (%) 




  Ukraina ja vene keeles esineb 'vaatama' sihitisega pigem teatud kollokatsioonides, nt ukraina dyvytysja televіzor ~ fіl'm ~ svіžі hazety (дивитися телевізор ~ фільм ~ свіжі газети) ja vene smotret' televizor ~ fil'm ~ svežie gazety (смотреть телевизор ~ фильм ~ свежие газеты) 'telerit ~ filmi ~ värskeid ajalehti vaatama' , samuti vene smotret' bol'nogo (смотреть больного) 'haiget vaatama' ja ukraina dyvytysja dytynu (дивитися дитину) 'vaatama lapse järele ~ last' (ukraina keeles on 'laps' otsesihitise vormis). Kõik need kollokatsioonid eeldavad pikemat vaatamist. Kui tegemist on sisuliselt mingi muu vaatamisobjektiga, millele pilk suunatakse, siis kasutatakse suunamäärust kaassõnaga na, nt vene smotret' na more ~ rebënka ~ časy (смотреть на море ~ ребёнка ~ часы) ja ukraina dyvytysja na more ~ dytynu ~ hodynnyk (дивитися на море ~ дитину ~ годинник) 'merd ~ merele vaatama' , 'lapse poole ~ peale vaatama' , 'kella vaatama' . Juhul, kui vaadatakse sisse või üles või alla (ka abstraktselt vm moel), kasutatakse vastavat kaassõna või kaassõnata määrust, nt vene smotret' v buduščee ~ binokl', smotret' vlevo (смотреть в будущее ~ бинокль, смотреть влево) ja ukraina dyvytysja u majbutnje ~ bіnokl', dyvytysja nalіvo (дивитися у майбутнє ~ бінокль, дивитися наліво) 'tulevikku vaatama' , 'binoklisse vaatama' , 'vasakule vaatama' . 


( 2a )

 2a Posmotri na svoë plat'e. (Посмотри на своё платье.) (2b) Podyvys' na svoju suknju. (Подивись на свою сукню.) (2c) Vaata oma kleiti. (3a) Posmotri (na) èto plat'e. (Посмотри (на) это платье.) (3b) Podyvys' (na) cju suknju. (Подивись (на) цю сукню.) (3c) Vaata seda kleiti. 


(

  4a) A teper' posmotrim (na) tablicu. (А теперь посмотрим (на) таблицу.) (4b) A teper podyvymosja (na) cju tablycju. (А тепер подивимося (на) цю таблицю.) (4c) Ja nüüd vaatame seda tabelit. 


1

  Eesti keele ühendkorpus 2019 (ENC19) on kättesaadav korpuspäringusüsteemis Sketch Engine https://app.sketchengine.eu/ (1.3.2022). ENC19 (vt rohkem Koppel & Kallas 2022) on kuni märtsini 2022 kõige suurem eesti keele korpus, mille maht on 1,5 miljardit sõna. Korpus koosneb kaheksast allkorpusest ja sisaldab eri tüüpi tekste. Muu hulgas sisaldab eesti keele ühendkorpus ka veebitekstide korpust etTenTen. 





  Tabel 1. 'Vaatama' sagedus SketchEngine'i korpustes Vaatama-verbi transitiivsete kasutuste hulka olen lugenud nii sihitise funktsioonis esinevad käändsõnafraasid ja osalaused kui ka nn loomulikud nullobjektid (vrd Vaiss 2021), mille puhul on kasutatud mitut sama sihitiserektsiooniga verbi ning ühine objekt on mainitud vaid ühe verbi juures, nt Vaatame ja lehitseme ühte võluraamatut.Suunamääruste alla on materjalis arvestatud vaatamissuunda tähistavad kohamäärused. Kuna vaatama võimaldab nii sihitise kui ka suuna määruste lisamist, nimetan verbist sõltuvate laienditeta esinemise juhtumeid null-laiendiks. Null-laiendite alla on loetud definiitsed nullobjektid (nt Otsustasime ühe teise praktikandiga vaatama minna [implitsi itne objekt: tulekahju]), kinnistunud intransitiivsed kasutused (nt tagantjärele vaadates) ning teised sihitise või suunamääruseta kasutused. Semantiliselt transitiivsetest juhtumitest on materjalis esinenud passiivilaused, kus tud-partitsiip on kasutatud atribuudi funktsioonis. Saadud tulemused on näidatud tabelis 2. mis osutab refleksiivselt subjekti referendile endale (vt Erelt 2017a: 292). On huvitav ära märkida, et materjalis oli vaid üksikuid näiteid elusa vaatamisobjektiga (Ta vaatas meest ning ootas, et too rääkima hakkaks). Vaatama esines paljudes sissejuhatuses mainitud EKSS-i tähendustes. Vaatamisobjekti tähistavad sõnad seostusid sageli videomaterjaliga (nt film, video, telekas vms), sihitisena esinesid ka näiteks tabel, graafik, info, pilt, foto vms. 


	4.1. Vaatama			
	Korpus	Tegusõna	Üldsagedus	Sagedus ühe miljoni sõne kohta
	ENC19 1 829 622 459 sõnet 1,5 mlrd sõna ruTenTen11 18 280 486 876 sõnet 14,5 mlrd sõna Tabel 2. Vaatama kasutus 200 korpuselauses (ENC19) vaatama 1 747 991 955,38 smotret' (vn imperfektiivne 'vaatama') 4 339 169 237,37 posmotret' (vn perfektiivne 3 147 032 172,15 Tegu-sõna Sihitisega Suuna-määrusega Null-laiendiga Semantiliselt transitiivsed passiivi-konstrukt-sioonid 'vaatama') ukTenTen20 2,5 mlrd sõna (ukr perfektiivne 'vaatama') 219 220 66,78 podyvytysja sõnet 3 282 586 754 (ukr imperfektiivne 'vaatama') 459 991 140,13 dyvytysja vaatama 152 76% 20 10% 24 12% 4 2%	0,096% 0,024% 0,017% Kokku 0,0067% 0,014% 200 100%

Vaatama-verb esines sihitisega 76% lausetest. Sihitise funktsioonis olid osastavalised käändsõnafraasid (nt päeval vaatasime osadega "DaVinci koodi"; vaata ka graafikut; numbreid vaadates), osalaused (nt vaatame, kas õnnestub; et vaadata, mis edasi saab; keegi ei vaatagi, mis sul seljas on) ning üks ebatüüpiline täisobjekt (Ma tean inimesi, kes on oma ajud telekaga pehmeks vaadanud [---]), 
https://dic.academic.ru/contents.nsf/ogegova/ 

https://slovnyk.ua/ 

https://tarnawsky.artsci.utoronto.ca/courses/translit-table.html 

https://podolak.net/en/transliteration/russian
Eesti Keele Instituut, Tallinna Ülikool, Natalia Vaiss
Eesti vaatama-verbi ja selle vene ja ukraina vastete sihilisusest