1802. AASTAL TAASAVATUD TARTU (DORPATI) ÜLIKOOLI ARSTITEADUSKONNA ESIMESTE PROFESSORITE AMETINIMETUSTEST JA ABIÕPPEASUTUSTE NIMEDEST


Taasavatud Tartu (Dorpati) ülikooli arstiteaduskonna esimesi tööaastaid (1802-1803) käsitleva- tes uurimustes esinevad mitmed erinevused võrreldes ülikooli põhikirjade saksakeelsete redakt- sioonidega nii professorite ametinimetustes kui ka abiõppeasutuste nimedes ja nende arvus. Samuti jääb vahel arusaamatuks seegi, mitu korralist professorit oli teaduskonnas ametis ülikooli taas- avamise järel alanud esimesel semestril. Sellest lähtuvatele küsimustele vastuste saamiseks on antud ülevaade ülikooli taasavamisele eelnenud ja järgnenud aastatel arstiteaduskonnas toimunust ülikooli asutamise plaani, esimeste põhikirjade ja loengukavade ning arhiivimaterjalide (esimeste aasta- aruannete) alusel. Artikli lisas on esitatud arstiteaduskonna esimeste professorite ametinimetused ja abiõppeasutuste nimed ning nende arv vastavalt juba nimetatud materjalidele; ametikohtadele on lisatud õppejõudude nimed ja esimesel korral nende ülikooli teenistusse asumise kuupäev. 

SISSEJUHATUS

Tartu ülikool on 370 aasta jooksul läbi teinud katkendliku ja keerulise arengu- tee, on muutnud vahel isegi asukohta, kuid alati on tema koosseisu kuulunud arstiteaduskond. Ülikooli köigist tegutsemisperioodidest on pikim Keiserliku Dorpati/Jurjevi Ülikooli ajajärk, mis langes aastatele 1802-1918 Vene riigi koos- seisus. Selle aja sisse jäävatel öppe-ja teadusliku tegevuse töusuaegadel sammus Tartu ülikool maailma ülikoolide hulgas esirinnas nii loodusteaduste kui ka arsti- teaduse alal. Köige selleni jöudmiseks andsid oma osa ka 1802. aastal taasavatud ülikooli arstiteaduskonna esimesed professorid, kellel peale vajalike teadmiste, Opetamisoskuse ja uurijatalendi pidid olema ka silmapaistvad organiseerijavdimed.' 
Viimase kahe sajandi jooksul on avaldatud Tartu iilikooli arstiteaduskonna ajaloost palju uurimusi. Uheks p&hjalikumaks selles valdkonnas vGib pidada 110 Kibini sulest 1986. aastal ilmunud monograafiat, mis hdlmab aastaid ! 

Uhtlasi anti balti riiiitelkondadele luba avada kiires korras kohalik protestantlik illikool kogu Vene riigi, isedranis Eesti-, Liivi-ja Kuramaa riiiitelkondade jaoks ning valida omavahelisel kokkuleppel selle asukoht. Algusest peale pidi iilikool hakkama kandma "keiserliku iilikooli" nime, kuigi selle iilalpidamise pidid tagama nimetatud riilitelkonnad. Viimaste saadikud tootasid vilja iilikooli asutamise plaani, kuid ei suutnud vastu votta otsust asukoha iile. Lopuks esitati Senatile kahe linna -Jelgava (Miitavi) ja Tartu (Dorpati) -kandidatuur. Senat pooldas viimast selle keskse asukoha tdttu Ladnemere kubermangudes, samuti sobivama kliima ja toiduainete odavuse pirast, mis andvat vaesematele vanematele rohkem vOimalusi oma laste koolitamiseks. 4. mail 1799 kinnitas Paul I Senati otsuse koos iilikooli asutamise plaaniga. Viimane sai sisuliselt esialgseks pohikirjaks.' ULIKOOLI ASUTAMISE PLAAN Ulikooli asutamise plaaniga'® nihti usu-, digus-, arsti-ja filosoofiateadus- konnale ette kokku 22 professorit ning lisaks veel mitme aine, sealhulgas ka pohiliste keelte Opetajad. Sellega olid holmatud peaaegu koik tolleaegsed tihtsamad teadusvaldkonnad. Oppetegevus kavatseti iildjoontes korraldada Liine-Euroopa iilikoolide ja Moskva iilikooli eeskujul. 
Arstiteaduskonnale néhti ette kuus korralist professorit, kelle vahel jaotati Opetatavad ained jdrgmiselt: 1) fiisioloogia ja patoloogia (Physiologie und Pathologie), 2) teraapia ja kliinik (Therapie und Klinik), 3) anatoomia ja kohtu- meditsiin (Anatomie und medicina forensis), 4) kirurgia ja dmmaemandakunst (Chirurgie und Hebammenkunst), 5) botaanika ja materia medica (raviainete opetus) (Botanik und materia medica) ning 6) keemia ja farmaatsia (Chemie und Pharmazevtik). Ulikooli asutamise plaan nigi teaduskondades ette abiasutuste loo- mise. Arstiteaduskonnale leiti vajalikud olevat 1) kliiniline instituut (ein Klinisches Institut) 14 voodikohaga, 2) haavaarstihaigla (ein Wundarzney-Krankenhaus) 10 voodikohaga, 3) siinnitusmaja (eine Entbindungs-Anstalt) 6 voodikoha ning dmma- emandate kooliga (eine Hebammen-Schule) selle juures, 4) anatoomia teater (ein anatomisches Theater) lahangute ja prepareerimistoode jaoks prosektori' ning tema kahe abilisega, 5) keemialaboratoorium (ein chimisches Laboratorium). Nimetatud abiasutuste tegevust pidid juhatama vastavaid aineid Gpetavad korra- lised professorid, seetdttu pidi kirurgia ja iammaemandakunsti korraline professor samaaegselt korraldama nii haavaarstihaigla kui ka siinnitusmaja t66d. Kogu üli- kooli pidid teenindama raamatukogu, maneez, tantsusaal ja supelasutus. Veel oli iilikooli asutamise plaanis avaldatud iilikooli aastaeelarve, kust jagus raha igale iilikooli ametikoha tiitjale ning abiasutusele. ? Tartu Ülikooli ajalug gu, 11, 1982, 33-34. !0 Plan der zu errichtenden Universität. [Riga, 1799], 11-18. !! Prosektorarstiteaduskonna abiõppejõud, kes toimetab lahanguid ja juhatab prepareerimistöid (Kleis, R., Silvet, J., Vääri, E. Võõrsõnade leksikon. Tallinn, 1981, 508). 

ETTEVALMISTUSED ÜLIKOOLI TAASAVAMISEKS

Järgnesid ettevalmistused õppeasutuse tööle rakendamiseks ja õppejõudude kutsumiseks, sest ülikooli avamine oli kavandatud 15. jaanuarile 1801. Arsti- teaduskonnas asusid 14. detsembrist 1800 esimestena teenistusse anatoomia ja kohtumeditsiini korraline professor Martin Ernst Styx ning keemia ja farmaatsia korraline professor Philipp Erdmann Heinrich Gottlob Arzt.'* Mitte ainult arstiteaduskonna, vaid kogu ülikooli avamiseks tehtavate ette- valmistuste ajal tegi Paul I ootamatult uue otsuse ning määras 25. detsembril 1800 ülikooli asukohaks Tartu asemel siiski Jelgava, sest Kuramaa ja Pilteni rüütelkonnad olid esitanud vastava taotluse. Ent keisri ootamatu surm tapmise labi 12. mirtsil 1801 takistas selle korralduse elluviimist. Uueks tsaariks saanud Aleksander I määras 12. aprillil 1801 iilikooli asukohaks uuesti Tartu, pohjendades seda endiselt linna keskse asukoha ja soodsa iimbruskonnaga, muu hulgas ka asjaoluga, et iilikool oli seal juba varem tegutsenud.'' Vaekauss oli langenud jille Tartu kasuks, seekord 15plikult. ULIKOOLI 1802. AASTA POHIKIRI Keerulises taasavamiseelses olukorras pidas iilikooli kuraatorite kolleegium (balti riiiitelkondade esindajad) vajalikuks teha iilikooli asutamise plaani paran- dusi ja tiiendusi, et tugevdada oma mdju professoritest koosneva ndukogu iile.'* Seejärel nägi Aleksander I ukaasiga 5. jaanuarist 1802 kinnitatud iilikooli pohikiri ette kogu õppetöö läbiviimiseks nelja teaduskonna peale kokku ainult 19 professorit, samas aga oli Opetajate arvu monevdrra suurendatud. Kui iilikooli asutamise plaanis oli arstiteaduskonnale ette nidhtud kuus korralist professorit, siis kaks aastat ja kaheksa kuud hiljem kinnitatud pdhikirjas oli Sppekohtade arvu vihen- datud nelja korralise professori ametikohani. Hiigieeniainete lisandumise tottu oli kasvanud teaduskonnas loetavate ainete hulk. Need jaotati niitid korraliste professorite vahel jargmiselt: 1) anatoomia, fiisioloogia, kirurgia ja &mmaemandakunst (Anatomie, Physiologie, Chirurgie und Hebammenkunst); 2) patoloogia, semioo- tika, teraapia ja kliinik (Pathologie, Semiotic, Therapie und Clinic); 3) dieteetika, riikklik ja populaarne arstiteadus ning materia medica (Didtetic, Staats-und populdren Arzeney-Wissenschaft und materia medica); 4) keemia ja farmaatsia (Chemie und Pharmacevtic).ls Kolmandana nimetatud professori kitte oli koon- datud riikliku arstiteaduse alla pohiliste hiigieenidistsipliinide ja kohtumeditsiini lugemine.'® Uue pohikirjaga ei kaasnenud muutusi arstiteaduskonnale varem ettendhtud viie abidppeasutuse nimedes.'" Nende t56 juhtimises voib tiheldada moningaid muutusi, mis olid pohjustatud teaduskonnas Opetatavate ainete uuest jaotamisest korraliste professorite vahel. Anatoomia, fiisioloogia, kirurgia ja imma- emandakunsti korraline professor pidi selle pohikirja alusel hakkama juhatama korraga kolme abiasutust: anatoomia teatrit, haavaarstihaiglat ja siinnitusmaja. 
Kahele juba olemasolevale arstiteaduskonna korralisele professorile lisaks määrati 27. veebruarist 1802 (seda veel enne iilikooli taasavamist uue pohikirja alusel) kolmandana ametisse patoloogia, semiootika, teraapia ja kliiniku korraline professor Daniel Georg Balk.'® 1802. AASTA APRILLIKUUS TAASAVATUD ÜLIKOOLIST Eeltööd ülikooli taasavamiseks jöudsid löpule 1802. aasta aprillikuus, kui ametisse kutsutud ja määratud esimestele professoritele lisandusid alates 5. aprillist esimesed immatrikuleeritud üliöpilased. 1802 . aasta 21. ja 22. aprillil taas- avati pidulikult Tartu (Dorpati) ülikool, seda pärast pikka, 91 aastat ja 8 kuud kestnud vaheaega. 
Vene riigi äinukese saksakeelse ülikooli neljas teaduskonnas algas õppetöö 1. mail 9 professori ja 19 üliöpilasega.'" Arstiteaduskonnas alustasid ülikooli taas- avamisel ettenähtud nelja korralise professori asemel tööd kolm korralist professorit (M.E. Styx, P. E. H. G. Arzt, D. G. Balk). Nemad olid ametis ka õppetöö esimesel, kahe kuu pikkusel semestril. Vakantseks jäi anatoomia, füsioloogia, kirurgia ja ämmaemandakunsti korralise professori ametikoht. Üliõpilaste arv arstiteaduskonnas oli sel ajal tagasihoidlikult väike -ainult kuus. 
Mitte üksnes nõuetele vastavate õppejõudude, vaid ka kõlblike ruumide puu- dumine andis teravalt tunda ülikooli taasavamisele järgnenud aastatel, kui õppetöö toimus selleks üüritud eramajades ja -korterites. Seetõttu hakati kohe mõtlema uute, ajakohaste hoonete ehitamisele, kuna üliõpilaste arv nii kogu ülikoolis kui ka arstiteaduskonnas kasvas kiiresti. 
Sel ajal puudusid ülikoolis kindlad ja kohustuslikud õppeplaanid. Täpsemalt määratlemata oli õppeaja kestus, arstiteaduskonnas oli see esialgu kaks aastat. 
Üliõpilaste omandatud teadmiste kontroll oli pealiskaudne ja juhuslik. Lisaks kohustuslikele loengutele toimus professorite töö üliõpilastega individuaalse juhendamise ja harva mõne praktikumi kaudu. Seega vajasid lahendamist paljud õppetöö korraldamise küsimused." 16 Kalnin, V. Martin Ernst Styx (1759-1829). -Rmt: Eesti arstiteaduse ajaloost. Koost V. Kalnin. Tartu, 1996, 17. korralist ja kaks erakorralist professorit. Opetatavad ained olid korraliste profes- sorite vahel jaotatud jdrgmiselt: 1) anatoomia, fiisioloogia ja kohtuarstiteadus (Anatomie, Physiologie und gerichtliche Arzney-Wissenschaft); 2) patoloogia, semiootika, teraapia ja kliinik (Pathologie, Semiotik, Therapie und Klinik); 
3) dieteetika, materia medica, meditsiiniajalugu ja -kirjandus (Didtetik, materia medica, Geschichte der Medicin und der medicinischen Literatur); 4) kirurgia ja dmmaemandakunst (Chirurgie und Hebammenkunst). Veel nihti ette erakorralise professori koht loomaarstikunsti (Thier-Arzneykunst) alal. Anatoomia teatri pro- sektor viidi iilikooli 1803. aasta pdhikirjaga erakorralise professori seisusse." 
Selle pohikirjaga sai iilikool oma aja kohta suhteliselt hea koosseisu. Kokku oli ette ndahtud 29 professori ja 12 Spetaja ametikohta. Vérreldes Moskva iilikooli 28 professorikohaga 1804. aasta pohikirja alusel vis Tartu iilikool igati rahul olla, kusjuures siin oli teoloogia alal rohkem professorikohti (neli) kui Moskva iili- koolis (kaks)." 
1803. aasta pohikirjaga tehti arstiteaduskonnale varem ettenihtud abidppeasutustes moningaid muudatusi. Et keemia ja farmaatsia dpetamine hakkas toi- muma filosoofiateaduskonnas, arvati keemialaboratoorium ka selle teaduskonna abiasutuste hulka. Samas aga oli arstiteaduskonnale lisandunud anatoomiliste preparaatide kollektsioon (eine Sammlung anatomischer Préiparate) ja patoloogiline kabinet (ein pathologisches Cabinet). Esimest pidi juhatama anatoomia-ja teist patoloogiaprofessor. Anatoomiliste preparaatide kogu pidi asuma anatoomia teatris, patoloogilise kabineti asukohta pdhikiri ei médranud. Ulikooli asutamise plaaniga arstiteaduskonnale ettenidhtud kliiniline instituut ja haavaarstihaigla nimetati uue pohikirjaga timber vastavalt meditsiinilis-kliiniliseks instituudiks (das medicinisch-klinische Institut) ja kirurgilis-kliiniliseks instituudiks (das chirurgisch-klinische Institur). Uute nimedega abiGppeasutuste ning siinnitusmaja ja anatoomia teatri eesotsas pidid selle pShikirja alusel olema vastavaid dppeaineid lugevad korralised professorid."> Kahte abiasutust nende seast, kirurgilis- Kliinilist instituuti ja siinnitusmaja, pidi juhatama kirurgia ja immaemandakunsti korraline professor. 

ULIKOOLI LOENGUKAVAD AASTATEL 1802-1803

Edasi on vaadeldud taasavatud iilikooli esimeste aastate loengukavasid, et semestrite kaupa vilja selgitada nendes kasutusel olnud arstiteaduskonna profes- sorite ametinimetused ja abiöppeasutuste nimed ning nende arv ning lisaks sellele kinnitada veel, kes töötasid esimesel semestril arstiteaduskonnas korraliste pro- fessoritena. 
Ülikooli 1802. aasta esimese semestri loengukavades on arstiteaduskonna öppejõud ära toodud järgmiselt: riikliku ja populaarse arstikunsti professor (Professor der Staats-und populairen Arzney-Kunde) M. E. Styx, patoloogia ja teraapia pro- fessor (Professor der Pathologie und Therapie) D. G. Balk ning keemiaprofessor (Professor der Chemie) P. E. H. G.Arzt." Sama aasta sügissemestril on nimetatud riikliku ja populaarse arstikunsti ning dieteetika professor (Professor der Staats-und populären Arzneykunde, wie auch der Didtetik) dr Styx ning patoloogia, teraapia ja kliiniku professor (Professor der Pathologie, Therapie und Klinik) dr Balk." 
Tuleb mirkida, et nendes loengukavades esitatud professorid pidanuksid vas- tavalt iilikooli pdhikirjale olema dra toodud korraliste professoritena. Lisaks sellele on nende ametinimetused tunduvalt lithemad, kui 1802. aasta pohikiri seda ette nigi. Nii on kevadsemestril Sppejoudude ametinimetustes kahel korral nelja Oppeaine asemel antud kaks distsipliini ning iihel korral kahe aine asemel iiks. 
Siigissemestril on aga kahel korral neljast dppeainest dra toodud kolm. 
1803. aasta siigissemestri loengukavades on arstiteaduskonna oppejdudude hul- gas dieteetika, materia medica, meditsiiniajaloo ja -kirjanduse korraline professor (ordentlicher Professor der Didtetik, Materia medica, Geschichte der Medicin und der medicinischen Literatur) dr M. E. Styx, patoloogia, semiootika, teraapia ja kliiniku korraline professor (ordentlicher Professor der Pathologie, Semiotik, Therapie und Klinik) dr D. G. Balk ning anatoomia, fiisioloogia ja kohtuarsti- teaduse korraline professor (ordentlicher Professor der Anatomie, Physiologie und gerichtlichen Arzneykunde) dr H. F. Isenflamm."® Enne seda oli viimasena nimetatu olnud alates 20. mirtsist 1803 anatoomia, fiisioloogia, kirurgia ja 4mma- emandakunsti korraline professor tollal kehtinud 1802. aasta pohikirja alusel. 20. maist 1803 anatoomia teatri prosektoriks médédratud Michael Ehrenreich Kauz- mannist oli saanud pérast 1803. aasta pohikirja rakendumist erakorraline professor ja anatoomia teatri prosektor (ausserordentlicher Professor und Prosector des anatomischen Theaters)." Sellist ametinimetust kasutati ka tema esmakordsel nimetamisel arstiteaduskonna dppejoudude hulgas 1803. aasta siigissemestril iili- kooli loengukavades. M. E. Kauzmanni voib pidada ldbi aegade esimeseks pro- sektoriks, samuti esimeseks prosektoriks erakorralise professori seisuses nii Tartu tilikooll arstiteaduskonnas kui ka anatoomia teatris. Tartu ülikooli loengukavade löpus avaldatud abiöppeasutuste nimistusse ilmu- sid 1805. aasta kevadsemestril esmakordselt arstiteaduskonnale kuuluvad meditsii- niline haigla (das medicinische Krankenhaus) ja kirurgiahaigla (das chirurgische Krankenhaus). Sama aasta sügissemestril lisandusid kahele eelmisele veel sünni- tusmaja (die Entbindungsanstalt), anatoomiline kogu (die anatomische Sammlung) ja patoloogiline kogu (die pathologische Sammlung). Nendest kahte esimest oleks pidanud 1803. aasta pöhikirja järgi nimetama meditsiinilis-kliiniliseks instituudiks ja kirurgilis-kliiniliseks instituudiks, kahte viimast aga anatoomiliste preparaatide kollektsiooniks ja patoloogiliseks kabinetiks. Alates 1809. aasta kevadsemestrist võib leida loengukavade lõpus avaldatud abiõppeasutuste nimekirjast üldise aka- deemilise haigla (das allgemeine akademische Krankenhaus), kirurgiakliinikumi (das chirurgische Klinikum) ja sünnitusabikliinikumi (das geburtshülfliche Klinikum), mis põhikirja järgi pidid olema aga vastavalt meditsiinilis-kliiniline instituut, kirurgilis-kliiniline instituut ja sünnitusmaja. Alles 1810. aasta sügissemestrist on loengukavades toodud abiasutuste nimekirja esmakordselt sisse kantud anatoomia teater (das anatomische Theater)®, kuigi see oli arstiteadus- konnale ette ndhtud juba iilikooli asutamise plaani ja kahe esimese pohikirjaga. 
Anatoomia teater todtas aastatel 1803-1805 selleks renditud ja kohandatud era- majas (praegu Struve t 2) ning 1805. aasta septembrist alates anatoomia teatri jaoks spetsiaalselt ehitatud hoones Toomemiel, tinapieval tuntakse seda vana anatoomikumina." Anatoomia teatri ilmumisega abiasutuste nimistusse kaob nen- dest anatoomiline kogu, kuid jddb piisima patoloogiline kogu (die pathologische Sammlung)®, mis nagu juba teada, pidi viimase pohikirja jirgi kandma patoloogi- lise kabineti nime. 
Teised arstiteaduskonna abiasutused -meditsiinilis-kliiniline instituut, kirur- gilis-kliiniline instituut ning siinnitusmaja -alustasid oma tegevust aastail 1804- 1806 samuti iiiiritud ruumides. Neid kéiki voib pidada esimesteks Venemaa tilikoolide juures.'' Toomemiel 1808. aasta suvel valminud, endisest kasarmust timberehitatud kliinikumi hoones (praegu Riigikohtu kasutuses) leidsid need kolm raviasutust oma asukoha pikemaks ajaks.* 1804 . aasta kohta." Aastaaruannetes esitatud professorite ametinimetused ja abi- Oppeasutuste nimed ja nende arv on tiielikus vastavuses sel ajal kehtinud iilikooli pohikirjaga. 

KOKKUVOTE

Kuigi heatasemeliste Sppejoudude leidmisega oli raskusi, Snnestus kutsuda ja midrata iilikooli taasavamiseks arstiteaduskonna jaoks ametisse esimesed kolm korralist professorit: M. E. Styx, P. E. H. G. Arzt ja D. G. Balk. Nende dlgadel oli ka esimesel kevadsemestril kogu teaduskonnale ettenihtud Oppetdd. Seega oli 1802. aasta aprillis taasavatud iilikooli arstiteaduskonnas kolm korralist professorit. Sama aasta siigissemestri algusest, pédrast professor Arzti ootamatut surma langes Oppejoudude arv kahele. Alles kaheksa kuu pérast, 1803. aasta mirtsist hakkasid lisanduma uued Opetlased. Alates 1805. aasta kevadsemestrist olid kdik kuus sel ajal kehtinud pohikirjaga ettendhtud professori ametikohta tdidetud. 
Taasavatud Tartu iilikooli arstiteaduskonna esimesi todaastaid kisitlevates uurimustes esinevad iilikooli pohikirjadele mittevastavad esimeste professorite ametinimetused ja abiGppeasutuste nimed ning varieeruvus nende arvus voib olla seotud jiargmisega. Vordlemisi lithikese ajavahemiku jooksul toimusid iilikooli esimestes pohikirjades endis mitmed muudatused nii ametinimetustes kui ka abi- Oppeasutuste nimedes ja arvus. Nende kittesaamine uurimistoo tarbeks ei pruukinud isegi iilikooli esimestel tooaastatel olla kerge ja see muutus aja jooksuljirjest raskemaks. Laiema levikuga esimestes iilikooli loengukavades olid arstiteadus- konna esimeste professorite ametinimetused ja abidppeasutuste nimed juba eba- täpsed. Väärkujud kandusid aastast aastasse iihest publikatsioonist teise ning aja jooksul need véimendusid vdi said lisa eri autorite todtluste ndol. Mdnedes aval- datud toodes on olulised ebatidpsused alguse saanud uurimustddde autorite eneste tehtud vigadest. 
Et 1803. aasta kevadsemestri kohta iilikooli loengukavad puuduvad, siis vdib oelda, et alates selle aasta siigissemestrist hakkasid nii korraliste kui ka erakorra- liste professorite ametinimetused loengukavades olema tiielikus vastavuses keh- tiva pohikirjaga. 
Aastatel 1805-1810 loengukavades esmakordselt kasutusele võetud ja iilikooli pOhikirjale mittevastavad abidppeasutuste nimed jdid sinna piisima pikemaks ajaks. Selle aja sees nendes dratoodud koigist arstiteaduskonna abidppeasutuste nimedest vastas ainult anatoomia teatri oma iilikooli 1803. aasta pdhikirjas ette- nähtule. Ülejäänud abiasutuste nimede mittevastavust vdiks seostada algul profes- sorite kogu tihelepanu koondumisega Oppetdd organiseerimisele ning selleks vajalike ruumide iilirimisele ja ehitamisele, seejirel aga sooviga leida vdimalikult ajakohane nimi enda juhitavale struktuuriiiksusele. Et esimeste aastate loengukavades on nimetatud ainult oppejoududega tdidetud ametikohad ja tegutsevad abidppeasutused, ei vasta nende arv kehtivale pohikirjale. On teada, et sel ajal oli 3 Eesti Ajalooarhiiv, f 402, n 4, s 70, 1 21, 25-27p, 35-35p. arstiteaduskonnas osa professorite ametikohti vakantsed ning abiöppeasutustest alustas anatoomia teater tööd alles teise õppeaasta sügisel. °Tartu ülikooli taasavamisel ja sellele järgnenud organisatsioonilise väljakujunemise esimestel aastatel oli suur ajalooline ja põhimõtteline tähtsus. Rajati val- gustusfilosoofilistele põhimõtetele tuginev kõrghariduse ja teaduse keskus, millel seisis ees suur tulevik Venemaa ja rahvusvahelise teaduse arendamises."* Et Tartu ülikooli taasavamist ja sellele järgnenud esimesi tööaastaid käsitletakse uurimis- töödes ka tulevikus, on esitatud käesoleva artikli lisana arstiteaduskonna esimeste professorite eestikeelsed ametinimetused ja abiõppeasutuste nimed vastavalt üli- kooli asutamise plaanile (tabel 1) ning esimestele põhikirjadele (tabel 2 ja 3). Ametikoha täitmise korral on lisatud õppejõu nimi ja esimesel nimetamisel üli- kooli teenistusse asumise kuupäev. Selle uurimustöö tulemuste kasutamine või- maldaks mingil määral ära hoida juba tekkinud ebatäpsuste levimist ja uute lisandumist. 

TANUAVALDUS


2 "

 2 Nesnuxnii T. B. (toim). Buorpaguyeckuit cnosaps npogeccopos M npenoaasareicii Umne- paropckoro Opsesckoro, Guißiero Jlepnrckoro yHUBEpCHTETa. 3a CTO JIET €ro CyLIECTBOBAHHA (1802-1902), 1. lOpses, 1902, 235; 11. lOpses,1903, 315. 


' 3 Tartu

 3 Olikooli ajalugu, 11,34-35. 




  Universität zu Dorpat. [Dorpat], 1802, 15. 




  !7Statuten der Kayserlichen Universität zu Dorpat. 1802, 17 . '® Jleuuknii I'. B. (toim). Buorpaduueckuit cnosaps npogeccopos u npenoaasarenei, 11, 315. ' Tartu Ulikooli ajalugu, 11, 36. 20 Samas, 62. 




  ULIKOOLI 1803. AASTA POHIKIRI Ulikooli enda struktuuri ja juhtimise parandamise huvides kinnitati 15. septembril 1803 jdrjekordne pohikiri. Sellega nihti arstiteaduskonnale ette neli 


2 !

 2 Statuten der Kaiserlichen Universitit zu Dorpat. [Dorpat, 1803],18. 


2 Tartu

 2 Ulikooli ajalugu, 11, 44.3 Statuten der Kaiserlichen Universitit zu Dorpat. [lBo3], 22-26. 


2

  Anzeige der Vorlesungen, welche aus der Kayserlichen Akademie zu Dorpat vom 1. May bis zum 1. Julius des Jahres 1802. Dorpat, [lBo2], 34. % Verzeichnis der Vorlesungen aus der Kaiserlichen Universitit in Dorpat vom 1. August bis Ende Dezember des Jahres 1802. [Dorpat, 1802],2-3. % Verzeichnis der vom Isten August 1803 zu haltenden halbjahrigen Vorlesungen aus der Kaiserlichen Universität zu Dorpat. [Dorpat, 1803],2. 




  ARSTITEADUSKONNA ESIMESED AASTAARUANDED Taasavatud iilikooli keskse organi, Opetatud ndukogu materjalide hulgas on arstiteaduskonna aastaaruanded, millest esimesed on koostatud 1803. ja 2 Verzeichnis der Vorlesungen ... 1803-1810. [Dorpat, 1803-1810]. » Käer-Kingisepp, E. Lehekülgi Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppetööst XIX sajandi algusaastail. -Noukogude Eesti Tervishoid, 1985, 2, 118-122. 0 Verzeichnis der Vorlesungen... 1810. [Dorpat, 1810}. ' Kalnin, V. Arstiteadused. -Rmt: Tartu Ulikooli ajalugu, 11. 1798-1918. Koost K. Siilivask.Tallinn,1982, 231. 32 Normahn, H Katkend Tartu Ulikooli arstiteaduskonna algetest. -EestiArst, 1925, 11, 325- 326. 




  teatri prosektor, erakorraline -M. E. Kauzmann professor 20.05.1803 Tabel 3. Tartu ülikooli 1803. aasta pöhikirjaga (kinnitatud 15. septembril 1803) arstiteaduskonnale ettenähtud professorikohad ja abiöppeasutused 




  Meie suurim tidnu professor H. Piirimiele kasulike nduannete eest t66 vormis- Tartu ülikooli 1802. aasta pöhikirjaga (kinnitatud 5. jaanuaril 1802) arstiteaduskonnale 


	M. E. Styx P.E. H.G. ettenähtud professorikohad ja abiöppeasutused arstiteaduse ning materia medica korraline professor 4. keemia ja farmaatsia korraline professor 5. keemialaboratoorium
	tamise ajal.			
	Ametinimetus	l	Abiöppeasutus	LISA Nimi ja teenistusse ' asumise aeg
	ARSTITEADUSKONNA ESIMESTE PROFESSORITE a) Korralised professorid
	AMETINIMETUSED JA ABIOPPEASUTUSTE NIMED 1. anatoomia, fiisioloogia ja 1. anatoomia teater H. F. Isenflamm
	Tabel 1. Tartu ülikooli asutamise plaaniga (kinnitatud 4. mail 1799) arstiteaduskonnale ettenähtud kohtuarstiteaduse korraline professor 2. anatoomiliste prepa-
	professorikohad ja abiöppeasutused		raatide kollektsioon	
	2. patoloogia, semiootika, teraapia ja		3. meditsiinilis-kliiniline	D. G. Balk
	Ametinimetus kliiniku korraline professor		-~Nimi ja teenistusse instituut Abidppeasutus asumise aeg 4. patoloogiline kabinet
	1. fiisioloogia ja patoloogia korraline 3. dieteetika, materia medica,		-	-
	professor			
	2. teraapia ja kliiniku korraline professor		1. kliiniline instituut	-
	3. anatoomia ja kohtumeditsiini korraline		2. anatoomia teater	M. E. Styx
	professor			14.12.1800
	4. kirurgia ja immaemandakunsti korraline		3. haavaarstihaigla	
	professor		4. siinnitusmaja ämma-	-
			emandate kooliga	
	5. botaanika ja materia medica (raviainete		-	-
	Opetuse) korraline professor			
				14.12.1800

% Tartu Ülikooli ajalugu, 11, 77.. 6. keemia ja farmaatsia 5. keemialaboratoorium P.E. H. G. Arzt korraline professor Arzt Tabel 2. -M. E. Styx meditsiiniajaloo ja -kirjanduse korraline 
JepuukuüT.B. (toim). Buorpapnueckuni cnoßapb npopeccopoe M NpeNONaABaTENEM,11, 325. 

ABOUT THE TITLES OF THE FIRST PROFESSORS AND NAMES OF ANCILLARY INSTITUTIONS AT THE FACULTY OF MEDICINE, UNIVERSITY OF TARTU (DOPRAT), AT ITS REOPENING IN 1802 Jaan KASMEL and Tiiu KASMEL The studies dealing with the Faculty of Medicine at the University of Tartu (Dorpat) during the first years after its reopening contain several differences in the titles and number of professors and in the names and number of ancillary institutions of the Faculty. It remains unclear how many professors, either two or three, were in office in the first semester that began on 1 May 1802, after the reopening of the University. To clarify these issues, the article presents an over- view based on the plan for founding the University (1799), its first statutes (1802,1803), university curricula and the first annual reports of the Faculty of Medicine. 
After examining these materials one can assert that at the reopening of the University and during the spring semester that followed the Faculty of Medicine had three lecturers: full professor of dietetics, state and popular medicine and materia medica (pharmacology) M. E. Styx; full professor of pathology, semiotics, therapy and clinic D. G. Balk; and full professor of chemistry and pharmacy P.E. H. G. Arzt. 
As the reopening of the University of Tartu and its first years of operation are likely to be discussed in further research papers, the appendix of the article presents the Estonian titles of professors and names of ancillary institutions and their numbers in three tables: according to the plan for founding the University (Table 1) and its first statutes (Tables 2 and3). In the case of fulfillment of a position, each table provides the name of the professor and the date of taking office. Application of the results of the present study will hopefully help to prevent the spread of existing inexactitudes and the emergence of new ones.
Jaan Kasmel, T Kasmel
1802. AASTAL TAASAVATUD TARTU (DORPATI) ÜLIKOOLI ARSTITEADUSKONNA ESIMESTE PROFESSORITE AMETINIMETUSTEST JA ABIÕPPEASUTUSTE NIMEDEST