!"#$%#&'()'!)*$+!"#$%#& ÄÄREMÄRKUSI JAAN KAPLINSKI MITMUSEKÄSITELULE

Hiljuti avaldas Jaan Kaplinski huvipakkuva lühikirjutise, mis avardab teavet mitmuse kasutamise kohta eesti keeles. 
(1) Autor jõuab keeleainese analüüsi põhjal ilmselt ka postmodernismis hinnatavale seisukohale, et kõige väärtuslikum on grammatiliselt ainsusega väljenduv unikaalsus, mitmuse kujul kirja pandu paljususes avaldub hägusus ja halvakspanu. Seda põhiseisukohta sugugi kõigutamata nendib siinkirjutaja, et arvatavasti artikli liigse lühiduse tõttu kätkeb asjaomane kirjutis paari absoluudina võetavat ütlust, mida oleks saanud viidetega varasemale kirjasõnale vähemalt osaliselt pehmendada. Teisalt leidub ebatäpsusi vene keele nähtuste lahtimõtestamisel. Järgnevalt eristan Jaan Kaplinski artiklist pärinevad laused poolpaksu kirjaga. 

Ka vene keeles ütleme !"#$% &'()% ja !"#$%*+,$-(&./,




  (7) E N N E R N I T S 5 Kaksust kasutatakse kahe või kaheosalise objekti iseloomustamiseks. Sugulaskeeltest esineb see saami, obiugri ja samojeedi keeltes. 6 !"# $"# % & ' ( ) * +,# $-.+).-&''/(0# 123/"# 4256)(.# 7.,# '8.-.*8(9)*."# :*'/+6;# <3'-=61# =/*>6,# 1997,# ?@# A7AB# C"# D"# E * > * F * +,# <"#G"#H -3 ' I / *,#$+*0'8+.))*.#J('>*"#4'8*--(J.'/61#K-6LL68(/6#5-.+).-&''/*K*#123/6# 2"#:*'/+6;#M2F&/*+)(/, 2001, lk 70, 153. 7 K. K o n t, Käändsõnaline objekt läänemeresoome keeltes, lk 188. 


1. Kui inimesest rääkides kasuta- me tema nime mitmuse vormis, on sellel halvustav tähendus. Enamasti ehk küll, kuid mitte alati. Näiteks, Vil- desid ei sünni meil iga päev või Lapsed mängivad Robinsone. Neis lausetes

  (2)lest võib järeldada, et suure algustähega kirjutatud isikunimega (olgu see siis ees-või priinimi, kas ainsuses või mitmuses) saab ülekantud tähenduses markeerida mingit inimtüüpi.(2) 


	keele käsiraamatu suuralgustähe reeg-
	lis öeldu.
	ei
	ilmne midagi pejoratiivset. Esimesel ju-
	hul avaldub Eduard Vilde väärtustami-
	ne kirjanikuna (positiivne suhestamine),
	teisal aga nenditakse laste tegevust era-
	pooletult. Tähtis on vaid jutus mainitud
	inimese tuntus, samuti laiemalt käibiv
	või ainult kõneleja suhtumine isikus-
	se. Suhtumist saab väljendada eelneva
	tekstiga, suulises kõnes ka keeleväliste
	vahenditega. Mitmuslike nimede ka-
	sutamise mõistmisele aitab kaasa eesti

2. Raamat või inimene on oma ain- suses kindlalt määratud, raamatud või inimesed ei ole, neid võib olla kaks või rohkem.

  
	ning kirjutatu tähendab, et kõigist ole-
	masolevatest rebastest on kõnesoleval
	juhul mõeldud vaid kahte. Nõnda väl-
	jendatakse partitiivsust.
	Täielikuma pildi
	saamiseks oleks tasunud mainida ka ko-
	gum-ehk liigiainsust, ainsussõnu (sin-
	gulare tantum) ja mitmussõnu (plurale
	tantum). Esimene neist tähistab "...min-
	gite asjade terviklikku kogumit, s.t kõiki
	vastavaid asju kui abstraktset liiki".(3)
	Selgesti eristuvad näitelaused Toas on
	tool ja Tool on tarbeese. Siit saaks huvili-
	ne jätkata oma mõttekäiku, kui selge või
	häguse asjalooga on tegemist. Teisalt ei
	anna mitmussõna käärid meile teavet,
	kas kõne all on üks või mitu lõikeriista.
	Kõigis läänemeresoome keeltes kasu-
	tatakse koos objektina käsitletava põhi-
	arvsõna või hulganimisõnaga täiendit
	ainsuse osastavas käändes.(4) Tundub
	väga tõepärane, et ühendis kaks rebast
	väljendab ainsuslik atribuut liigiainsust

kuigi mõnel juhul kasutatakse siiski ka mitmuse vor- mi: 0/1% 01/23&(. See

  
		perioodil tarvitati koos kaks-arvsõnaga
		kaksust ehk duaali nominatiivi, nt 09/:%
		;1;#7ê 'kaks õde' (vrd ainsuse omastavas
		;1;#75), suuremate arvudega aga mit-
		must.(5) 5 XIV sajandil, mil duaal oli hää-
		bumas, hakati arvsõna täiendama ain-
		suse genitiivis oleva nimisõna abil. Arv-
		sõnade kolm ja neli puhul võeti eeskuju
	lause on mitmeti	kahest, suuremate arvudega aga tarvita-
	segadust tekitav. Esiteks seepärast, et	ti mitmuse genitiivi. Seevastu ülejäänud
	pole lähemalt selgitatud, mis juhtudel	vanavene keele järeltulijates, ukraina ja
	kasutatakse vene keele põhiarvsõnade-	valgevene keeles, tuli kõigi kahest ja sel-
	ga ainsust, millal aga mitmust. Teiseks	lest suuremate arvude puhul kasutusele
	on näidete interpreteerimisel juhtunud	mitmuse nominatiiv, nt 0/+%;#+,5 'kaks
	ebatäpsus. Kõigepealt oleks võinud sel-	tooli'(6). Genitiiv hõlmab muide ka par-
	guse huvides mainida, et vene keeles ka-	titiivsust (nt%&2!(%8,1<+ 'osta leiba'). Sel-
	sutatakse koos arvsõnade kaks, kolm ja	les mõttes on vene ja läänemeresoome
	neli ainsuse omastavat, suuremate nu-	keelte vahel sarnasust. Viimaste puhul
	meraalidega aga mitmuse sama käänet.	oletataksegi indoeuroopa mõju.
	Nüüd lähemalt eespool toodud näidete	
	kohta. Sõnaühendites !"#$% &'() 'viis	
	raamatut' ja !"#$% *+,$-(&./ 'viis pois-	
	si' on täiendsõna tegelikult mitmuses,	
	ühendis 0/1%01/23&( 'kaks neidu' aga ain-	
	suses. Kuju 01/23&( ei erista vene keele	
	esimese käändkonna sõnadel ainsuse	
	genitiivi ja mitmuse nominatiivi, ent kui	
	võtta mõni teine näide, siis saab arvust	
	aru rõhu järgi, näiteks 0/1%4(*5 (ainsuse	
	omastav) 'kaks talve' ja% 46*5%(mitmuse	
	nimetav) !7.8.0"# 'talved mööduvad'.	
	Selge vahe on teadupoolest aga mees-ja	
	kesksoost sõnadel, nt 0/+%*+,$-(&+ 'kaks	
	poissi' ja%*+,$-(&(%'poisid'.	
	Lõpuks pole lugeja jaoks ehk huvi-	
	tuseta lisada, et tänapäeva vene keele-	
	le eelnenud vanavene keele varasemal