KAKSKEELSE OSKUSSÕNASTIKU KOOSTAMISE TEOREETILISI VAATENURKI JA PRAKTILISI LAHENDUSI

Keywords: kakskeelne oskussõnastik, oskuskeel, sotsiolingvistika, leksikoloogia, leksikograafia, termin, keeleõpe, eesti keel, vene keel professionally focused bilingual dictionary, Estonian for specific purposes, sociolinguistics, lexicology, lexicography, term, language teaching, Estonian, Russian

Kokkuvõte. Kirjutises käsitletakse õdedele mõeldud kakskeelse oskussõnastiku ("Vene-eesti tervishoiu ja sotsiaaltöö sõnastik") koostamise põhimõtteid ja vaadeldakse, kuidas need on realiseerunud kõne all olevas sõnastikus. Peatutakse probleemidel, mis kerkisid valdkondade piiritlemisel ja sõnavara valikul. Arvukate näidete varal keskendutakse keelendite vastendamisega seotud probleemidele ja nende võimalikele lahendustele. Sõnastiku koostamisel on välistatud lähenemisviis, mille järgi autori töö seisneb keelendite mehhaanilises tõlkimises sihtkeelde. Teaduslik lähenemine eeldab paljude üksikute ja üldiste lingvistiliste küsimuste lahendamist. Süsteemsuse ja adekvaatsuse saavutamiseks sõnastiku koostamisel töötasid autorid välja sotsiolingvistilised printsiibid, täpsustades ka oma lähenemisviisi mitmele vaidlusalusele keeleteoreetilisele probleemile (normatiivsuse tagamine terminoloogias, süsteemsus jt). Sõnastiku piiratud mahu tingimustes osutus valdkondi hõlmavate erialade seisukohalt erineva profiiliga õdede jaoks olulise sõnavara määratlemine äärmiselt keeruliseks (nt pereõde, opiõde, hooldusõde, erakoralise meditsiini õde, intensiivõde jne). Tuli lahendada sõnastiku alusmaterjali kvantiteedi ja kvaliteedi küsimus. Püstitatud eesmärk nõudis sõnastiku adressaadi staatuse, tervishoiu ja sotsiaaltöötajate igapäevasuhtluse ning keeleliste väljendusvahendite mitmekesisuse arvestamist. Artiklis vaadeldakse ka olulisimaid sotsiolingvistiliste teguritega seotud leksikograafilisi probleeme. 

Sissejuhatus

Artikli eesmärk on anda ülevaade "Vene-eesti tervishoiu ja sotsiaaltöö sõnastiku" koostamisega seotud probleemidest, nende lahendamise võimalustest, juhtides tähelepanu raskustele, mille ületamiseks tuleb kakskeelse sõnastike koostajail valmistuda. Vaatluse all on kakskeelne normatiivne sünkroonne oskussõnastik 1 . Käsitletava oskussõnastiku esimene väljaanne on valminud Phare projekti "Eesti keele oskuse arendamine mitteeesti õppekeelega kutsekoolides" osana 2005. aasta novembris, mil kutsekoolide õpilaste tarbeks anti välja "Vene-eesti turismi-ja puhkesõnastik" ja "Vene-eesti tervishoiu ja sotsiaaltöö sõnastik". Viimati nimetatud sõnastiku täiendatud ja parandatud trükk ilmus 2007. aastal ja selle sihtrühmaks on erineva profiiliga õed. 
Kõne all oleva sõnastiku koostamise seisukohalt on olulised sotsiolingvistilised tegurid, mille taustal arutletakse artiklis lingvistiliste probleemide üle. Kuivõrd leksikograafia-, keele-ja grammatikaküsimuste lahendamine sõltub sõnastiku koostamisel selle sotsiolingvistilisest baasist, eeldab lingvistilistele probleemidele lähenemise viis üksikasjalikku peatumist sõnastiku jaoks olulistel mittelingvistilistel küsimustel. Just viimaste lahendamine dikteerib esimeste lahendusviisi. Arvestades lingvistilise aspekti ulatuslikkust, saame selles kirjutises vaadelda vaid kõige olulisemaid küsimusi. 

Sõnastiku koostamise sotsiolingvistilised lähtalused


Sõnastiku koostamise üldpõhimõtted

Peatuksime lühidalt neil küsimustel, mis kerkisid autorite ette sõnastiku koostamise lähtealuste määratlemisel. 
Mis tahes kakskeelne sõnastik on suunatud eeskätt suhtlusoskuse edukale arendamisele keeles, mida omandada soovitakse. Samuti on kakskeelne õppesõnastik orienteeritud õppeprotsessi toetamisele. See tähendab, et sõnastik aitab tulevasel spetsialistil oskuskeele õppimise kaudu eriala omandada. Sellist eesmärki silmas pidades tuleb õppesõnastiku koostamisel lähtuda alljärgnevatest teguritest (vt joonis 1): 
Autorite jaoks ei olnud olulised mitte ainult 1) sõnastiku sihtrühm ja 2) valdkonna eripärast tingitud suhtlustemaatika, vaid ka 3) sõnastiku etteantud maht, mis piiras autori vabadust sõnastiku koostamisel, ja 4) väga pingeline kohustuslik ajagraafik, arvestades valdkonna mahukust. Eraldi tuleks märkida 5) subjektiivsusfaktorit e autorite enda vaatenurka sõnastiku sisu ja vormi küsimustele, kusjuures erinevalt oskussõnastike koostamise tavapraktikast püüdsime lähtuda oskussõnastiku mudelist, mille alustalaks on mõiste, mitte sõnaloend (Tavast 2002: 403-404). 

Potentsiaalse kasutaja parameetrid


Valdkonna eripära ja sõnastiku suhtlustemaatika


Etteantud maht ja teema / valdkond

Ajafaktor (etteantud ajaraamid) 

Mittelingvistilised tegurid


Autorite lähenemisviis

Joonis 1. Õppesõnastiku koostamise mittelingvistilised tegurid Vaadeldav sõnastik on mõeldud eeskätt vene keelt kõnelevale kasutajale, kes valdab vähe või ei valda üldse sõnastiku sihtkeelt (käesoleval juhul eesti keelt). Ideaalis on kakskeelse sõnastiku potentsiaalseks kasutajaks mõlema keele esindajad, harvemini ka mõnda teist keelt kõnelev inimenenäiteks poolakas, kes valdab vene keelt ja kes vajab keelelist tuge eesti keele õppimisel. Et vältida võimalikke eksimusi, näiteks interferentsete verbide kasutamisel, on sõnastikus püütud arvestada neid keelelisi ja grammatilisi iseärasusi, mis interferentsi tulemusena osutuvad vene keelt kõnelevale kasutajale veakriitilisteks. Nimetagem siinkohal selliseid veaohtlikke verbe nagu2 
(1) заболевáть / заболéть* haigestu/ma, -da, -n, -takse, haigeks jääma, haigeks jääda, jään haigeks, jäädakse haigeks; дéти заболевáют гри′ппом чáще взрóслых lapsed haigestuvad grippi sagedamini kui täiskasvanud (vrd haigestuma gripiga) 3(2) задыхáться / задохнýться* lämbu/ma, -da, -n,takse; ~ угáрным гáзом vingugaasi kätte lämbuma (vrd lämbuma vingugaasiga) 
(3) воздéйствовать mõju[s]ta/ma, -da, -n, -takse, toimi/ma, -da, -b; ~ на биоакти′вные тóчки bioaktiivseid punkte mõju[s]tama (vrd mõjuma bioaktiivsete punktide peale); ~ на ребёнка лáской last hellusega mõju[s]tama või termin (4) курс [ravi]kuur, -i, -i, -e; ~ лечéния ravikuur (vrd ravikurss) 
Kuna sõnastiku koostamisel on silmas peetud ka eestlastest kasutajaskonda, kes sooviksid oma vene keele oskust erialavaldkonnas täiendada, siis oli vajalik arvestada mitte ainult sihtkeele, vaid ka lähtekeele eripära ning raskusi, millega eestlasest keeleõppija kokku puutub, näiteks verbi perfektiivne ja imperfektiivne aspekt, nimisõnade muutevormistik, sõnarõhk ja selle muutumine kõiki neid iseärasusi oleme püüdnud sõnastikus kajastada. Nii näiteks on vene keeles sõnarõhul ka grammatiline tähendus, seetõttu antakse vene sõnade vormid regulaarselt koos sõnarõhuga. Sõnarõhu olulisust illustreerib sõnaartikkel белóк: 
(5) белóк, белкá, мн. ч. белки′, белкóв val/k, -gu, -ku, -ke; просты′е белки′, протеи′ны lihtvalgud, proteiinid; слóжные белки′, протеи′ды liitvalgud, proteiidid; обнарýживать / обнарýжить* белóк в мочé uriinist valku leidma Et grammatikaküsimused ei ole artikli keskseks uurimisobjektiks, siis ei vaadelda neid eraldi peatükis. 
Grammatilist infot antakse sõnastikus valikuliselt, kuid süsteemselt kogu sõnastiku ulatuses4 . See puudutab nii eesti kui ka vene keelt. Kasutaja ei pruugi süsteemsust esmapilgul märgata, kuivõrd infot antakse erineval moel ja raamatu kogumahu foonil see nii selgelt ei avaldu. Grammatikamärgendid on esitatud näiteks juhtumite puhul, mis on seotud lekseemi omapäraga mõlemas keeles, seda veaohtlike tegusõnade ja ka nimisõnade puhul. 
(6) фикси′р/овать, -ую, -уешь fikseeri/ma, -da, -n,takse; ~ взгляд pilku fikseerima; ~ внимáние tähelepanu fikseerima; ~ повя′зку sidet fikseerima; ~ слóманную конéчность murtud jäset fikseerima (7) парализ/овáть, -ýет halva/ma, -ta, -b, -takse, paralüseeri/ma, -da, -b, -takse; пациéнта парализовáло пóсле инсýльта haige sai insuldi tagajärjel halvatuse; у больнóго парализовáло нóги haigel on v olid jalad halvatud Vaieldamatult on igasugune keeleline info kakskeelses sõnastikus kasulik ja mida rohkem seda on, seda suurem on sõnastiku kasutusväärtus. Praktikas on just autorid need, kes keelelise, sh ka grammatilise info süsteemi viivad ning selle esitusviisi välja töötavad. Autorid kehtestavad ka vajalikud piirangud, mida raamatu trükiversiooni maht nõuab. Kuna meie sõnastiku maht oli esialgselt rangelt piiratud (3000 sõna), osutus valdkondi hõlmavate erialade sõnavara määratlemine äärmiselt komplitseerituks. Kerkis küsimus, kuidas piiratud mahu tingimustes hõlmata tervishoiu ja sotsiaaltöö spetsialistide kutsestandardiga ettenähtud ametialane terminoloogia, mida tulevane spetsialist tundma peab. Seega tuli lahendada sõnastiku alusmaterjali kvantiteedi ja kvaliteedi küsimus. 
Püstitatud eesmärk nõudis keskendumist sotsiolingvistilistele teguritele, mis loob vajaduse arvestada sõnastiku potentsiaalsete kasutajate, s.o tervishoiu ja sotsiaaltöö spetsialistide 1) kutsetöös realiseeritavaid rollisuhteid: a) ametlik ametialane suhtlus b) mitteametlik erialane suhtlus c) mitteametlik igapäevasuhtlus; 2) sotsiaalse staatusega seotud erinevusi keelelistes väljendusvahendites -seega keele kogu semantilist ruumi koos selle tähendusi realiseeriva väljendvaraga (Kerge 2000: 88). 
Niisiis on õe suhtlus mitmeplaaniline: see hõlmab erinevaid suhtlusolukordi muutuva adressaadiga. Öeldut kirjeldab joonis 2. 

Patsient


Keelendite valikuprintsiibid


Sõnastiku koostamise keeleteoreetilised lähtealused

Sõnastiku koostamisel tuli autoritel lahendada hulgaliselt üldisi ja üksikuid lingvistilisi küsimusi, mis on seotud mõlema keele puhul nii leksika kui ka grammatikaga. Vaatleksime olulisemaid neist. 
Kuna teadusliku stiili puhul on leksikaalse süsteemi tuumaks terminoloogia, mis ennekõike teenib akadeemilise suhtluse eesmärke, siis menutagem siinkohal, et mõiste termin (ladina terminus -äärmine, piir) on ühetähenduslik teadusvaldkonna nomenklatuuri kuuluv nimetusüksus sõna või sõnaühendi kujul, mis avab eseme, nähtuse või mõiste täpse sisu, mida ta tähistab (Kul`tura russkoj rechi 2001: 170). Niisiis avab termini teaduslik definitsioon väga täpselt mõiste mõttelised osised. Terminisüsteemidega tegelevad spetsialistid on arvamusel, et ideaalis peab termin vastama tervele hulgale normatiivnõuetele (Kul`tura russkoj rechi 2001: 197-204, Mereste 2000: 72-82 ja Kull 2000: 155-162), mida võib vaadelda kui nn ideaalsete terminite omadusi. Terminite normatiivnõuete käsitlemine on eraldi teema. Siin aga peatume lühidalt ainult kõige tähenduslikumatel nõuetel (printsiipidel), mis on tihedas omavahelises seoses. See on täpsus, ühetähenduslikkus ja sünonüümia puudumine. 
Just meditsiiniterminoloogia puhul on ülioluline termini täpsus ja ühetähenduslikkus. Mõned lingvistid ja tõlkijad on meie arvates ekslikul seisukohal, millest lähtuvalt ei tekita terminite tõlkimine erilisi teoreetilisi probleeme. Nende arvates taandub sõnastiku autori ja/või tõlkija töö ekvivalentide mehhaanilisele leidmisele sihtkeeles. Seda seisukohta võiks pidada õigeks, kui kahe keele, s.o lähte-ja sihtkeele mõisteruumid täielikult kattuksid. Tegelikkuses on olukord teistsugune. Terminoloogiline vaste ei suuda alati hõlmata lähtekeelse termini mõistete tähendusruumi kogu mahus, seetõttu täpsuse ja ühetähenduslikkuse nõue alati ei kehti. Näiteks venekeelne sõna здравоохранение on pigem administratiivse tähendusega (erinevalt sõnaühendist охрана здоровья -tervisekaitse), eestikeelne vaste tervishoid agapigem meditsiinilise tähendusega. Seega on nad vaid osalised ekvivalendid. See oligi üheks põhjuseks, miks sõnastiku venekeelses nimetuses sõna здравоохранение ei kasutata. Meditsiinis on ka mitmetähenduslikke termineid. 
Ebamugav (vrd Vassiljevа 1976: 74) on kategoriaalne mitmetähenduslikkus, mis väljendub selles, et ühe terminisüsteemi sees tähistab üks ja seesama vorm nii protsessi kui ka resultaati, nt (27) оплодотворéние viljastami/ne, -se, -st, eostami/ne, -se, -st; viljastumi/ne, -se, -st, eostumi/ne, -se, -st; ~ яйцеклéтки munaraku viljastamine; munaraku viljastumine (28) отвердéлост/ь, -и tihkenemi/ne, -se, -st; tihkestus,e, -t, -i; на мéсте уши′ба образовáлась ~ь äralöödud, haiget saanud kohas on moodustunud v moodustus tihkestus; син. отвердéние (29) отвердéние tihkenemi/ne, -se, -st; tihkestus, -e, -t,i; tihkend, -i, -it, -eid; небольшóе ~ väike tihkend, [kõva] tükk; син. отвердéлость Eriti halb on see, kui terminil on mitu sisuliselt erineva tähendusega vastet, nt: 
(30) аспирáци/я 1. aspiratsioon, -i, -i, (kehaõõnest) äraimemi/ne, -se, -st, väljaimemine; ~я, отсáсывание содержи′мого желýдка maosisaldise aspiratsioon, väljaimemine; производи′ть / произвести′* ~ю жи′дкости из дыхáтельных путéй vedelikku hingamisteedest aspireerima, ära imema 2. aspiratsioon, -i, -i, hingamisteedesse tõmbami/ne, -se, -st; ~я части′ц пи′щи в дыхáтельные пути′ toiduosakeste hingamisteedesse tõmbamine Tuleb tunnistada, et täpsuse nõue ei kehti meditsiiniterminoloogias täheldatava keelesisese, samuti ka keeltevahelise sünonüümia korral. See on tõsine probleem, mille taha takerdusime ka meie oma töös. Nagu teada, on rahvusvaheliseks meditsiinikeeleks ladina keel. Kahtluse korral võtsime appi vene-ladina ja eesti-ladina sõnastikud, vaadeldes ladina keelt kui vahendajakeelt. See on ka põhjuseks, miks mõnedes sõnaartiklites on vene ja eesti lekseemid varustatud kreeka-ja ladinatüvelise terminiga ja vastupidi sõnastikus on esindatud mõlemad, vahest ehk käesolevas artiklis toodud näited seda väga selgelt ei illustreeri, nt (31) абдóмен abdoomen, -i, -it, kõh/t, -u, -tu, allkeha, -, -; син. живóт, брюшнáя пóлость (32) кровоточи′вост/ь, -и 1. veritsemi/ne, -se, -st, veritsus, -e, -t 2. veritsus/tõbi, -tõve, -tõbe, hemofiilia, -, -t; син. гемофили′я (Kul`tura russkoj rechi 2001: 199). Sünonüümia all mõistetakse terminoloogias tavaliselt dubletsust (teisendamist), st jutt on keelenditest, mis oma tähenduselt kattuvad täielikult. Need on absoluutsed sünonüümid e teisendid e dubletid: 
(
(37) офтальмóлог -окули′стглазнóй врач (нейтр.) -глазни′к (разг.) Kõnekeelne глазник kuulub sünonüümide hulka ainult seetõttu, et seisab teisendite (dublettide) reas. Kuid küsimust selle sõna kõrvaldamisest teisendite (dublettide) reast ei tõuse. 
Seevastu neutraalne liitsõnaline termin глазной врач pole meil sõnastikus üldse esindatud ja seda oma tavapärasuse tõttu, kuivõrd kuulub põhisõnavarasse. 
Võrdsed sünonüümid e teisendid e dubletid ei sisalda semantiliselt mitte midagi uut ei üldkeeles ega teaduskeeles, seetõttu käsitletakse neid kui ebasoovitavat nähtust nende liigrohkuse või liiasuse tõttu (Vassiljeva 1976: 75). Kuid praktika, st elav keelekasutus näitab, et oskussõnadesünonüümide sisseviimine sõnastikku võib olla väga otstarbekas ja vajalik. Kui süsteemselt meie oma sõnastikus sellega hakkama saime, seda otsustab kasutaja. Igal juhul vaidles meie töörühm sünonüümide osas palju. 
Sõnastiku koostamine ja ekvivalentide valik eesti keeles näitab, et sünonüümid-teisendid on väga mitmekesised. Näiteks sünonüümide rida meditsiini valdkonnas võib koosneda ainult laensõnadest mõlemas keeles: 
(38) гонорéя gonorröa -, -d, tripper, -i, -it; син. три′ппер Sünonüümide ritta võivad kuuluda mitu terminit, mõlemas keeles: 
(39) окули′ст okulist, -i, -i, -e silmaarst, -i, -i, -e; син. офтальмóлог, разг. глазни′к (40) офтальмóлог oftalmoloog, -i, -i, -e, silmaarst, -i, -i, -e; син. окули′ст, разг. глазни′к (41) абдóмен abdoomen, -i, -it, kõh/t, -u, -tu, allkeha, -, -; син. живóт, брюшнáя пóлость (42) абдоминáльн/ый abdominaal/ne, -se, -set, -seid, kõhtmi/ne, -se, -st, -si e -seid, kõhu-, kõht-; ~ая боль, боль в животé abdominaalne valu, kõhuvalu; ~ое дыхáние, брюшнóе дыхáние abdominaalne hingamine, vahelihasehingamine, van. kõhuhingamine; син. брюшнóй Teisendite sisseviimise vajalikkust/olulisust kinnitavad ülaltoodud sõnaartiklid абдóмен, абдоминáльный, kuna nendel samatüvelistel sõnadel on erinev sünonüümide kogum, kusjuures sünonüümide ühilduvus on erinev. Teisendite vajalikkuse määrab igal konkreetsel juhtumil terminisüsteemi funktsioneerimine. Meie näited illustreerivad seda, et lisaks dubletsusele, mis võimaldab oma ja laenatud oskussõna kasutamist, eksisteerib ka terminite stilistiline sünonüümia, nt разг. глазни′к. Kuid эпилепсияпадучая juhtum on jäetud sisse viimata põhjusel, et падучая on mitte ainult kõnekeelne, vaid ka madalkeelne ja vananenud sõna. Siinkohal peab täpsustama, et ei tohiks segamini ajada termini ajakohasust selle kasutamise sagedusega. On juhtumeid, kus tegelikult juba vananenud termin (nt окули′ст) leiab valdkonnas üsna laialdast kasutamist, samal ajal kui ajakohane termin on vähekasutatav (офтальмóлог -окули′ст). 
Peatuksime ka oskussõnade lühivariantidel või -vormidel. Tänapäevale on iseloomulik just pikkade terminite loomine. Sõnaühendi nn lahtirullimisega antakse edasi kõige rohkem erialamõiste tunnuseid. Ühes sellega suureneb semantilise motiveerituse aste ja mõistetavus kontekstiväliselt. Kuid praktika dikteerib vajaduse asendada pikk ja kohmakas nimetus lühema variandiga, mis on kooskõlas keelevahendite ökonoomsuse printsiibiga (Mereste 2000: 63-73 ja Kul`tura russkoj rechi 2001: 202-203). Sellised funktsioonidelt võrdväärsed mõistete sekundaarsed tähised on esindatud ka meie sõnastikus erinevate abreviatuuridena: 
(43) ОРЗ [оэрзэ′] (неизм., ср. р.), óстрое респиратóрное заболевáние äge (-da, -dat) respiratoor/ne (se, -set) haigus (-e, -t) (44) ОРВИ′ [оэрви′] (неизм., ж. р.), óстрая респиратóрная ви′русная инфéкция äge (-da, -dat) respiratoor/ne (-se, -set) viirusnakkus (-e, -t) 

Kokkuvõte

Eespool mainitud normatiivsed ettekirjutused peavad silmas ideaalset terminit ja sellepärast on praktikas vaja analüüsida igat juhtumit eraldi. Niisiis, et esitada sisu süsteemselt ja vastuoludeta, peame oskussõnastiku lingvistiliste lähtealuste väljatöötamisel täpsustama oma vaatenurga leksikoloogia vaidlusküsimustele, samuti arvestama mitmesuguseid keelelisi nähtusi. Kirjutisest jäid välja probleemid, mis on seotud ekvivalentsuse tüüpidega eestikeelsete vastete valikul. Samuti ei vaadelnud me 



  Õe suhtlemise mitmeplaanilisusSkeem illustreerib ilmekalt seda, et sotsiolingvistilisi tegureid, mis on mitmekesised ja nõuavad palju peamurdmist ka väiksemahulise väljaande puhul, ei tasuks alahinnata. 




  Projekt nägi ette temaatiliselt heterogeense väljaande koostamise, kuna tervishoid haiguste ärahoidmise ning ravivaldkonnana hõlmab väga erinevaid meditsiinivaldkondi nagu füsioteraapiat, sünnitusabi, kirurgiat, terviseedendust ja veel palju teisi valdkondi.Lisaks tuli põimida väljaandesse ka sotsiaaltöövaldkond.On mõistetav, et kogu temaatikat 150 leheküljele A5 formaadis ära ei mahuta, seega seisime väga raske küsimuse ees: kuidas muuta sõnastik temaatiliselt хóспис hospiits, -i, -i, -e; помещáть / помести′ть* больнóго в ~ haiget hospiitsi paigutama Tuleb märkida, et sõnastik on esialgu planeeritust umbes ühe kolmandiku võrra mahukam nende keelendite või leksikaalsete üksuste arvel, mis on aktuaalsed kõikide kasutajate seisukohast.Ühilduvuse näiteid tõime juba eespool.Olgu lisatud, et üksikutel juhtudel on toodud lausevormis näited, nt tegusõnaartiklis заменя′ть / замени′ть*, kus esikohal on infinitiivsed sihitisega ühendid ja viimasel kohal õe kutsetöös vajalik lausenäide.(13)заменя′ть / замени′ть* asenda/ma, -da, -n, -takse; ~ пóчку neeru asendama; ~ часть сосýда asendama osa veresoonest; кто мóжет замени′ть меня′ зáвтра?kes saab mind homme asendada?Enamasti lausenäited registris ei kajastu, välja arvatud need, mis on suhtlustasandil olulisemad. Seega ei ole üheks lähtealuseks mitte ainult lähtekeelse lekseemi vastendamine, vaid ka nende kasutusjuhtumite illustreerimine, kus see lekseem kõige sagedamini esineb -nii saame avardada kasutaja tarvis ka sõna mõistet. Et tõsta sõnastiku kasutusväärtust, ei ole sõnastikus toodud mitte ainult puhtad terminid, vaid ka arvukalt tervishoiu ja sotsiaaltöö valdkonna mõisteid, mis kõik üheskoos moodustavad semantilise välja meditsiin ja sotsiaaltöö. 


	homogeenseks ja terviklikuks? Me loodame, et see õnnestus (11) опекýнск/ий hooldaja-; eestkostja-; hooldus-; läbiviimiseks, samuti õde ja patsienti ümbritsevate inimeste ja лечéние radikaalne ravi; ~ая мéра radikaalne abinõu; ~ая
	1) temaatiliste kitsenduste tõttu: nimelt jätsime piiratud mahu eestkoste-; ~ая отвéтственность hooldaja vastutus; ~ое esemete nimetused. оперáция radikaalne operatsioon; ~ый спóсоб radikaalne võte
	tõttu sõnastikust välja kliinilist meditsiini puudutavad terminid, посóбие hooldajatoetus; ~ая семья′ hoolduspere (23) тяжёл/ый raske, -, -t, -id; ~ая болéзнь raske
	sest need leiavad kajastamist ka rahvusvaheliste terminitena mis (14) беспризóрник, беспризóрница hooldamata e haigus; ~ый больнóй raske haige; ~ое дыхáние raske
	tahes meditsiinialases allikas; 2) pragmaatiliste kriteeriumide Et sotsiaaltöö terminoloogia on suhteliselt uus ja kodutu (-, -t, -id) laps (lapse, last, lapsi), tänavalaps hingamine; ~ая рáна raske haav; ~ые рóды raske sünnitus;
	tõttu, mis tulenesid kutsestandardi nõudest tulevasele ühtlustamata, osutus selle kindlaksmääramine kõige (15) аптéчк/а kodu-, matka-, reisi-, autoaptee/k, -gi, -ki, ~ый сон raske, sügav uni; ~ое тéло raske keha; ~ая фóрма
	spetsialistile osata toime tulla oma kutsealal ning suuta keerulisemaks, kuna vene ja eesti keeles puuduvad valdkonnas -ke; набóр лекáрств для дорóжной ~и matka-v reisiapteegi гри′ппа gripi raske vorm
	selgitada erinevaid toiminguid eesti keeles, eeskätt üldkasutatavad sõnaraamatud, samuti paljud ei kattu valdkonna ravimikomplekt Kolmandaks verbid, mis tähistavad õe või sotsiaaltöötaja
	meditsiiniteenuste osutamisel. Lõpptulemusena jõudsid mõisted vene ja eesti mõisteruumis põhjusel, millest tuleb juttu (16) бахи′лы (обычно мн. ч.; ед. ч. бахи′ла) toiminguid.
	sõnastikku keelendid, mis paigutuvad kahele tähendusväljale: allpool. Paljusid neist kasutatakse erineva aktiivsusega, nt kattesuss/id, -ide, -e; хирурги′ческие ~ kirurgi kattesussid; ~
	meditsiin ja sotsiaaltöö. для посети′телей külastajate kattesussid; в медици′нских (24) бинтовáть sidet tegema, sidet teha, teen sidet,
	Lisaks on sõnastikus antud ka ravimtaimede nimetusi. Esindatud on ainult need ravimtaimed, mis kasvavad Eestis ja mida kasutavad aktiivselt nii venelased kui ka eestlased, nt (8) мать-и-мачеха paiseleh/t, -e, -te (Tussilago farfara) Mis puutub sotsiaaltöö sõnavarasse, siis see on sõnastikus esindatud väiksemal määral -piirdutud on vaid selle osaga, mis põimub meditsiinivaldkonnaga. See tähendab, et sõnastikus on esitatud ainult niisugune sotsiaaltööga seotud leksika, mis kajastab õe mitmesuguseid toiminguid sotsiaalteenuste osutamisel või patsientide aitamisel, nt (9) опéк/а hooldus, -e, -t, hooldami/ne, -se, -st; eestkoste, -e, -t; изли′шняя ~а ülearune hooldamine; [üle]liigne hoolitsemine; óрганы ~и и попечи′тельства hoolekandeasutused; hooldus-ja eestkosteasutused; брать / взять* под ~у eestkoste alla võtma; hooldada v hoole alla võtma; находи′ться под ~ой госудáрства riikliku hoolduse all v riigi hooldada olema; учреждáть / учреди′ть* ~у eestkostet v hooldust korraldama (10) опекýн hooldaja, -, -t, -id; eestkostja, -, -t, -id; быть ~óм hooldajaks v eestkostjaks olema; исполня′ть обя′занности ~á hooldaja v eestkostja kohustusi täitma; назначáть / назнáчить* ~á hooldajat v eestkostjat määrama; нуждáться в ~áх hooldajaid v eestkostjaid vajama; станови′ться / стать* ~óм hooldajaks v eestkostjaks учреждéниях на ýличную óбувь надевáют ~ meditsiiniasutustes tõmmatakse tänavajalatsite peale kattesussid (17) бáнк/а kup/p, -u, -pu, -pe; стáвить / постáвить* ~и kuppe panema; снимáть / сня′ть* ~и kuppe eemaldama (18) стóлик (väike) lau/d, -a, -da, -du; пеленáльный ~ mähkimislaud; процедýрный ~ protseduurilaud; хирурги′ческий ~ kirurgi laud; ~ стоматóлога stomatoloogi laud; ~ для перевя′зочных отделéний sidumisosakonna laud Siia kuuluvad ka abstraktsed mõisted, mida tervishoiutöötaja suhtluses kasutab. (19) бед/á häda, -, -, -sid, õnnetus, -e, -t, -i; попадáть / попáсть* в ~ý hätta sattuma; в семьé случи′лась ~á perekonnas juhtus õnnetus (20) беспóмощност/ь, -и abitus, -e, -t; пóлная ~ь täielik abitus; преодолевáть / преодолéть* свою′ ~ь oma abitusest üle saama (21) беспризóрност/ь, -и hooldamatus, -e, -t, järelevalvetusega Teiseks omadussõnad, mis viitavad eritähendusi omavate substantiividega väljendatud mõistete kvaliteedile. Siia kuuluvad protsessid, toimingud, seisundid, omadused, esemed, inimesed jne. tehakse sidet, (sidemega) siduma, siduda, seon, seotakse; ~ гóлову pead siduma; сов. забинтовáть (25) вводи′ть / ввести′* manusta/ma, -da, -n, -takse; ~ зонд в желýдок sondi makku juhtima, viima; ~ лекáрство внутривéнно ravimit veeni süstima (26) ухáживать hoolitse/ma, -da, -n, -takse; põeta/ma, -da, -n, -takse; ~ за больны′м haige eest hoolitsema; haiget põetama; ~ за ребёнком lapse eest hoolitsema; ~ за кóжей лицá näonahka hooldama Nagu näha, tekkis autoritel vajadus lähteprintsiipide järele, mis oleksid aluseks 1) sõnade ja eeskätt oskussõnade valikul, 2) ekvivalentide valikul, 3) leksikaalsete üksuste grammatilisel vormistamisel nii lähte-kui ka sihtkeeles, 4) sõnaartiklite tehnilisel vormistamisel. Vääriks veel kord rõhutamist, et mittelingvistilised tegurid mitte ainult ei mõjuta kavandatu lingvistilist teostust, (12) Nimetagem selle välja peamised üksused. järelevalvetus, -e, -t; борьбá с ~ью võitlus (laste) vaid sõna otseses mõttes dikteerivad selle.
	hakkama Esiteks (22) радикáльн/ый radikaal/ne, -se, -set, -seid, nimisõnad -inimeste, esemete,
	meditsiinitarvikute nimetused, mis on vajalikud protseduuride radikaal-; ~ое вмешáтельство radikaalne sekkumine; ~ое

Vt O. Palikova väitekirja "Kakskeelne sõnaraamat ja sõna funktsionaalsed seosed", mis on uusim uurimustöö kakskeelse sõnastiku koostamisest. 

Näidete illustreerimisel on mõningaid sõnaartikleid lühendatud ruumi kokkuhoiu eesmärgil. 

Näidete puhul on artiklis antud sulgudes allajoonituna kõige sagedamini esinevad vead. Vigaseid vorme ei ole sõnastikus antud. 

Vt "Vene-eesti tervishoiu ja sotsiaaltöö sõnastiku" juhendit lk 

5-7. 

grammatikaga seotud raskusi ja neist tulenevaid sõnakirjete vormistamise probleeme. On oluline märkida, et kõne all olevas väljaandes peegeldub autorite püüdlus nii aimata kui ka ületada leksikaalset ja grammatilist interferentsi. Kõik see väärib eraldi tähelepanu, seda enam, et erineval oskustasemel esinevad omad raskused. Lõpetuseks tahaks veel kord et lingvistiliste ülesannete lahendamine oskussõnastiku koostamisel tugines mittelingvistilistele teguritele, mis on loogiline ja vältimatu, siis võiksid tulevased autorid seda oskussõnastike koostamisel arvestada. 

Aadressid:

Valentina Štšadneva ja Eve Raeste slaavi filoloogia osakond germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituut Tartu Ülikool Näituse 2 50409 Tartu E-mail: veeradm48@yahoo.com, valentina.schadneva@ut.ee; Eve Raeste keelekeskus Tartu Ülikool Näituse 2 50409 Tartu E-mail: eve.raeste@ut.ee 

Kirjandus

Kerge, Krista (2000) "Kirjakeel ja igapäevakeel". Eesti keele allkeeled, 87-101. (Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised, 16.) Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus. Kull, Rein (2000) Kirjakeel, oskuskeel ja üldkeel, 148-162. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Graudina, L. K., E. N. Shirjajev, otv. red. Kul`tura russkoj rechi (2001). 
(Rossijskaja Akademija nauk, Institut russkogo jazyka im. V. V. Vinogradova.) Moskva: Norma.
Valentina Štšadneva, Eve Raeste
KAKSKEELSE OSKUSSÕNASTIKU KOOSTAMISE TEOREETILISI VAATENURKI JA PRAKTILISI LAHENDUSI