LEVIK KUI ETÜMOLOOGILINE KRITEERIUM (EESKÄTT EESTI SÕNAVARA NÄITEL)

L E M B I T V A B A E tümoloogia kriteeriumid. Etümoloogia uurib teatavasti sõnade päritolu ja sugulust teiste sama keele või teiste keelte sõnadega. Etümologiseerimisel püütakse peamiselt võrdlev-ajaloolise keeleteaduse vahenditega välja selgitada, kuidas uuritava keele sõnad/sõnatüved on seotud sama keele resp. murrete teiste sõnadega/sõnatüvedega ja sugulaskeelte ja/või teiste keelte sõnavaraga. Sõnavara etümoloogilisel uurimisel tuleb arvesse võtta nii keelelisi kui ka keeleväliseid tegureid. Usaldusväärseim ja tõhusaim sõna päritolu uurimise kriteerium on foneetiline kriteerium, mis peab silmas häälikuseadusi, s.o süsteemse iseloomuga häälikuvastavusi ja -muutusi. Etümologiseerides tuleb silmas pidada sõna morfoloogilist struktuuri. Analüüsimise käigus püütakse rekonstrueerida seda, kuidas on kulgenud sõna semantiline areng, nii et iga uus tähendusnüanss tuleneks eelmisest ning tähendusareng oleks katkematu ja loogiline. Selleks tuleb appi võtta analoogiameetod ja rakendada tüpoloogilist võrdlust. On etümolooge, kes peavad semantika arvestamist isegi olulisemaks kui häälikulist kriteeriumi. Sõnad kannavad endas sõnumit ajast ja kultuurist, kust nad meieni on jõudnud, ent tõsiasi on ka see, et kõiki tähendusmuutusi ei ole alati võimalik jälgida, sest me ei tunne muistse kultuuri, omaaegsete ühiskonnaolude, mütoloogia jne kogu eripära. 
Sõnavara on tihedalt seotud keeleväliste kultuurinähtustega (ajalugu laiemas mõttes ja asustuslugu eriti, ainelise ja vaimse kultuuri arengulugu, etno-!"##$#%&' ()*+,++-' ./.0/!#' #"1/*+#()./' 2.' *,.#1#"#' 34")+25-' --")()*/5' 2+*/' möödapääsematu, et jõuda usutavate tulemusteni. Selle kirjutise eesmärk on anda lühike sissevaade sellesse, mil määral ja miks eesti sõnavara päritolu uurimisel on etümoloogilise kriteeriumina arvesse võetud sõnade levikut. 
!"#$% &'()*+% ,$-$.''/-)0% 1$% 2)34'34-$$5$6 "Eesti etümoloogiasõnaraamat" on etümologiseerimismeetodeid tutvustades nimetanud sõna levikut (--0/'(//+20)+/'/67'+#-*++/#8/'6-5!#*'9::;<'=>?=@%A';,.#'5/1)7-'1##+5/()-*/5'3#7-8'/+B(2522!)5/'6-1) 
+#1#)0'"CC3*-*)'8)2!/2!"##$#&'()*'--")8'5))!)&'3/- rekonna, sugukonna vm taksonoomilise rühma praegust või kunagist asuala 9#"/##5)%A' D*-#5#' *--"-*' 25/./8' 5))!)' 1#.-*/*+&' C72522!)#*+' E#' 5/1)()*1))*)*+&'
lisaks mitmest muust tegurist, nagu kliimast, teistest liikidest, maastiku iseärasustest jne. Iseseisev areaal on liigi põhitunnuseid. Eristatakse pidevat ja katkelist levilat. Liigi asuala võib suureneda või aheneda. Jne. (Vt ENE 1 sub' #"/##5A%' ;,.#' 5/1)7-+' )*/522(-*+#1#0' 3#"#(//+")0' 2.' )5(*/5+' 3#5E-*7)' võrreldavad bioloogilise liigi leviku parameetritega, nagu vanus, levimise eel-0-*/0'E#'1,)(/&'5/1)()*1))*'E#'F7))"-*A'G)2!/2!"##$#!#'25/7*'1,)(#5)7'*-6/*tada muidki sõna levikuga seotud rööpsusi. Siinkohal vaid üks näide. Mõne linnuliigi levikut püütakse piirata või reguleerida pesakurnade hävitamisega, õlitamisega või muul viisil (nt omaaegsed meetmed naerukajakate linnatungi 1#*+-&'7#"8#*+/'/67'72"(2"#.)0/'26E#()*/'E#'#"1-7-*/'"/!-5//")()*/'7#1#0%&' teatud päritolu sõnatüvede vms levikut aga keelenormidega (nt Leedu riiklik keeleinspektsioon koostöös leedu keele komisjoniga tõrjub karistusmeetmete toel barbarismide, sh anglismide ja russismide kasutamist meedias, ebasoovi-+#1#+/'*,.#0/'52/.0)+'1+'HIJJ%A I/1)7-!/2!"##$#'1,/+#7*/'/+B(2522!)#+CC*'7).05#*+)'+2/7*&'7-)'+#6/+#7*/' määratleda sõnatüve kronoloogiat või kui keeleelementide geneetilise läheduse tõttu ei ole võimalik diferentseerida keelenähtuse päritolu. Kuidas selgitada laenu päritolu, kui laenuallikaid võib vormiliselt olla mitu (eesti kee-5/'3-6-5'*#!/5)'#5#(*#7*#'1,)'"22+*)'7//5%K'L-5/8'#33)'1,++#'7//5/145)*/0'/67' /7*+"#5).!1)*+)5)*/0'7")+//")-()0&'*6'5).!1)* 
+)5)./'!/2!"##$#&'#"/##5)'#.#5BB*&' 7-5+--")522&'#E#522'E#'/+.2!"##$#'*/)!#0&'/+'145E#'*/5!)+#0#'B6)*/0')*2!52**)0A'
Siin on uurijale suureks abiks levikukaardid, mis aitavad selgitada ja esile +--#'5#/.-)..21#+*)22.)0/'546+/#5#0'E#'5#/.-+//0A'I/1)7-!/2!"##$#+'2.'()+-' uurijapõlvkonda edukalt rakendanud balti-slaavi leksikaalsete vahekordade selgitamisel ja vastastikuste laenude esiletoomisel, nt valgevene keele leedu *,.#5#/.-0/' 7).05#7*+/!/()*/5' 91+' .+' HE#"M82∑ uski 1959: 122-123; Urbutis NOPO<'@>'EE&'N@O'EE%A Eesti keele omatüvede tüvevarakihtideks rühmitamise määravaim kriteerium on vastete olemasolu sugulaskeeltes, seega levik. Nii on eesti keeles esinevatel uurali tüvedel kindlaid vasteid samojeedi keeltes (tundra-või metsaneenetsi, eenetsi, nganassaani, sölkupi, kamassi või motori 7//5/*%A';/5le kriteeriumi alusel on eesti ühis-ja kirjakeeles 97-149 uurali tüve. Soome--!")'+B1/0/5'2.'1#*+/0'-!")'7//5+/*'96#.0)&'(#.*)'1,)'-.!#")'7//5/*%&'./)0'2.' eesti keeles 134-206. Jne. Levikuandmete põhjal on EES-is välja toodud kümme eesti keele tüvevarakihti, lisaks eelnimetatutele veel läänemeresoome-3/"()'9@=?QR%&'544./(/"/*22(/F(2"01#F(#")'9NQ?=Q%&'544./(/"/*22(/F(#")' 9NQ?=O%&' 544./(/"/*22(/F(2"01#' 9PS?NTN%&' 544./(/"/*22(/F5#3)' 9NNT?NS@%&' 544./(/"/*22(/' 9OPT?N>PQ%&' 544./(/"/*22(/' 5,-.#"B6(#' 9OT?N>T%' E#' //*+)' ning tundmatu päritoluga tüved. Eesti ja tundmatu päritoluga tüved on need, millel ei ole sugulaskeeltes kindlaid vasteid ja millele ei ole esitatud ka ühtegi tõsiselt võetavat laenuetümoloogiat. (Need andmed pärinevad allikast: Rätsep NOQ><'R>O'EEU'V/+*(4!)'E+'=TN><'>N>'EEA% Valdav osa läänemeresoome keelte balti laene on tuntud kogu 7//5/"B6(#*'1,)'*/55/'+--()7#5#*'97-.)'ST'W%A';/332';-62./.'9NOQT<'=TR?=TPU' NOQQ<' PNN?PN=%' 2.' 544./(/"/*22(/' 7//5/0' E#!#.-0' 8#5+)' 5#/.-0/' /*)./(-*/' #5-*/5'725(/'"B6(#<'N%'+)33"B6('9*22(/&'//*+)&'D-.-*/'7#"E#5#%&'=%'7/*7"B6(' 9)*-")&'1#0E#%'E#'>%'44"/"B6('95BB0)&'1/3*#&'5))1)%A'X-5)-*'V4!)*+/'2.'2(#5'#E#5' arvanud: "...kui edaspidi kunagi võimalduks hakata liigitama vanemaid balti laene kahte .... eri kihti, siis peaks levikulaius kujunema ms. üheks olulisimaks /"#50#()*7")+//")-( 
)7*'9#).-5+'5))1)*&'//*+)*&'1#0E#*'E#'K'544./*22(/*'/*)./1#0' laensõnad enamasti võiksid kuuluda hilisemasse, veel laiemalt levinenud aga +#1#5)*/5+'1#"#*/(#**/'5#/.-7)6+)%Y'9V4!)*+/'NO>P<'NQR?NQP%A'
Esitatud seisukoha järgi peaks üldjoontes kehtima seaduspärasus: mida ulatuslikum levik, seda vanem laen, ja kogu läänemeresoome keelealal levivad baltismid peaksid seega esindama laenude vanimat kihistust. Kitsas levikupilt võib seega pärssida sõna tegeliku vanuse väljaselgitamist. Kuid hilislaenudki on võinud levida kiiresti ja ulatuslikult. Õpetliku näite pakub läti hilislaenu kõuts plahvatuslik levik eesti kirjakeeles 1930. aastate teisel poo-5/5'91+'H#8#'NOOS<'NNN?NN=%A'Z)5)*5#/.-0/'/7*3#.*))1*-*'2.'*/5/+#+#1'()+(/F' ' ' ' ' ' suguste psühholoogiliste, kultuuriliste, asustuslooliste ja muude keeleväliste +/!-")+/'9722*%(,E-!#A'[#-5'D")*+/'2.'/")5)*/'5/1)()*1,)(/!#'*,.#'.4)+/.#'/*)tanud mustlassõna mangáv 'paluma, küsima', mis peale eesti ja läti keele on tuntud paljudes muudes Euroopa keeltes, sest "mustlase isik ja nurumine on */0#1,"0'+)6/5)'B6/.0-*/*'+/)./+/)*/!#AAAAY'9D")*+/'=TNT<'==O%A';,.#'/")34"#./' häälikuehitus võib soodustada või pärssida uudissõna levikut. Lätis kiiresti levinud ja suhteliselt uus slängiväljend on eestlasi tähistav mitmuslik urmasi, mis on ilmselt tuletatud eesti eesnimest Urmas. Selle keelendi elavat kasutamist õhutab läti ühiskeele vaatevinklist äärmiselt erandlik häälikuehitus, mis lätlase ettekujutuses kirjeldab tabavalt eesti keele foneetilist iseloomu 
9H#8#' =TTP<' =RT%A' D.#522!)5)*/0' +,)!#0' 2.'+,/.425)*/5+'#)0#.-0' (/(2"//")0#' ja levitada eestlaste hulgas lätlaste leebet nööknimetust saldejum(p%s (vrd lt sald!jums 'jäätis' «'\7B5(-+#()*/'*##0-*\%A'
Levik pole seega piisav kriteerium sõna vanuse määratlemisel, mistõttu leviku toeks tuleb arvesse võtta kõiki võimalikke keelelisi kriteeriume, millest oli juttu eespool. Läänemeresoome keeleruumi äärealadel -vepsa ja liivi 7//5/*'?'2.'+-.0(#+-0'"267/('7-)'3225/0'8#5+)*()0A'[,6E-*)'1,)8'255#'()+-A' Liivi ja vepsa keele väikesearvuline kõnelejaskond pole suutnud vanu sõnavarakihte täies mahus meie aegadeni säilitada. Liivi keeles on paljud vanad balti laenud intensiivsete läti-liivi kontaktide tingimustes häälikuliselt teisenenud lätipärasteks. Tuleb silmas pidada ka seda, et paljud balti laenud tõe-.425)*/5+'/)'5/1).-07)'44"/#5#0/5/'9.+'+-5/1#*/'1/3*#'7//5/'7,./5/E#+/.)%&'*/*+' elu-ja kultuurikeskkond ei soodustanud laenude juurdumist vms. Lõunaeesti murretes esineb üsna kitsa leviku, kuid arhailise häälikustruktuuriga laene, mille balti päritolu on väljaspool kahtlust. Looduslikud tingimused on võinud aga otsustavalt piirata laenude levimist ja juurdumist, nt metsamesindusega seotud balti sõnad ei levinud Eestist kui kõnealuse elatusala põhjapiirist 7#-!/(#5/&'E440/*'+233#(#'J#!-F:/*+)**/'9H#8#'=TNN<'S@S%A'J-)0'5/1)7-#.0mete põhjal on võimalik jälgida balti laenude keelkonnasisest liikumist. Liivi ja eesti keeles esinevate läti ning vanemate balti laenude lahushoidmiseks on enamikul juhtudest piisavalt balti ja läänemeresoome hääliku-ja muidki kri-+//")-(/'9H#8#'NOOS<'RT@%A Slaavi-läänemeresoome kontaktide algus ja võimalike slaavi laenude olemasolu läänemeresoome keeltes on teatavasti jätkuvalt vaidlusalune küsimus. Traditsiooniliselt liigitatakse läänemeresoome keelte slaavi päritolu laenud vana-ehk muinasvene ja uusvene laenudeks. Eesti keele vene laenud võib Mari Musta järgi jagada koguni kuude kronoloogilisse laenukihti, kuid keeleliste kriteeriumide puudumise tõttu on tegelikult "üsna raske kindlaks (44"#+#&'()55)*/**/'5#/.-7)6+)')!#'B7*)7*,.#'7--5-8AAAAY'9V-*+'=TTT<'NN%A'I/)dub küll mõningaid häälikuerisusi, mis osutavad üheselt vanemale laenuallikale (pleofooniaeelsed -s.o sekundaarse täishäälikuta r või l järel -häälikukujud, nt ? varn, värten, nasaalvokaal sõnades koonal, sundima, und, redutseeritud vokaalide ç u ja ç! jätkajad nt sõnades aken, sirp%&'7-)0'.//0'6,5(#1#0' vaid vähese määra laentüvesid. Seetõttu on vanavene laenude esiletoomisel oluline osa ikkagi sõnade levikul enam kui ühes läänemeresoome keeles, mis ometi ei välista rööplaenamist eri läänemeresoome keeltesse, sest läänemeresoome keeled ja murded on üksteisele häälikuliselt lähedased, mistõttu iga üksiku vanavene laenu kohta on raske öelda, kuidas see on ühes või teises 544./(/"/*22(/' 7//5/*' 720-./.-0' 91+' V)7725#' NQO@<' >NU' Z#7-5)./.' NOPQ<' =QQ?=OTU'D")*+/'=TNT<'N>N%A Läänemeresoome keelte vanimad germaani laenud pärinevad alggermaani keelekujust. Neid leidub kõigis läänemeresoome keeltes. Alati ei ole germaani ja skandinaavia laenude eristamiseks piisavalt häälikulisi kriteeriume. Läänemeresoome keelte germaani laenude levikupilt lubab väita, et intensiivne kontaktivöönd oli Soomes, kuid need on enamasti juba nooremad, rauaajast pärit laenud, mis lähtuvad skandinaavia keelte ühisest eelkäijast 1#.#3,6E#'/67'1#.#*7#.0).##1)#'7//5/7-E-*+'9Z2]*+"#'NOQR<'>RS'EE%A Nooremad germaani laenud eesti keeles on esindatud alam-, ülem-ja baltisaksa ning eri laenuallikaist eri aegadel saadud rootsi laenudega. Nimetatud laenurühmi on üksteisest keeleliste kriteeriumide põhjal sageli raske eristada. Eriti suuri raskusi on alamsaksa ja erisuguste rootsi laenude la-6-*62)0()*/5A' J/*7#5#(*#7*#' 7//5' 9NNTT?NPTT%' 2.' 25.-0' //*+)&' #!#' 7#' 54+)' keele suurim mõjustaja, puudutades kõiki selleaegseid eluvaldkondi, samasse kultuuriruumi kuulunud rootsi keel on samuti olnud alamsaksa keele tugeva mõju all: kuni kolmveerand rootsi sõnavarast on arvatavalt alamsaksa päritolu. Eesti kirjakeeles on vähemalt 42 eventuaalset uus-ehk riigirootsi laensõna, mis võivad alternatiivselt olla alamsaksa laenud, nagu just, lahing, munk, märss, nupp, pung 'rahakott', puuk 'kratt', taldrik, telling, tokk 'väike lõngaviht', vürst, üür'E+'9V/+*(4!)'E+'=TN><'>=R%A'^/.0/'+B1/0/'5#/.-#55)7#+/' eristamiseks ei ole keelelisi kriteeriume. Siinkohal on kasulik meenutada, et paljudel selle laenurühma sõnadel on läti keeles alamsaksalaenuline rööbik, mis võib vahest eestigi esinemuse laenuallika määratlemisel kallutada alamsaksa laenuallika poole, nt lahing, vrd lt slakti"!; nupp, vrd lt knupis; taldrik, vrd lt tal!r#is; telling, vrd lt steli"!; tokk 'väike lõngaviht', vrd duo#is; üür, vrd lt $re jne. Eesti keele alamsaksa laenud on enamasti vanemad kui ülemsaksa laenud, kuid sageli ei ole keelelisi kriteeriume nende eristamiseks. EES-i järgi on kas alamsaksa või saksa laenud nt ahv, klaar, lihtne, lärm. Siin ei paku mingit tuge ka levikuandmed. Tuleb arvestada sellegi võimalusega, et laenati mitu korda, kord ühest, siis teisest allikast, või ühtedesse eesti murrakutesse ühest keelest, teistesse teisest. Küllalt sageli peab siiski keeleliste ja kultuuriajalooliste kriteeriumide puudumisel leppima tõdemusega, et on olemas rühm sõnu, mille puhul on võimatu öelda, kas need on laenatud keskalamsaksa või rootsi keelest. 
Rootsi keel on eesti sõnavarale eri aegadel avaldanud mõju eri moel. Sõnavara on laenatud riigirootsi keelest, veelgi arvukamalt aga eesti murdekeelde eestirootsi ja soomerootsi'5#/.-#55)7#*+A'[,6)5)./'//*+)'7//5/'"22+*)'5#/.-0/' "B6()+#()*#5-*' 2.!)' #E#5)*F!/2!"##$5)./<' N%' "))!)"22+*)' 5#/.-0U' =%' //*+)"22+*)' 5#/.-0U'>%'*22(/"22+*)'5#/.-0U'_E#(##'5#/.-0'9`##!'NOQQ<'PRQU'NOOS<'NQP'EE%A' Eestirootsi murdeid kõneldi Teise maailmasõja eelõhtul üsna kompaktselt Lääne-Eesti saartel ja Loode-Eesti rannikul, mujal hajusamalt. Et eestirootsi murded olid säilitanud selliseid arhailisi jooni, mida riigirootsi keel ei tunne, on paljudel juhtudel võimalik edukalt rakendada keelelisi kriteeriume. Levikupildilt on eestirootslastelt laenatud sõnad ootuspäraselt läänepoolse levikuga 9`##!'NOQQ<'S=R?S=P%A Suuri teeneid alamsaksa ja erisuguste rootsi laensõnade vahekorra selgi-+#()*/5' 2.' [#-5' D")*+/5A' [#5E-0/5' E-6+-0/5' 2.' +#' 2(#' 2+*-*+-*)' 3,6E/.0#.-0' sõna levikuandmetega. Toon siinkohal vaid mõne ilmeka näite. Ariste on osutanud, et teljed on keskalamsaksa, mitte eestirootsi laen, nagu omal ajal arvas Z/)77)' D-!-*+' _E#.*--&' */*+' 6445)7-7")+//")-()' 7,"1#5' 2.' +-!/1#7*' 1#*+-F' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' #"!-(/.0)7*'*,.#'B5/F//*+)5)./'5/1)7'9D")*+/'=TNT<'NOS?NOQ%A';,.#'undruk le-1)5#5/'9H,&';/&'L#&'H5&'D5-+#!-*/%'+2/+-0/*'2.'D")*+/'5/)0.-0&'/+'7,./'#55#'+-5/8' 7#*'#5#(F'1,)'B5/(*#7*#'5#/.'9D")*+/'=TNT<'NOO?=TT%A'I/1)7-#.0(/+/5/'+2/+--0/*'2.'D")*+/'9=TNT<'>QR%'+,"E-.-0'D.0"-*';##"/*+/'3#7-+-0'"22+*)'5#/.-'25/tuse murdesõnale sork 'rott', sest sõna tuntakse Kagu-Eestis Läti piiri ääres, kuhu see on laenatud läti originaalist "#$%&'E+'9D")*+/'=TNT<'>QR%A Hääliku-ja levikukriteeriumi vasturääkivuse korral on Ariste määranud laenuallika levikuandmete toel. Ta kirjutab: "Raske küsimus on see, kas arvata eesti-rootsi laensõnadeks ka neid rootsi sõnu, mis on leviku ja muude kriteeriumide järgi otsustades saadud Eesti rootslastelt, kuid millel ei ole ees-+)F"22+*)' (-""/+/' 7//5/5)*)' +-..-*(4"7/Y' 9D")*+/' =TNT<' NSN%A' D")*+/' E-6)8' +4helepanu eestirootslaste kokkupuudetele riigi-ja soomerootsi keelega ja sealt saadud keelelistele mõjutustele ning leiab, et "peab pidama siiski eesti-rootsi laenudeks neid sõnu, millel ei ole küll ilmset eesti-rootsi kuju, kuid mis kaht-5/(#+#' 2.' *))"0-.-0' //*+)' 7//50/' //*+)F"22+*5#*+/' 7#-0-Y' 9D")*+/' =TNT<' NSN%A' Eestirootsi laensõnu käsitledes on Ariste siiski märkinud: "...sageli on mõni laensõna, olgu alamsaksa või rootsi oma, võinud levida seal, kus seda vaevalt 22+#7*A'[/#5/'5)..#0/'2.'(,)*#+/5'E#'1,,"#*+/5'#*-.)7/5'25.-0'7B55#5+'*--"'(,E-' lokaalsetele eesti murretele, mida ei ole aga iga kord kahjuks küllaldaselt arvestatud. Rootsi laensõnade levitajaks on võinud olla ka sõjavägi, keda liikus 7,)7E#5'"#61#'6-5!#*Y'9D")*+/'=TNT<'NPQ%A'Z440/(//*+/5+'"/!)*+"//")+-0'6#"-5dane murdesõna enkelt 'ühe korra' on Ariste järgi alamsaksa laen. Kuigi laenuandjana võiks häälikuliselt arvesse tulla ka rootsi keel, kaldub autor siiski #5#(*#7*#'5#/.-'3225/&'*/*+'Z440/(//*+/5'2.'"22+*)'(,E-'().)(##5./'9D")*+/' =TNT<'=QS?=QQ%A'Z)5E/('2.'`#)(2'`##!'9NOQQ<'S=P?S=S&'S>N%'#!#'E-6+).-0'+4-6/5/3#.-'*/55/5/&'/+'(,./0'//*+)"22+*)'5#/.-E-6-0'5-8#1#0'14)+#&'/+'[4".-(##' 5,-.#3225*/*+'2*#*+'146/(#5+'Z440/(//*+/'7--5-8'//*+)"22+*)'7//5/'3225+'(,-E-*+#+-0'3))"72.0#&'()0#'1,)8'*/5/+#0#'*/#5(#)5'"4.03BB!)5'74).-0'Z))-(##' kaluritega. 
Ariste on väljendanud seisukohta, et Tallinna ümbruse ja sellest ida pool leiduvaid rootsi laene peab käsitlema koos soomerootsi laenudega (Ariste 2010: NST?NSN%A' ;/5' +//(#5' 2.' *,.#' 1,+.-0' 7#' `##!&' ",6-+#0/*&' /+' (--0/*+' //*+)rootsi laenudest tuleks katsuda hoida lahus tallinnarootsi laene, kusjuures tähtsaim kriteerium tallinnarootsi laenude eristamisel on ilmselt nende levik eesti keeles: "kui rootsi laensõna häälikuline kuju ei viita otseselt eestirootsi murdeile ja sõna on registreeritud ainult Tallinna vahetust ümbrusest...." 9`##!'NOQQ<'S=P%A'`##!)'#"1#+/*'2.'//*+)'7//5/+/#0-*/*'*/.)'7#50-+-0'#"1/*tama põhiliselt keskalamsaksa laenuvõimalusega ja rootsi laenuallikas teise-E4"!-5)*/7*'3//+#1#.#'2.'5)6+*#5+'7,"1#5/'E4/+-0'9`##!'NOQQ<'PPT%A'aHb'*#E#.0)' alguse Tallinna elanike etniline kuuluvus käis käsikäes inimeste kuulumisega ühte või teise ühiskonnakihti: sotsiaalsel astmestikul asetsesid rootslased sakslaste ja eestlaste vahel, olles niiviisi eestlastele lähedasemad kui enamasti ülemkihti kuuluvad sakslased, mis võis Raagi arvates soodustada sõnade laenamist rootsi keelest eesti keelde. 
Soomerootsi laenud on eesti keelde tulnud kas otse-või kaudlaenudena, levides eestirootsi mõjualast idas. Soomerootsi laenude hulk eesti keeles ei 25/'c3#5E-'146/('//*+)F"22+*)'2(#0/*+Y'9D")*+/'=TNT<'NSN%A'[,6)5)./'7")+//")-(&' mille alusel sõna peetakse soomerootsi laenuks, on levik Eesti põhjarannikul, 
X,/546+(/*&' J--*#5-*&' J#0").#*&' Z#5E#5#*&' H)"-F^)!-5#*&' #!#' 7#' J/)5#*' E#'
Väike-Maarjas. Soomerootsi kaudlaenude kindlakstegemisel on lähtekujude 5/1)7-#.0(/+/5'2+*-*+#1'2*#'9`##!'NOQQ<'S=O%A'I/1)7-#.0(/+/5/'+2/+-0/*'2.' mõned laenud liigitatud topeltlaenudeks: läänepoolne levik (Ida-Saaremaa, Z))-(##&' I220/F:/*+)' "#..)7%' 1))+#8' //*+)"22+*)&' 3,6E#"#..)7' 9J--*#5-%' #!#' soomerootsi laenuallikale. Sellist laenujuhtumit esindab nt (h%olm 'veealune madalik; kõrgem rohune koht mere ääres jne ' (vt täpsemalt Raag 1988: 730-731; EES-i järgi on holm triplekslaen, laenuallikateks riigirootsi, eestirootsi ja *22(/"22+*)'7//5%A Lähisugulaskeelte laenud. Soome keele ja eesti kirderannikumurde kontak-+)0/'+//(#0/5'2.'7)"E-+#.-0'3#5E-0':/*+)'E#';22(/'7//5/--")E#0A'Z445)7-5)*+/' ja morfoloogiliste kriteeriumide põhjal on enamasti raske otsustada, millised rannikumurde sõnad on omapärased, millised aga eventuaalsed soome laenud 9;C0/"(#.'NOOP<'NRN?NR>%A'[/#()*/7*'7")+//")-()7*'*##8'*//!#'//57,)!/'255#' levikupilt, mis hõlmab esmajoones Kuusalu neemede (Kolga ja Kõnnu nn pohi-"#..#' (-""#7%&' X,/546+(/&' ["#.!5)' E#' IB!#.-*/' .).!' H#)1#"#&' /")+)' H#)1#"#' idaosa. Vaivaras tuleb isuri, vadja ja ingerisoome kõrval eelkõige arvestada soome laenuallikaga (Saareste 2006: 94;Ariste 1981: 52-58;Söderman 1996: NRS%A'H#0E#'*-3/"*+"##+'2.'+46/50#+#1'J20#1/"/'(-"0/*'[/)3*)'544./"#..)7-5&' 7-6-'1#0E#'*))"05#*)'*##8-*'()+(/'5#)./.#'[/)3*)'E4"1/'+#!#.+'3,6E#&'5220/'E#' 544./'3225/'9D")*+/'=TNT<'@QO%A'H,)(#5)77/'5))1)'5#/./'5/)0-8'Z440/(//*+/'E#' 1,)8F255#'7#'+/)*+/*'5))1)'7//5/!#'3))"./.-0'//*+)'.##8/"(-""#7-+/*'9[#E-*#5-' E+'=TTO<'=OR'E(%A'[25/'7#6+5-*+&'/+'//*+)'(-""/+/*'2.'7#'1#0E#'E#'5))1)'*-8*+"##F' ti, mille kindlakstegemine häälikuliste tunnuste abil pole läänemeresoome keelte läheduse ja sõnavara suure ühisosa tõttu enamasti mõeldav, mistõttu 2+*-*+#1'7")+//")-('2.')77#!)'5/1)7'//*+)'.##8/"(-""/+/*'9;##"/*+/'=TTP<'O@%A Kokkuvõtteks. Kirjutise eesmärk oli välja selgitada need eesti sõnavara päritolurühmad, kus oluliseks või koguni peamiseks etümoloogiakriteeriumiks 2.'25.-0'5/1)7-3)5+A'I/1)7-!/2!"##$#'1,/+#7*/'+2/7*&'7-)'+#6/+#7*/'145E#'*/5gitada, millisesse kronoloogilisse kihistisse sõnatüvi kuulub. Levikukriteeriumil on toetav või koguni otsustav osa, juhul kui keeleelementide geneetilise läheduse tõttu ei ole võimalik diferentseerida eesti keeles esinevate balti või germaani päritolu tüvede laenuallikat. Eriti ulatuslikult on levikukriteeriumi rakendatud erisuguste rootsi laenude lahushoidmisel. Läänemeresoome keelte läheduse ja sõnavara suure ühisosa tõttu on sageli üksnes levikukriteeriumi abil võimalik välja selgitada lähisugulaskeelte võimalikku substraati, superstraati ja adstraati. 
[#"#7-'325.-0'1,)(#5)7'/*)+#0#'*+#+)*+)7#+&'7-)'3#5E-0/'//*+)'*,.#0/'/+Bmoloogiates on kaasatud levikukriteerium. Levikukaartide abist laenude lähtealade ja -teede silmale nähtavaks tegemisest oli juttu eespool, kuid sõnaleviku kaardistamine iseenesest ei loo uut etümoloogiat, mistõttu keeleatlaste paeluv temaatika on selles tagaplaanile jäetud. Ehkki levikuandmed alati ei anna või ei tarvitse anda etümologiseerimisel piisavat tuge, võib ometi tõdeda, et eesti sõnavara etümologiseerimisel on levikukriteeriumi rakendatud kas peamise, otsustava või toetava lisakriteeriumina küllalt sageli, mis viib mõttele, et levikukriteeriumil on märksa suurem kaal, kui pealiskaudsel vaatlusel osataks arvata. phorest45@gmail.com 

Võrgumaterjalid

  VLKK = Valstybin! lietuvi" kalbos komisija: Kokie skoliniai vertinami kaip ne< teiktinos vartoti svetimyb!s? http://www.vlkk.lt/lit/105458(WPP-(FD(PS*QX-Areal distribution as an etymological criterion (mainly on the example of Estonian lexis) M&B7$9:4K( &3BG$2$=B'( 19&12( 59/3&9/$%'( L43$%/1%'( C/%%/5( 21%="1=&4'( U$510"219B'( the areal criterion is often the only way to identify the )$44/02&(4"043913&'(4")&943913&(1%:(1:43913&($Y(52$4&2B(9&213&:(21%="1=&4-Lembit Vaba (b. 1945), PhD, Foreign Member of the Latvian Academy of Sciences, 




  Artikkel on valminud autori vabal tahtel ega seostu mitte ühegi rahastatava projektiga. Toim Denis Sinor. Leiden-New York-København-Köln: E. J. Brill, lk 596-615. S ö d e r m a n, Tiina 1996. Lexical Characteristics of the Estonian North Eastern Coastal Dialect. (Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Uralica Upsaliensa 24.) Lembit 2006. Estikestest, urmastest ja kuraditest ehk liivi ja eesti sõnad 2I3/(42I%=/4-(>(M&&2(N1(M/9N1%:"4'(%9(O'(2J(PQ,>PR*-F 1 0 1'(6&G0/3(PS**-(T123/(21&%":&(""9/G/%&(1U10(G&/&(J1"=&3(G/%&U/JJ"-(>(M&&2( ja Kirjandus, nr 10, lk 734-763. FN19V0$∑ uski 1959 = # $ % & ' ( ) * + ,-. /0. /0. 12345675. ). '832%9*+2:. 7(;8. <7842=. >23(?,$. ,. +%54@%5,. >2*38>2;2AA$B0. C. #8*D,. /+2>@7,,. E2;9+. 1832%9*+2:. FFG0. F8%5$.?%272>*+,H.A2;9+.20.I,A*+J.#5>2;8D4;2./+2>@7,,.E2;9+.1832%9*+2:.FFG, lk 117-134. 


	S u h o n e n, Seppo 1980. Balttilaisten lainasanojen levikistä ja merkityspiirteistä.
	-Virittäjä, nr 3, lk 189-211.
	! " # $ % & %'(!&))$(*+,,-(./&(0123/45#&%(6&#%7893&9(:&9(;%%/45#<"=9/45#&%(!)91<
	5#&%-( >( ?#&( @912/5( 61%="1=&4-( .&459/)3/$%'( A/43$9B( 1%:( C$9&/=%( D%E"&%5&4-(
	Uppsala.
	U r b u t i s , Vincas 1969. Dabartin!s baltarusi" kalbos lituanizmai. -Baltistica.
	Balt" kalb" tyrin!jimai, kd V, nr 1, lk 43-68; kd V, nr 2, lk 149-162. Vilnius:
	Mintis.
	F 1 0 1'( 6&G0/3( *++H-( @"9/G"4/( 2I3/<&&43/( J&&2&4"#&3&43-( ?122/%%>?1G)&9&K( L&43/(
	M&&2&(D%43/3""3'(?1G)&9&&%(B2/$)/43$%(4"$G&%(J/&2&%(N1(B2&/4&%(J/&2/3/&3&&%(21/3$4-
	V a b a,

Võrgumaterjalid

++/'NOQRA'_*+*//$..)*e6'-.0'f/"(#.)*e6A'g"B6/'I/6.8/h)/6-.!/.' )('.C"05)e6/.'_*+*//"#-(')('I)e6+/'0/"'g2"*e6-.!'*/)+'NOPNA'f"2.).!/.<'i"-7-7/")E'1#.'i/.0/"/.'GA'HA M e t s m ä g i, Iris, S e d r i k, Meeli, S o o s a a r, Sven-Erik 2013. Eesti kirjakeele tüvevara päritolu arvudes. -Keel ja Kirjandus, nr 5, lk 313-332. V ) 7 7 2 5 #&' X22*A' XA' NQO@A' G/"B6"-.!/.' hj)*e6/.' 0/.' j/*+$..)*e6/.' -.0' *5#1)F' ' ' ' ' *e6/.';3"#e6/.'bA';5#1)*e6/'I/6.jC"+/"').'0/.'j/*+$..)*e6/.';3"#e6/.A'9;-2(#-5#)*Fk!")5#)*/.';/-"#.'L2)()+-7*)#'HbbbA%'Z/5*).!]2"*<'i"-e7/"/)'0/"'g)..)*e6/.' I)++/"#+-"!/*/55*e6#]+A M u s t, Mari 2000. Vene laensõnad eesti murretes. Toim Lembit Vaba. Tallinn: 
Eesti Keele Sihtasutus. Mägiste 1936 = M [ ä ] g [ i s t e], J[ulius]. [rets.] Kalima, J. Itämerensuomalaisten 7)/5+/.'8#5++)5#)*/+'5#).#*#.#+A'9;J;L'=T=A%'?':/*+)'J//5&'."'P&'57'NQ=?NQPA [ # E -* # 5 -&'J#"5&'J " ) 7 ( # . .&'D"12&'l ) . 7 5 / "&':8/"6#"0'=TTOA'I/m)e#5'`/5#-+)2.*'8/+j//.';#5#e#'I)12.)#.'#.0':*+2.)#.'0)#5/e+*A'?'I).!-)*+)e#'k"#5)e#&'70' aIH&'."'@&'57'=Q>?=OQA R a a g, Raimo 1988. Nunn, prilla, koka ja teised. Eesti keele rootsi laensõnadest. 
-Keel ja Kirjandus, nr 11, lk 655-664; nr 12, lk 725-732. `# # !&' `#)(2' NOOSA' n")+/")#' ]2"' /*+#85)*6).!' ;j/0)*6' 5/m)e#5' 82""2j).!*' ).' :*-+2.)#.A' ?' g)..)*e6F-!")*e6/' ;3"#e6/.' ).' J2.+#7+A' H2"+"4!/' 0/*' ;d(32*)-(*' #-*'D.5#o'0/*'>TFE46")!/.'G/*+/6/.*'0/"'g)..2-!")*+)7'#.'0/"'`)E7*-.)1/"*)+/)+' f"2.).!/.' =NA?=>A' ^21/(8/"' NOOPA' L2)(' ;)"77#FI))*#' Z#6(2&' L/++/' Z2]*+"#&'