PÕLEVKIVI OMAHIND JA SELLE ALANDAMISE PÕHISUUNAD


Põlevkivi omahinna struktuur. Põlevkivi om ahinna struktuuris on kõige suurem a osatähtsusega kuluelem endiks töötasu, mis koos juurdearvutusega moodustab ligi kaks kolmandikku tootmiskulude üldsum m ast. Seetõttu pei tuvad siin ka kõige suurem ad reservid põlevkivi om ahinna edasiseks alan-4 ENSV Tead. Akad. Toimetised 4 125,0 Kiviõli Ubja KohtlaAllmaa Kohtla-Pealmaa Э И £ ! м mtmi. 1ШИ м ш д о t = J "»"<• Joo>j. 4. Põlevkivi 1 t tootmisomahind ja selle struktuur Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kaevandustes 1952. aastal (protsentides). 

Partei XIX kongressi direktiivides NSV Liidu arendam ise viienda viie aasta plaani kohta osutatakse suurt tähelepanu Nõukogude Eesti edasisele industrialiseerim isele. Eriti suured ja vastutusrikkad ülesanded püstitab viies viisaastak põlevkivitööstusele, mis neljandal viisaastakul loodi pea aegu uuena ja kujunes meie vabariigi üheks juhtivaks tööstusharuks. Direk tiivide kohaselt suureneb viiendal viisaastakul põlevkivi tootmine meie vabariigis umbes 2,3 korda, põlevkivist saadavate kunstlike vedelkütuste tootmine 1,8 korda ja kõrgeväärtusliku põlevkivigaasi tootmine 2,2 korda. 
S õjajärgsel viisaastakul toimusid suured ja põhjalikud m uutused vaba riigi põlevkivitööstuses. Suurem osa kodanlikult korralt päritud vanadest kaevandustest on põhjalikult rekonstrueeritud. Ekspluatatsiooni on antud mitu uut eesrindliku m äetehnikaga varustatud kaevandust. Uue võimsa nõu kogude m äetehnika kasutuselevõtm isega tulid meie kaevandustesse ka uued kaevandam issüsteem id ja eesrindlikud tootmise organiseerim ise meetodid. Vana väheefektiivne kam brisüsteem iline tootmine asendati töötam isega pik kades laavades. Donbassi söekaevurite eeskujul hakati kaevetöid organi seerima tsükligraafiku järg i põhimõttel -üks tsükkel ööpäevas. Soonim is m asinate, lint-ja kraaptransportööride, trolleivedurite, laadim ism asinate ja teiste mäemehhanism ide kasutuselevõtm ine andis võimaluse mehhaniseerida suure osa tööprotsesse. Tundm atuseni m uutus sõjajärgsetel aastatel põlev kivi kaevandam ise tehnoloogia ja paranesid kaevurite töötingim used. 
Eesti NSV põlevkivitööstusele uueks viisaastakuks püstitatud grandioos sete ülesannete lahendam ine nõuab põlevkiviproduktide toodangu suuren damise kõrval ka kõigi tootmise kvalitatiivsete näitajate parandam ist. Ees kätt on tarvis tõsist tähelepanu pöörata põlevkivi om ahinna alandam isele, sest see on seni suuresti m aha jäänud tööviljakuse kasvust ja tootmise mehhaniseerim ise tempost. 
Suurt tähelepanu pühendas om ahinna alandam ise küsimustele NSV Liidu M inistrite Nõukogu esimees G. M. Malenkov oma kõnes NSV Liidu Ülemnõukogu V istungjärgul. Eriti rõhutas ta ebarahuldavat olukorda om ahinna alal söetööstuses, kus kõrge om ahinna tõttu on palju kahjum iga töötavaid ettevõtteid. Sam asugune on põhiliselt olukord ka Eesti NSV põlevkivitööstuses. Kuigi põlevkivi kaevandav tööstus meie vabariigis ter vikuna töötab kasum iga, annab rida kaevandusi põlevkivi kõrge om ahinna tõttu rahvam ajandusele kahjum it. Põlevkivi kõrge omahind pidurdab ka põlevkivikeemiatööstuse arengut, sest m itmete uute põlevkiviproduktide tootmine ei osutu põlevkivi praeguste m üügihindade juures m ajanduslikult õigustatuks. S eepärast on seltsimees Malenkovi poolt püstitatud nõueteha lõpp hoolimatule suhtum isele toodangu om ahinna küsimustesse, kind lustada omahinna süstem aatiline alandam ine ja saavutada iga ettevõtte rentaablus -meie põlevkivitööstusele üheks tähtsaim aks ülesandeks. 
Põlevkivi om ahinna tase ja dünaam ika. S õjajärgsetel aastatel on Eesti NSV põlevkivitööstus saavutanud m ärkim isväärseid tulemusi põlevkivitoodangu suurendam ise alal. Tänu tootmise m ehhaniseerimisele, vanade kaevanduste põhjalikule rekonstrueerimisele ja rea uute eesrindliku nõu kogude m äetehnikaga varustatud kaevanduste ekspluatatsiooni võtmisele suurenes aastatel 1946-1952 põlevkivitoodang kogu basseini kohta rohkem kui 2,6-kordseks. Kom binaadis "Eesti Põlevkivi" toodeti 1952. aastal üle nelja korra rohkem põlevkivi kui 1946. aastal. Eesti NSV Kohaliku, Põlev kivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi süsteem is kasvas toodang sam a aja jooksul 15% võrra. 
Toodangu suurenem isega aga ei kaasnenud om ahinna m ärgatavat ala nemist, vaid see esialgu isegi tõusis mõnevõrra. Nii oli 1 t põlevkivi om a hind keskmisena kogu põlevkivitööstuse kohta 1949. aastal 5%, 1950. a a s tal 8,5% ja 1951. aastal 2,3% kõrgem kui 1946. aastal. Alles 1952. aastal saavutati tase, mis on 3,4% m adalam kui 1946. aastal. See saavutus tuleb täies ulatuses kirjutada kom binaadi "Eesti Põlevkivi" arvele, sest siin ala nes 1 t põlevkivi omahind aastatel 1946-1952 keskmiselt 6,7% võrra" kuna Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi süs teemis jäi see sam ale tasem ele kui 1946. aastal. 
Põlevkivi om ahinna alanem ine on seni suuresti m aha jäänud ka töö viljakuse kasvust. Nii kasvas tööliste tööviljakus kom binaadis "Eesti Põlevkivi" aastatel 1946-1952 rohkem kui 2,1 korda ja Eesti NSV Koha liku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kaevandustes umbes 40%. Seesugune suureulatuslik tööviljakuse tõus oleks kahtlem ata pidanud kaasa tooma omahinna palju suurema alanem ise, kui see tegelikult aset leidis. Tuleb aga arvestada ka veel seda, et tööviljakuse kasv on põlevkivitööstu ses olnud tunduvalt aeglasem kui töö tehnilise varustatuse tõus ja tööprot sesside m ehhaniseerim ine. Kui kom binaadis "Eesti Põlevkivi" kasvas töö faktiline elektrienergiaga varustatus aastatel 1946-1952 üle 4,2 korra, siis tööliste tööviljakus tõusis sam al ajal ainult veidi rohkem kui kaks korda. 
Analüüsides üksikasjalisem alt om ahinna kujunem ist sõjajärgsel perioo dil, näeme, et põlevkivi om ahinna kõrgel tasemel püsimine kom binaadis "Eesti Põlevkivi" ei ole tingitud sellest, et kaevandused oleksid halvasti võidelnud om ahinna alandam ise eest, sest kõigis kom binaadi kaevandustes on 1 t omahind aa sta -a astalt alanenud. Nii oli põlevkivi 1 t omahind 1952. aastal Käval 21,6%, Kukrusel 13% ja Viivikonnas 22% madalam 1946. aasta tasem est. Kombinaadi uutes kaevandustes on põlevkivi om a hind ekspluatatsiooni võtm isest alates alanenud keskmiselt üle 50%, kuid vaatam ata sellele on siin 1 t omahind tunduvalt kõrgem kui vanades rekonstrueeritud kaevandustes. 
Vastupidine on olukord Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatöös tuse M inisteeriumi süsteem is. Võrreldes 1946. aastaga on siin põlevkivi om ahind alanenud ainult Ubja kaevanduses. Kiviõli ja Kohtla kaevandustes esines 1951. aastani om ahinna tõus, kuid ka siin saavutati järgneval aastal pööre ning praegu on omahind sam al tasemel kui 1946. aastal. 
Eeltoodust järeldub, et põlevkivi om ahinna edasise alandam ise küsimuse lahendam iseks tuleb peam ist tähelepanu pöörata ühelt poolt kombinaadi "Eesti Põlevkivi" uutele kaevandustele ja teiselt poolt kohalikus alluvuses olevatele kaevandustele. 
Põlevkivi om ahinna tasem e poolest on Eesti NSV põlevkivikaevandused suuresti erinevad. Kõige m adalam oli põlevkivi 1 t om ahind 1952. aastal Kukruse kaevanduses ja kõige kõrgem kaevanduses nr. 8. Kui Kukruse tase võtta 100-ks, siis Käval oli see 109, kaevanduses nr. 6 111, Kivi- N iisugused suured erinevused om ahinna tasem es ei ole tingitud esine vatest looduslik-geoloogilistest tingim ustest ja tootm is-tehnilistest iseära sustest, sest need erinevad üksikutes kaevandustes tunduvalt vähem al m ää ral kui om ahind. N agu teostatud analüüs näitas, on kõrge omahind terves reas kaevandustes tingitud eeskätt tootmisvõim suste m ittetäielikust k asu ta m isest ja puudustest tootm ise organiseerim ises. 
Kõige suurem ad on erinevused uute kaevanduste (nr. 2, nr. 10, nr. 8) osas, kus 1 t põlevkivi om ahind ületab suuresti Kukruse ja Käva kaevan duste om ahinna taseme. Põlevkivi keskm ise om ahinna tõus sõjajärgseil aastail om ahinna sam aaegse alanem isega peaaegu kõigis kaevandustes ongi tingitud põlevkivi kõrgest om ahinnast uutes kaevandustes ja viim aste eri kaalu pidevast kasvust põlevkivi tootm ises. Kui uued kaevandused andsid 1948. aastal ainult poolteist protsenti kogu kombinaadi "Eesti Põlevkivi" toodangust, siis 1949. aastal oli see umbes 15%, 1950. aastal 27%, 1951. aastal 38% ja 1952. aastal juba 47%. Kui kombinaadi "Eesti Põlev kivi" vanad rekonstrueeritud kaevandused alandasid 1 t põlevkivi om ahinda aastatel 1946-1952 ligi 20% võrra, siis uute kaevanduste juurdetulek lubas kom binaadil tervikuna om ahinda alandada ainult 6,7% võrra. O m ahinna m ärkim isväärne alandam ine kombinaadi "Eesti Põlevkivi" vanades kaevandustes on läbiviidud tehnilise rekonstrueerimise, tööprotses side m ehhaniseerim ise, võimsa nõukogude mäetehnika rakendam ise ja uute eesrindlike tootmine organiseerim ise .meetodite juurutam ise tulemuseks. Vastupidine on aga olukord Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatöös tuse M inisteeriumi süsteem is. Siin ei ole seni läbi viidud kaevanduste teh nilist rekonstrueerim ist ja ka uut tehnikat on rakendatud võrdlemisi vähe. Et kohalikus alluvuses olevates kaevandustes on kogu tootm isprotsess j ä ä nud oma põhilises osas endiseks, siis see asjaolu ongi peapõhjuseks, miks põlevkivi om ahind ei ole siin alanenud, vaid on jäänud endisele tasemele. Kui 1946. aastal tootsid Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteerium i kaevandused põlevkivi umbes 6% m adalam a om ahinnaga kui kom binaat "Eesti Põlevkivi", siis alates 1951. aastast on see vastu pidi, Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi sü s teemis on 1 t põlevkivi keskmine om ahind viimastel aastatel olnud 2-3% kõrgem kui kom binaadi kaevandustes. Kui siin ei võeta lähemal ajal ette neid tootmistehnilisi uuendusi, mis kom binaadis "Eesti Põlevkivi" sõja järgsetel aastatel ellu viidi, siis suureneb see vahe põlevkivi om ahinna tasem es nende vahel veelgi. 
Kõrge omahind uutes kaevandustes on tingitud peam iselt tootmisvõim suste puudulikust kasutam isest. Nii näiteks kasutati 1952. aastal kombi naadi "Eesti Põlevkivi" uutes kaevandustes projekteeritud tootmisvõimsusi ära keskmiselt ainult 65% -liselt (kaevandus nr. 8 20%, kaevandus nr. 2 38%, kaevandus nr. 10 74%, kaevandus nr. 6 110%), kusjuures sam al ajal vanade rekonstrueeritud kaevanduste projekteeritud tootmisvõimsusi suu resti ületati. Nagu analüüs näitab, alaneb põlevkivi omahind uutes kaevan dustes nende täie tootm isvõim susega tööle rakendam isel suuresti ja nad võiva'd põlevkivi om ahinna osas saavutada niisam a häid näitajaid kui eesrindlikud kaevandused Kukruse ja Käva. Seda tõendavad ilmekalt kae vanduse nr. 6 saavutused, kus 1952. aastal täie tootm isvõim susega töö tamisel oli 1 t põlevkivi om ahind ainult 10% kõrgem kui Kukrusel ja ligi 7,5% m adalam kui Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kaevandustes. See näitab ühtlasi, et ka teised uued kaevan dused võivad suuresti om ahinda alandada ja rentaablilt töötada. damiseks. A bim aterjalid, kütus ja elektrienergia kokku m oodustavad om a hinnast umbes 20%, am ortisatsioon ligi 6% ja muud rahalised kulud üle 7%. 
Sõjajärgsete aastate jooksul on kom binaadis "Eesti Põlevkivi" toim u nud põlevkivi om ahinna struktuuris suured m uudatused. Elektrienergia kulu osatähtsus on kasvanud ligi poole võrra (4,8%-lt '6,7% -le), am ortisat sioonikulude erikaal tõusnud üle kahe korra (2,9% -lt 5,9%-le) ja muude rahaliste kulude osatähtsus vähenenud rohkem kui kaks korda (15,8%-lt 7,6% -le). Om ahinna struktuuris toimunud nihked iseloom ustavad väga ilmekalt sõjajärgsel perioodil kom binaadi "Eesti Põlevkivi" kaevandustes läbi viidud tootm isprotsesside m ehhaniseerim ist, mis om ahinnas kajastub asjastatud töö kulutuste osatähtsuse suurenem ise näol. Seevastu aga Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kaevan dustes, kus kogu tootm istehnoloogia ja organisatsioon on oma põhilises osas endiseks jäänud, ei toimunud mingeid m ärkim isväärseid muudatusi põlevkivi om ahinna struktuuris. 
Mõlemale süsteem ile ühiseks iseloomulikuks jooneks on aga see, et töö tasu osatähtsus om ahinnas ei ole langenud, kuigi. kogus tunduvalt vähem kui toodang ja 1 t kohta tuleks vee kõrvaldam isele kuluvat elektrienergiat ainult 2,5-3,5 kWh, mis on rohkem kui kaks korda praegusest m adalam . Kui aga võtta arvesse peale vee kõrvaldam ise veel teised püsiva iseloomuga protsessid, siis küünib püsivate kulude osatähtsus elektrienergia osas vähem alt 75%-ni, mistõttu täie tootmisvõim suse raken damisel alanevad elektrienergia kulud 1 t kohta veelgi suuremal m ääral. 
M aterjalide kulu kõrget taset põlevkivi om ahinnas põhjustab osalt ka ettevalm istustööde suur osatähtsus reas kaevandustes. Teatavasti tuleb ettevalmistustöödel 1 t põlevkivi kohta olenevalt rajatavate kaeveõõnsuste liigist toestuspuitu ja lõhkem aterjale 3-4 korda rohkem kui koristustöödel. Seega lõppkokkuvõttes tuleb neid põhimisi abim aterjale, mis m oodustavad ligi poole abim aterjali kulude üldsum m ast, kaevanduse kui terviku ulatuses I t põlevkivi kohta seda rohkem, mida suurem osa üldisest toodangust saadakse ettevalm istustöödelt. Kui Kukruse ja Käva kaevanduses moodus tab ettevalm istustöödelt saadav toodang umbes 10%, siis teistes kaevan dustes on see tunduvalt suurem, eriti aga uutes kaevandustes. 
Täiesti loomulik on, et uutes kaevandustes on ettevalm istustööde osa tähtsus esimestel ekspluatatsiooniaastatel m õnevõrra suurem kui täies u la tuses välja ehitatud kaevandustes. Et aga käesoleval juhul on tegem ist ebanorm aalse olukorraga, seda näitab juba kasvõi seegi asjaolu, et ette valm istustöödel ületatakse plaaniülesandeid palju suuremal m ääral kui koristustööde osas. Kaevandus nr. 6 näiteks täitis 1952. aastal plaaniülesanded koristustöödelt saadava toodangu osas 1 1 1 %-liselt, kuid ettevalm is tustöödelt saadava toodangu osas 141%-liselt. Kukruse kaevanduses olid need näitajad vastavalt 104,5% ja 127%. Varem atel aastatel esines isegi juhtumeid, kus plaani täitm ine ettevalm istustööde osas tõusis üksikutes kaevandustes 180-200%-ni. 
Kui vaadata am ortisatsiooni ja muude rahaliste kulude taset põlevkivi om ahinnas üksikute kaevanduste viisi, siis näeme, et see sõltub veelgi suu remal m ääral toodangu suurusest ja tootmisvõim suste kasutam ise astm est. See on ka täiesti arusaadav, sest nende kulude kui püsivkulude osa 1 t kohta on teiste tingim uste sam aks jääm isel seda väiksem, mida suurem on toodang. 
Kõige vähem tuli 1952. aastal am ortisatsioonikulusid 1 t kohta Kukrusel ja kõige rohkem kaevanduses nr. 8. Kui Kukruse tase võtta 100-ks, siis Käval oli see 106, kaevanduses nr. 6 140, kaevanduses nr. 10 176, kaevan duses nr. 2 ja nr. 8 341. Arvestused näitavad, et toodangu suurendam isega projekteeritud tootmisvõim suse tasem ele alanevad am ortisatsioonikulud uutes kaevandustes rohkem kui 3 rubla võrra 1 t kohta. Muude rahaliste kulude tase põlevkivi om ahinnas oli 1952. aastal sam uti kõige kõrgem m ittetäieliku võim susega töötavates kaevandustes nr. 2 ja nr. 8, kus see rohkem kui 2 korda ületas vastavaid kulutusi Kuk ruse kaevanduses. Et uued kaevandused võivad toodangu edasisel suuren damisel ka m uude rahaliste kulude osas saavutada sam asuguseid häid näitajaid kui Kukruse kaevandus, seda tõendavad kaevanduse nr. 6 saavu tused. P ära st täie tootmisvõim suseni jõudm ist tuli siin 1952. aastal 1 t kohta täpselt niisam a palju muid rahalisi kulusid kui Kukruselgi. 
Suured võimalused m uude rahaliste kulude vähendam iseks peituvad veel ka eelarvesum m ade ülekulutam iste ja m ittetootlike kulude likvideerimises. Muude rahaliste kulude eelarve ületam ine on kujunenud tavaliseks nähtu seks. Nii ületati m uude rahaliste kulude eelarvet kom binaadis "Eesti Põlev kivi" 1950. aastal 6 5 ^, 1951. aastal 25% ja 1952. aastal 50% võrra, mis tõstis 1 t põlevkivi om ahinda vastavalt 1,72, 0,64 ja 1,07 rubla võrra. Suure osa sellest moodustasid mittetootlikud kulud, nagu m itm esugused trahvid, viivised, seisurahad jne. Kui 1946. aastal oli kombinaadi "Eesti Põlevkivi" kaevandustes m ittetootlikke kulusid kokku 198 000 rubla, siis 1950. ja 1951. aastal ületas nende sum ma juba 2 miljonit rubla. Sellest m oodusta sid ligi 70% eos < p trahvid. Süvendades võitlust kokkuhoiurežiimi eest ja likvideerides energiam ajanduses esinenud suured puudused, suutis kombi naat 1952. aasta jooksul vähendada m ittetootlikke kulusid peaaegu poole võrra, mille mõjul vastavalt alanes ka põlevkivi omahind. 

Põlevkivi omahinna alandamise põhisuunad

Eesti NSV põlevkivitööstuse sõjajärgsete töötulem uste uurim ine näitab, et meie põlevkivikaevandustes on olemas suured kasutam ata sisemised reservid nii toodangu suurendam iseks kui ka om ahinna alandam iseks ja tööviljakuse edasiseks tõstm iseks. Põlevkivitööstuses peituvate sisem iste reservide m obiliseerimiseks ja täielikuks ärakasutam iseks on vaja plaani kindlalt ellu viia rida konkreetseid abinõusid. 
ENSV Teaduste Akadeemia M ajanduse Instituudi poolt on välja tööta tud ettepanekud ja abinõud põlevkivi om ahinna edasiseks alandam iseks. Suurem osa nendest abinõudest on suunatud kaevanduste sisem iste reser vide m obiliseerimisele ja ei nõua eriliste kapitaalm ahutuste tegemist. Nende abinõude juurutam ine sõltub eeskätt kaevandustest enestest. Teine osa väljatöötatud ettepanekutest ja abinõudest puutub aga tööstusharulistesse ja rahvam ajanduslikesse küsim ustesse, mille lahendam ine on eeskätt põlev kivitööstust juhtivate organite ülesandeks. 
Üldiselt võime analüüsist tulenevad abinõud ja ettepanekud rühm itada põlevkivi om ahinna alandam ise põhisuundade järgi seitsm esse rühma: 1 ) kaevanduste tootm isvõim suste täielikum ärakasutam ine; 2) uute kae vandam isviiside ulatuslikum rakendam ine ning põlevkivi ekspluatatsiooniliste kadude vähendam ine; 3) tööprotsesside edasine mehhaniseerim ine ja olemasoleva tootmistehnika kasutam ise parandam ine; 4) tootmisprotsesside intensiivistam ine koristus-ja ettevalm istustöödel; 5) tsükligraafiku ulatus likum rakendam ine; 6) m aterjalide, kütuse ja elektrienergia säästlik kasu tam ine ja kokkuhoiurežiimi edasine süvendamine; 7) töötajate kvalifikat siooni tõstm ine ja sotsialistliku võistluse organiseerim ine. 
Kaevanduste tootmisvõimsuste täielikum ärakasutamine. Põlevkivi om a hinna edasise alandam ise kõige olulisemaks teeks tuleb pidada uute kae vanduste täie tootmisvõim suse ärakasutam ist, toodangu suurendam ist ja seoses sellega ka põlevkivi tarbim ise laiendam ist. 
Põlevkivi tootmise laiendam ine vabariigis peab käesoleval viisaastakul toimuma peam iselt olem asolevate tootmisvõim suste parem a ärakasutam ise teel. Põlevkivitoodangu tõstm iseks 2,3-kordseks, nagu see on ette nähtud partei XIX kongressi direktiivides, on meil vajalikud tootmisvõim alused põhiliselt olemas. Selles osas esinevat väikest puudujääki on täiesti mõel dav k atta kaevanduste projekteeritud võim suste ületam ise teel. Selleks tuleb Donbassi eesrindlike kaevanduste eeskujul ka Eesti NSV põlevkivi tööstuses hakata juurutam a abinõusid, mis kindlustaksid kaevanduste pro jekteeritud tootmisvõim suste ületam ise. Eriti kehtib see aga uute kaevan duste kohta, mis oma aastatoodangult projekteeriti m õnevõrra väiksem a tena endistest kaevandustest. 
Seoses sellega tuleb õigete plaanim isaluste loomise ja sisem iste reser vide täpsem a väljaselgitam ise eesmärgil kõigi kaevanduste kohta kindlaks m äärata uued progressiivsed tehnilised võimsused. Projektikohased võim sused, mis omal ajal olid arvutatud eeldusel, et tootm isjaoskonnad tööta vad kambrisüsteemil, on laavasüsteem i rakendam ise ja uue tehnika kasu tuselevõtm ise tagajärjel vananenud ja reas kaevandustes suuresti üle tatud. 
Uute kaevanduste täie tootm isvõim susega tööle rakendam iseks on vaja likvideerida disproportsioon põlevkivi tootmise ja tarbim ise vahel, mis praegu suuresti pidurdab põlevkivitööstuse arengut. Põlevkivi tarbim ise piiratus ongi peamiseks põhjuseks, miks uued kaevandused töötavad m itte täieliku võimsusega. 
Põlevkiviõli-ja gaasitööstuse väljaarendam isega suureneb põlevkivi tarbim ine. On vaja tõhustada põlevkivi kasutam ise ja töötlemise prob leemidega tegelevate teadusliku uurim ise asutuste tööd (Üleliiduline Põlev kivi Töötlemise Teadusliku Uurim ise Instituut, ENSV TA Keemia Instituut, ENSV TA Energeetika Instituut, Tallinna Polütehniline Instituut jt.). 
Käesolev viisaastak peab andm a lahenduse ka kolm anda sordi põlev kivi tööstusliku kasutam ise küsimusele. Kolmanda sordi põlevkivi varu desse on praegu kinni külm utatud m iljoneid rublasid käibevahendeid, mis raskendab kaevanduste finantsseisundit ja pidurdab tootmise arengut. Teatavaid edusamm e on selles suunas saavutatud, kuid see ei kindlusta siiski kogu kolm anda sordi põlevkivi täielikku ärakasutam ist toodangu kahekordistumisel käesoleva viisaastaku lõpuks. 
Uute kaevandamisviiside ja -süsteemide ulatuslikum rakendamine. Tei seks tähtsam aks põhisuunaks põlevkivi om ahinna edasisel alandam isel on uute .efektiivsemate ja ökonoomsemate kaevandam isviiside ja -süsteemide laiaulatuslikum rakendam ine. 
Laavasüsteem i juurutam ine põlevkivitööstusse andis võim aluse suuresti alandada põlevkivi om ahinda, tõsta tööviljakust ja kergendada kaevurite töötingim usi. Nii oli 1952. aasta I poolaastal Kukruse kaevanduses laavasüsteem il töötavates jaoskondades 1 t om ahind 14% ja Kava kaevanduses keskmiselt 12% m adalam kui kam britega jaoskondades. 
Suuri eeliseid on ka lahtisel kaevandam isviisil, kuid kõiki neid eeliseid ei kasutata meil veel sugugi täielikult ära. Lahtisel kaevandam isviisil s a a dakse praegu vähem kui 5% üldisest toodangust. Kambrisüsteem annab umbes 1 /3 toodangust. Eriti suur on kam briviisilise tootmise osatähtsus praegu Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kaevandustes; nende toodangust annab see ligi 2/з-Kui laavasüsteem i rakendam ine kom binaadis alandas suuresti põlev kivi om ahinda kaevandustes, siis Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keem iatööstuse M inisteerium i süsteem is ei ole laavadega töötam ine sellist efekti andnud. Põhjuseks on asjaolu, et üleminekul Iaavasüsteem ile ei võe tud siin kasutusele uut tehnikat. Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keem iatööstuse M inisteerium i süsteem is esineb laavaviisilist tootm ist ainult Kiviõlis. S iinsed laavad on lühikesed (50 m) ja vähe m ehhaniseeri tud. Soonim ism asinaid ei rakendata ja kasutusel olevad kraaptransportöörid ei vasta oma nõrga konstruktsiooni tõttu põlevkivitööstuse tingim us tele. Seepärast on siin laavades põlevkivi 1 t om ahind kõrgem ja tööliste tööviljakus lõppkokkuvõttes m adalam kui kam brisüsteemil töötavates jaos kondades. Kiviõli kaevanduse üheks oluliseks ülesandeks on lühikeste laavade asendam ine pikkade m ehhaniseeritud laavadega. Peale selle peab Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keem iatööstuse M inisteerium kõigiti võitlema laavasüsteem ilise tootmise laiendam ise eest käesoleval v iisa asta kul. Kom binaadis "Eesti Põlevkivi" aga tuleb kam briviisiline tootmine täies ulatuses asendada laavasüsteem iga. 
Suurt m ajanduslikku efekti annab laavade pikendamine ja paneelstrekkide vahe suurendam ine. A nalüüsides põlevkivi om ahinda erineva pikku sega laavades, jõuti otsusele, et võrdse edasim ineku korral on 80 m pikkus tes laavades 1 t om ahind ligikaudu 10% m adalam kui 60-65 m pikkustes laavades. Peale selle on pikemate laavade puhul ka ettevalm istustööde kulud väiksemad, mis lõppkokkuvõttes veelgi alandab 1 t om ahinda. Kaevanduses nr. 10 tehti 1952. aastal katset töötada isegi 120 m pikkuste laavadega, kuid see ei andnud oodatud tulemusi. Transportöörid CTP-30 osutusid liiga nõrkadeks ühe tsükli sooritam iseks ööpäeva jooksul. Ühe aegselt laava pikendam isega suurendati siin ka paneelstrekkide vahet. Selleks, et tulevikus võim aldada laavade edasist pikendamist, tuleb söe tööstuse transportöörid ümber kohandada või luua uued võimsad põlevkivi tööstuse tingim ustele vastavad transportöörid. 
Suuri võim alusi põlevkivi om ahinna edasiseks alandam iseks annab lahtise kaevandam isviisi ulatuslikum rakendam ine. Nagu Kohtla kaevan duse andmed näitavad, on pealm aakaevanduses praegu 1 t põlevkivi om a hind umbes 50% m adalam kui allm aakaevanduses. Seejuures pole veel kaugeltki ära kasutatud selle kaevandam isviisi kõiki eeliseid, sest tootmine on siin praegu võrdlemisi vähe m ehhaniseeritud. Lahtistes kaevandustes on aga olem as kõik võim alused tööprotsesside kompleksseks m ehhaniseeri miseks, mis muudab tootmise veelgi ökonoomsemaks ja lubab põlevkivi karjääriviisiliselt toota tunduvalt suurem atest sügavustest kui seni. Teh tud uurim istööd ja arvestused näitavad, et praeguse organisatsiooni ja tehnika juures on isegi 15-20 m paksuse pealispinna äravõtm isel veel karjääriviisiline tootmine odavam kui allm aakaevandam ine. Kui arvesse võtta tehnika arengut ja tootmistehnoloogia täiustam ist, siis suureneb lahtiste kaevanduste piirsügavus veelgi. Lahtise kaevandam isviisi ulatus likuma rakendam ise huvides tuleb projekteerim isorganeile ülesandeks teha Eesti NSV põlevkivibasseini jaoks välja töötada lahtiste kaevanduste tüüp projekt, milles oleks ette nähtud kõigi tööprotsesside kompleksne m ehhani seerimine. K arjääriviisilise tootmise laiendam isel tuleb ette näha ka abi nõud läbitöötatud pinnase tasandam iseks ja selle kasutuskõlblikkuse säili tam iseks (m etsastam ine jm s.). Seni. ei ole selles suhtes m idagi tehtud ja läbitöötatud alad on jäänud täiesti kasutuskõlbm atuiks. 
U ute kaevandam isviiside ja -süsteemide rakendam ine on tihedalt seotud põlevkivi ekspluatatsiooniliste kädude vähendam ise küsim usega, mis on üheks tähtsaks teeks põlevkivi om ahinna alandam isel. Põlevkivi ekspluatat sioonilised kaod tootmisel kasvasid suuresti seoses ülem inekuga kambrisüsteem ilt laavavilsilisele tootmisele. Laavades loobuti F-kihi väljavõtm i sest ja asuti kasutam a A-kihti, mis varem jäi välja võtm ata. F-kiht aga m oodustab ligi 30% kogu tootliku kihi paksusest. Ainuüksi F-kihi arvel läheb kom binaadis "Eesti Põlevkivi" aasta jooksul kadum a umbes nii palju põlevkivi, kui seda on Käva kaevanduse aastatoodang. F-kihi kasuta mise küsimus on suure rahvam ajandusliku tähtsusega, sest see lubab ilma täiendavate kapitaalm ahutusteta suuresti tõsta põlevkivi toodangut. 
Tööjõu ja m ateriaalsete vahendite kulu kasvab F-kihi väljavõtm ise arvel tunduvalt vähem kui toodang, m istõttu lõppkokkuvõttes alaneb ka 1 t omahind, tõuseb tööviljakus ja paraneb seadmete kasutam ise aste. F-kihi väljavõtm ine toob aga endaga kaasa olulisi m uudatusi kaeve tööde organisatsioonis ja nõuab peale uue toestam issüsteem i veel rea teiste tehniliste abinõude rakendam ist. Möödunud aastal viidi selleks kae vanduses nr. 2 läbi suureulatuslikud katsetööd Leningradi M äeinstituudi teadlaste osavõtul. Küsimuse lõplik lahendam ine seisab aga alles ees. 
F-kihi väljavõtm ine tõstab teravalt päevakorda põlevkivi mehaanilise rikastam ise küsimuse, sest nim etatud kihi kaevandam ine nõuab suure aherainesisalduse tõttu tootmisel suurt tööjõukulu. M ehaanilise rikastam ise küsimuse lahendam ine aitab m itte üksi alandada põlevkivi om ahinda, vaid tõstab suuresti ka laavakaevurite tööviljakust. M ehaaniline rikastam ine aitab lisaks veel vähendada ka neid põlevkivikadusid, mis tekivad sellest, et rangete aheraineprotsentide kehtestam ise tõttu viskavad kaevurid praegu aheraineriitadesse koos paega ka suure osa põlevkivi, mis pole kas ker gesti eraldatav paest või tundub kiire töötam ise juures kahtlasena. Tuleb märkida,* et põlevkivi m ehaanilise rikastam ise küsimusele ei ole seni veel küllaldast tähelepanu osutatud, m istõttu laboratoorselt välja töötatud meetodite tööstusse juurutam ise küsimus on veel lahendam ata. 
Tööprotsesside edasine mehhaniseerimine ja olemasoleva tootmistehnika kasutamise parandamine. Töömahukate protsesside m ehhaniseerim ine ja uue tehnika rakendam ine on mitte ainult om ahinna alandam ise ja töö viljakuse tõstmise, vaid ühtlasi ka tööliste töötingim uste parandam ise ja töö kergendam ise abinõuks. J. V. S talin rõhutab oma teoses "Sotsialism i m ajandusprobleem id NSV Liidus" , et sotsialistlikus ühiskonnas "m asinad mitte ainult säästavad tööd, vaid nad ühtlasi kergendavad töötegijate tööd, mille tõttu meie tingim ustes, erinevalt kapitalism i tingim ustest, töölised kasutavad tööprotsessis m asinaid väga hea m eelega" . 1 
Sõjajärgsetel aastatel läbi viidud mehhaniseerim ine andis suurt m ajan duslikku efekti. Seda näitab ilmekalt Kukruse ja Kiviõli kaevanduste võrd lemine. Kui 1946. aastal oli põlevkivi om ahind mõlemas kaevanduses pea aegu ühesugune, siis tänu läbiviidud tehnilisele rekonstrueerimisele ja töö protsesside mehhaniseerim isele on Kukrusel 1 t omahind viimastel aastatel olnud 15-20% m adalam kui Kiviõli kaevanduses, kus uut tehnikat on rakendatud suhteliselt tublisti vähem. 
A asta-aastalt on vabariigi põlevkivitööstuses kasvanud tootmise mehhaniseerim ise tase. Kom binaadis "Eesti Põlevkivi" moodustas m ehhani seeritud tootmisviisil kaevandatud põlevkivi 1953. aastal juba 83,5% põlev kivi üldtoodangust. M ehhaniseeritud laavades on aga 1 t omahind 10-15% madalam kui kam brites, kus m ehhanism ide rakendam ise võim a lused on piiratud. 
Eesti NSV põlevkivitööstuse ees seisavad aga veel tõsised ülesanded tootmise edasise mehhaniseerim ise alal. M ehhaniseerim ise küsimus on olu lise tähtsusega seetõttu, et käsitsi tehtava töö osatähtsus on põlevkivi kae vandam isel ikka veel tunduvalt suurem kui söetööstuses. Peam iseks põhju seks on siin asjaolu, et kaevetööde kõige töömahukam protsess -põlev kivi laadim ine laavades ja ettevalm istusetes -on seni m ehhaniseerim ata. Põlevkivi transportöörile laadim ise m ehhaniseerim ine aitaks elavtöö kokku hoiu arvel järsu lt alandada om ahinda ja oluliselt kergendada kaevurite tööd. Laadim isprotsessi m ehhaniseerim ine laavades eeldab aga põlevkivi tööstuse tingim ustele vastavate spetsiaalsete laadim ism asinate konstrueeri mist, sest söetööstuse sam alaadsete m ehhanism ide rakendam ine pole siin mõeldav. 
Puudulikult on seni põlevkivikaevandustes mehhaniseeritud ka etteval mistustööd. Laadim ism asinaid C-153 kasutatakse ettevalm istuskäikude rajam isel ainult Kukruse kaevanduses. Nagu saavutatud tulemused n äita vad, aitas see suuresti alandada ettevalm istustööde omahinda ja kiirendada kaevekäikude läbim ist rohkem kui kolm korda võrreldes sellega, mida saavutatakse käsitsi läbimisel. Tulemused õigustavad laadim ism asinate kasutuselevõtm ist ka teistes kaevandustes. Oluliselt aitab ettevalm istustöid kiirendada pikendatud baariga soonim ism asinate rakendam ine. Need võeti esm akordselt kasutusele kaevanduses nr. 10 tootm isnovaatori Mihhail Terentjevi algatusel. Töötades 3,6 m pikkuse baariga soonim ism asinaga suudetakse nüüd kuu jooksul läbida strekki 2-2,5 korda rohkem kui varem. Läbimistööde omahind 1 jooksva meetri kohta alanes rohkem kui 10 rbl. võrra. M. Terentjevi algatusele on nüüd järgnenud paljud teised läbijate brigaadid. Kombinaadi "Eesti Põlevkivi" juhtkond peab kõigiti kaasa aitam a, et juba lähemal ajal kindlustataks eranditult kõigis kaevan dustes soonim ism asinate kasutuselevõtm ine ettevalm istustöödel koos laadim ism asinate C-153 rakendam isega. See eeldab aga ka teistesse kae vandustesse m aa-aluste sorteerim issõlm ede ehitam ist, nagu see on läbi viidud Kukrusel. Nende abinõude rakendam ine lahendab põhiliselt ette valm istustööde m ehhaniseerim ise küsimuse ja kindlustab kaevekäikude rajam ise om ahinna edasise alandam ise. 
Suuri võimalusi on meie põlevkivikaevandustes veel ka m itm esuguste abistavat laadi operatsioonide ja tööprotsesside mehhaniseerim iseks, nagu vagonettide etteandm ise mehhaniseerim ine Iaavade laadim ispunktides ja vipperitel elektritõukurite abil, vee kõrvaldam ise ja ventilatsiooni autom ati seerimine, m etsam aterjalide laadim ise ja etteandm ise mehhaniseerim ine jm s. 
Eriti suureulatuslikud ülesanded seisavad tootmise mehhaniseerim ise ja tehnilise rekonstrueerim ise alal ees Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keem iatööstuse M inisteerium i süsteemi kuuluvatel kaevandustel. K aevan duste tehniline rekonstrueerim ine ja meie inäetehnika ulatuslik kasutusele võtmine nendes aitab likvideerida nende kaevanduste tehnilise maha jääm use basseini teistest kaevandustest ja kindlustab ühtlasi ka põlevkivi om ahinna otsustava alandam ise. 
Tööprotsesside edasise m ehhaniseerim ise kõrval on põlevkivi om ahinna alandam isel olulise tähtsusega teeks võitlus olem asolevate m ehhanism ide parem a ärakasutam ise ja nende tootlikkuse tõstm ise eest. 
Kuigi m äem ehhanism ide kasutam ine on aasta-aastalt paranenud, esi neb soonim ism asinate, elektrivedurite, transportööride ja teiste m äem ehha nismide kasutam ise osas veel suuri reserve. Nii näiteks aitas kaevandam is tööde organiseerim ise parandam ine ainuüksi 1952. aasta-jooksul tõsta soonim ism asinate tootlikkust kom binaadis "Eesti Põlevkivi" 32% võrra. Ühe soonim ism asina kohta tuleb praegu ligi 6 korda rohkem toodangut kui nende rakendam ise esimesel aastal. Võim alused soonim ism asinate tootlikkuse tõstm iseks on aga reas kaevandustes suured. Kui näiteks 1952. aastal tuli Kukrusel ühe töösoleva soonim ism asina kohta toodangut kuus keskmiselt 8939 t, siis kaevanduses nr. 2 ainult 5302 t, kaevanduses nr. 8 5755 t jne. 
Soonim ism asinate tootlikkuse tõstm ise tähtsaim aks teeks on m asinate poolt tehtavate tsüklite arvu suurendam ine. Seda saavutatakse eeskätt kaevetööde organiseerim isega tsükligraafiku järgi. Soonim ism asinate toot likkuse tõstm ist võim aldab ka soone sügavuse suurendam ine baari piken dam ise ja baari pikkuse täielikum a ärakasutam ise teel. Tootm isnovaatorite poolt sel eesm ärgil algatatud liikumise laialdase leviku tulem usena on nüüd peaaegu kõigis kaevandustes soonimise sügavus suurenenud 1,8 m eet r i t enam kui 2 m eetrini. Kogemused näitavad, et soone sügavust on või m alik veelgi suurendada. Nii katsetatakse kaevanduses nr. 10 kolmandas jaoskonnas soonim ism asinat, mille baari pikkus on 2,5 m. 
B aari pikendamise kõrval on aga tarvis kõigiti võidelda ka baari pikkuse täieliku ärakasutam ise eest. Selles suhtes on olulise tähtsusega eerinna korralik ettevalm istam ine koristusbrigaadide poolt, mis lubab soonida täie sügavusega. Soone sügavuse suurendam ine tähendab täien davat kogust põlevkivi, mille tootmine nõuab suhteliselt vähem kulutusi (toestuspuitu, elektrienergiat jne.). Soone sügavuse suurendam ine näiteks 20 cm võrra tähendab tsükli toodangu suurendam ist 10-11% võrra ilma täiendavate kulutusteta ja põlevkivi jaoskonna om ahinna alandam ist ligi kaudu 2,5% võrra. Käva kaevanduse tingim usis tähendab see 1 t om ahinna alandam ist umbes 30 kopika võrra, mis aastas teeks välja m itusada tuhat rubla. 
Võitluses põlevkivi om ahinna edasise alandam ise eest tuleb käesoleval viisaastakul tõsist tähelepanu pöörata ka allm aatranspordi seadmete pare male ärakasutam isele, sest allm aatransport on praegu reas kaevandustes kitsaskohaks (Käva, nr. 10, Kiviõli, Viivikond). Vagonettide m itteõige aegse etteandm ise tõttu tekib jaoskondades tihti tundidepikkusi seisakuid, mis toovad endaga kaasa toodangu vähenemise, viivad kaevurite töö viljakuse alla ja lõppkokkuvõttes tõstavad põlevkivi om ahinda. A llm aatrans pordi töös esinevate puuduste peapõhjuseks on vagonettide vähesus. Sam uti on osa vagonettidest suuresti kulunud. Üheski basseini kaevandu ses ei ole norm atiividekohast vagonettide reservi ja reas kaevandustes on isegi ekspluatatsioonis olev park alla miinimumnormi. 
Selle küsimuse lahendam ine eeldab ühelt poolt kaevanduste v arusta m ist täiendava koguse vagonettidega, kuid teiselt poolt omab siin suurt tähtsust sisem iste reservide mobiliseerimine veerevkoosseisu parem a ä ra kasutam ise teel. Reas kaevandustes (Kiviõli, nr. 8, nr. 2) on elektrivedu rite ringlus tunduvalt väiksem kui eesrindlikes kaevandustes. Kiviõli kae vanduses teeb üks elektrivedur kuus kaks korda vähem reise kui Kukrusel, kuigi reisi keskmine pikkus on enam-vähem ühesugune. Seda põhjustab eeskätt kaevetööde laialipaisatus kambriviisilise tootmise tõttu. 
Suuresti on eesrindlikud vedurijuhid tõstnud oma vedurite rihglust, asudes töötam a isiklike tööviljakuse tõstm ise plaanide järgi. Kukruse kaevanduse vedurijuht T sernant koos haakija Kisseljoviga saavutas ees rindlike töömeetodite rakendam ise ja tööaja ratsionaalse ärakasutam ise tulem usena vahetuses senise 7 reisi asemel 8 reisi. S am aaegselt suurendati ka rongi koosseisu 2 vagoneti võrra, mis aitas kiirendada vagonettide ringlust. 
Suures ulatuses on nüüd kaevandustes kasutusel kolmetonnised vagonetid seniste ühetonniste asemel. Nendes kaevandustes, kus on veel käigus ühetonnised vagonetid, on soovitav võtta vagonettide m ahu suurendam i seks Donbassi kaevanduste eeskujul kasutusele lahtikäivad kõrgendused. See abinõu kindlustab m itte üksi allm aatranspordi läbilaskevõime suurene m ist, vaid võim aldab tõsta tööviljakust ka teistes töölõikudes ja alandab vedude om ahinda. 
Suuri võim alusi m äem ehhanftm ide täielikum aks ärakasutam iseks ja põlevkivi omahinna alandam iseks annab rem ondim ajanduse korrastam ine kaevandustes. Rem ondibaas on kaevandustes praegu nõrk. Kaevanduste rem onditöökojad ei ole võimelised kindlustam a m äemehhanism ide kiiret ja kõrgekvaliteedilist-rem ontim ist. Kombinaadi "Eesti Põlevkivi" remonditehas ei ole küllaldaselt varustatud vajalike seadm etega mäemehhanism ide remondiks. Seetõttu ei teostata kom binaadis seadmete kapitaal-ja keskmist remonti tsentraliseeritult, nagu see on ette nähtud söetööstuse ministri käskkirjaga nr. 221 (1951. a.). Selle tulem usena on kom binaadi kaevan dustes seadmeid üheaegselt remondis tunduvalt rohkem kui norm atiiv lubab. Rem onditehase väljaehitam ine ja kapitaal-ning keskmiste remon tide tsentraliseerim ine aitaks tunduvalt vähendada remondikulusid ja tõsta remonditööliste tööviljakust. Sam aaegselt tuleb aga ka tunduvalt p aran dada kaevanduste varustam ist m itm esuguste varuosadega, esm ajärjekorras transportööride CTP-30 jaoks. Ü htlasi tuleb kaevandustes kõigiti taotleda varuosade säästlikku ja otstarbekat kulutam ist nende limiteerimise, plaanilis-ennetava remondisüsteemi tugevdam ise ja teiste abinõude rakendam ise teel. 
Suured reservid leiduvad kaevandustes ka m itte töös olevate sead mete näol. Nii oli seisuga 1. juunil 1953. aastal Kukrusel üle norm atiivi üks soonimism asin ja neli elektrivedurit, Käval üks soonim ism asin ja kolm elektrivedurit, kaevanduses nr. 10 kaks soonim ism asinat jne. K raaptransportööride nim istulise koosseisu ärakasutam ise koefitsient oli norm atiiviga ettenähtud 90% asemel Kukrusel 55%, Käval 69%, kaevanduses nr. 2 5 0 ^, kaevanduses nr. 6 70%, kaevanduses nr. 8 75% ja kaevanduses nr. 10 77%. Kuuest laadim ism asinast, mida om avad kombinaadi kaevandused, oli töösse rakendatud ainult kaks. Ü lenorm atiivsete seadmete olemasolu on suuresti tingitud rem ondim ajanduse halvast organiseerim isest. Tsentraalse remonditehase väljaehitam isega on võimalik neid seadmeid töösse raken dada, mis võim aldaks toodangu edasist suurendam ist ja om ahinna ala n dam ist. 
Tootm isprotsesside intensiivistam ine koristus-ja ettevalm istustöödel. Suured võimalused põlevkivi om ahinna alandam iseks peituvad kaevetööde intensiivistam ises. Kaevetööde intensiivistam ine on ühtlasi ka seadmete tootlikkuse tõstm ise tähtsaks vahendiks. Ete edasiliikum ise kiirendamine annab kaevandavas tööstuses sam asugust m ajanduslikku efekti nagu tööt levas tööstuses kiirtöötlemise meetodite rakendam ine tööpinkidel. 
Sõjajärgsete aastate jooksul on ete edasiliikum ise kiirus kombinaadi "Eesti Põlevkivi" kaevandustes jõudsasti kasvanud. Koristustöödel oli 1952. aastal ete keskmine edasim inek 37,1 m kuus, mis on 1946. aastaga võrreldes üle kolme ja poole korra rohkem. Tänu ete edasimineku kiiren damisele osutus Käva ja Kukruse kaevanduses võimalikuks lühendada ete sum m aarset pikkust 1952. aastal 44,2% võrra 1947. aastaga võrreldes ja sam al ajal suurendada toodangut 29% võrra. 
Ete edasim ineku kiiruse suurendam ise tähtsaim aks vahendiks on tsükligraafik. Nagu kaevanduse nr. 10 kogemused näitavad, suurenes ete edasi minek kuus pärast tsükligraafiku juurutam ist peaaegu kaks korda. 
Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteerium i kae vandustes on uuema mäetehnika puudum ise ja kam brisüsteem i püsimise tõttu tootm isprotsesside intensiivsus m adal. Koristusete keskmine edasi minek oli 1952. aastal 8-9 m kuus, mis on ligi 5 korda vähem kui kom binaadis "Eesti Põlevkivi" . Siin tulebki kõige ilmekam alt esile mehhaniseerim ise ja uue kaevandam issüsteem i m ajanduslik efektiivsus. Tänu koristustööde suurem ale inten siivsusele annavad kom binaadi "Eesti Põlevkivi" kaevandused 3,8 korda rohkem toodangut kui Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteerium i kaevandused, kuigi viimastel on ete sum m aarne pikkus 23,5% võrra suurem kui esim estel. Siit järeldub, et kui põlevkivi tootmise laien dam ine Eesti NSV põlevkivitööstuses oleks toimunud kam brisüsteemil ja uut tehnikat ei oleks rakendatud, siis oleks tulnud praeguse toodangu and miseks rajada veel 10-12 uut kaevandust. S eepärast on ajutised kaod, m is tekivad praegusest kõrgest 'om ahinnast uutes kaevandustes, mitm ekord selt kaetud säästuga, mida rahvam ajandus saavutas uute kapitaalm ahu tuste vajaduse vähenem ise näol. 
Käesoleval viisaastakul tuleb intensiivistada koristustöid eriti Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keem iatööstuse M inisteerium i kaevandustes. Selleks tuleb kohalikus alluvuses olevatele kaevandustele anda rohkem uut teh nilist varustust, et nad saaksid kam briviisiliselt tootmiselt üle m inna laavasüsteem ile ja tsükligraafikule. 
Põlevkivi om ahinna edasise alandam ise seisukohalt omab suurt täh t sust ka tööprotsesside intensiivistam ine ettevalmistustöödel. Edasimineku kiirus ettevalm istustöödel on peaaegu kõigis kaevandustes tunduvalt väik sem kui koristustöödel. Ainult Kukrusel ületas ettevalm istusete edasiminek koristustöödel saavutatud kiiruse; ettevalm istusete edasim inek oli siin 1952. aastal keskmiselt 60,3 m kuus, mis on 72% rohkem kui Käval ja üle 2 korra rohkem kui kaevanduses nr. 8. 
Et aeglane edasim inek ettevalm istustöödel ei pidurdaks muid töid, siis suurendatakse kaevandustes ettevalm istusete arvu, mis toob endaga kaasa mitm esuguseid lisakulusid ja tõstab põlevkivi om ahinda. M ajanduslikult õigustatud lahenduseks on aga tootm isprotsesside intensiivistam ine ette valm istustöödel soonimis-ja laadim ism asinate kasutuselevõtm ise ning kiirläbimismeetodi rakendam ise teel. 
Tsükligraafiku ulatuslikum rakendam ine. Suuri võimalusi põlevkivi om a hinna edasiseks alandam iseks annab tootmise organiseerim ise p aranda mine eesrindlike m eetodite senisest laiema juurutam ise teel. Üheks tä h t sam aks abinõuks on siin tsükligraafik. Käesoleva viisaastaku jooksul tuleb eranditult kõik laavad üle viia töötam isele tsükligraafiku järgi põhimõttel: üks tsükkel ööpäevas, ja järkjärguliselt luua tingim used töötam iseks põhi mõttel: üks tsükkel kahes vahetuses. 
Praegu on kom binaadis "Eesti Põlevkivi" tsükligraafikule üle viidud umbes 2/3 laavade üldarvust, kusjuures ainult vähestes neist suudetakse täita tsükkel kahe vahetusega. Tsükligraafikule üle viidud jaoskondades on toodang kasvanud aasta jooksul peaaegu kahekordseks. Suuresti tõusis kaevurite tööviljakus ja alanes kaevandatava põlevkivi omahind. Tundu valt paranes ka mäemehhanism ide kasutam ine. Kui näiteks kaevanduses nr. 10 tuli 1951. aasta algul ühe soonim ism asina kohta toodangut 4200 t kuus, siis pärast tsükligraafikule ülem inekut oli see sam a aasta lõpul juba 7500-8000 t kuus. Põlevkivi omahind jaoskonnas alanes seejuures 22% võrra. 
Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kae vandustes on tsükligraafiku rakendam ise eeltingim useks üleminek kambrisüsteem iliselt töötam iselt laavasüsteem ile. 
Tsükligraafiku järg i töötam ine kontsentreerib kaevandamistöid nii aja liselt kui ka ruum iliselt ja kiirendab ete edasim inekut. 1951. aastal oli laavades keskmine edasim inek 32 m kuus ja keskmine toodang 1 jooksva meetri kohta 827 t kuus, kuid pärast tsükligraafikule üleminekut olid v asta vad arvud 44-50 m ja 1140-1280 t kuus. 
Tsükligraafiku juurutam isega saavutatav toodangu kasv alandab põlev kivi om ahinda püsivate kulude osas ja tõstab sam aaegselt ka tööliste töö tasu tööviljakuse suurenem ise ja tsüklipreem ia saam ise teel. T sükligraa fiku alusel töötavates jaoskondades saavad töölised tsüklinormi täitm ise ja ületam ise eest preem iat keskm iselt 200-400 rbl. kuus. Tsükligraafiku järjekindel rakendam ine võim aldab anda sam a toodangut väiksem a arvu jaoskondadega ja likvideerib seega terve rea kulutusi, andes tulem usena põlevkivi om ahinna alanem ise. 
Donbassi söekaevanduste eeskujul tuleb Eesti NSV põlevkivitööstuses asuda juurutam a tsükligraafikut ka ettevalmistustöödel, mis seni ei ole meie kaevandustes kasutam ist leidnud, kuid mis kindlasti aitaks kiiren dada ete edasim inekut ja alandada ettevalm istustööde om ahinda. 
M aterjalide, kütuse ja elektrienergia säästlik kasutam ine ja kokkuhoiurežiimi süvendamine. M ateriaalsete vahendite säästliku ja ratsionaalse kasu tam ise üheks tagajärjeks on toodangu om ahinna alanem ine, kuna teiselt poolt võim aldab see sam a vahendite hulgaga anda rahvam ajandusele roh kem toodangut. S eepärast on partei XIX kongressi direktiivides rõhutatud, et viisaastaku ülesannete täitm iseks tuleb "kindlustada m ateriaalsete re s sursside edasine tunduv kokkuhoid m aterjalide ja sisseseadete ülearuse kulutam ise likvideerim isega, praagi vastu võitlemise tugevdam isega, m ater jalide ökonoomsete liikide juurutam isega, täisväärtuslike aseainete laial dase kasutam isega ja progressiivse tootmistehnoloogia juurutam isega". 2 
Üheks tähtsam aks küsimuseks m aterjalikulutuste vähendam isel põlev kivikaevandustes on m etalltoestuse senisest ulatuslikum rakendam ine ja selle ekspluateerim ise parandam ine. M etalltugede halva ekspluateerim ise tõttu on nende rivist välja langem ine praegu enam asti liiga suur. Kui ees rindlikes kaevandustes (nr. 6, Käva) on m etalltoestuse kulum ine norm ist tublisti väiksem, siis reas kaevandustes ületab see suurel m ääral normi. 
Nii kirjutati 1952. aasta esimese kolme kvartali jooksul kaevanduses nr. 10 m etalltugede üldarvust m aha 60% ja Kukrusel 44% lubatud 18% asemel, kuna kaevanduses nr. 6 kanti m aha ainult 13%. M etalltugede arvu on reas kaevandustes võimalik suurendada rohkem kui kahekordseks, mis vastavalt aitab vähendada toestuskulusid. Tõsisem at suhtum ist nõuab ka toestuspuidu teistkordse kasutam ise küsimus, millele seni üldiselt vähe tähelepanu pühendatakse. 
Olulise tähtsusega abinõu m aterjalikulutuste vähendam isel on võitlus ratsionaalsete lõhkerežiimide väljatöötam ise eest, kasutades tootmisnovaatorite ja eesrindlike minööride kogemusi. Näiteks on täiuslikum a puurimistehnoloogia ja ratsionaalsete lõhkerežiimide rakendam ise tulem usena reas kaevandustes vähendatud puuraukude arvu laavas 15-20% võrra, mis v as tavalt vähendas ka ilõhkeaine, detonaatorite j-a süütenööri kulu. Uued lõhke tööde passid vähendasid ka elektrienergia kulutusi puurimistöödel. 
Olulise tähtsusega abinõu m aterjalikulutuste vähendam isel on võitlus kulunorm idest kinnipidam ise eest. See eeldab aga om akorda progressiivsete kulunorm ide olemasolu kõigi tähtsam ate abim aterjalide kohta. Kuni vii m ase ajani ei olnud põlevkivikaevandustes kulunorm ide kvaliteet rahuldav ja need ei mobiliseerinud kaevandusi sisem iste reservide avastam isele ja rakendam isele. Kui jaoskondadele toestus-ja lõhketööde passiga ette näh tud normid olid enam -vähem nõutaval tasem el, siis kombinaadi poolt kae vanduse kui terviku kohta kehtestatud keskmised kulunorm id olid lõdvad. Nii olid 1951. aastal kom binaadi "Eesti Põlevkivi" vanadele rekonstrueeri tud kaevandustele kehtestatud lõhkeaine kulunormid suuremad kui eelmise aasta tegelik kulutus ja 1952. aastal juba peaaegu kõigile kaevandustele suurem ad kui 1951. a. tegelik kulutus. Kui seejuures arvesse võtta, et plaanitud oli tunduvalt vähendada ettevalm istustöid (kus lõhkeaine kulu on suurem kui koristustöödel), siis on täiesti ilmne, et niisuguseid kulu norme ei saa pidada m obiliseerivateks. S am asugune olukord esineb ka süütenööri ja detonaatorite osas. Käesoleval aastal läbi viidud kulunor mide revideerim ine kõrvaldas esinenud puudused. 
Kaevanduse insener-tehnilisel personalil on üheks tähtsam aks üles andeks kindlustada koostöös tootm ise eesrindlaste ja novaatoritega uute progressiivsete kulunorm ide om andam ine ja likvideerida lõhkeaine, süüte nööri, detonaatorite ja teiste abim aterjalide ülekulutused, mis praegu reas kaevandustes esinevad. 
Elektrienergia säästliku kasutam ise kindlustam iseks tuleb kõigis kae vandustes üles seada individuaalsed voolumõõtjad elektrienergia kulu tuste kontrollim iseks. Eeskätt tuleb voolum õõtjatega varustada energia m ahukad tootmislõigud. Energiam ajanduse ratsionaliseerim ine ja esine vate kadude likvideerimine aitab sam uti kaasa elektrienergia kulutuste vähendam isele. Viimastel aastatel on selles suunas ära tehtud suur töö. Näiteks vähenesid 1952. aastal cos<p eest m akstavad trahvid kom binaadis "Eesti Põlevkivi" läbi viidud energiam ajanduse üm berkorralduste ja ratsionaliseerim iste tulem usena eelmise aastaga võrreldes ligi 5,5 korda. 
Küllalt suuri tag a jä rg i põlevkivi om ahinna edasisel alandam isel võib anda võitlus muude rahaliste kulude vähendam ise ja m ittetootlike kulude likvideerimise eest kokkuhoiurežiimi edasise süvendamise teel. Suuresti aitab rahalisi kulusid vähendada elam u-kom m unaalm ajanduse korrastam ine, sest siin tekkivad kahjum isum m ad on sageli suured ja tõstavad tunduvalt põlevkivi om ahinda. Likvideerida tuleb ka muude rahaliste kulude eelarve süstem aatiliseks kujunenud ülekulutused, mis esinevad eranditult kõigis kaevandustes. 
Kokkuhoiurežiimi süvendam isele ja põlevkivi om ahinna edasisele ala n dam isele aitab suuresti kaasa kaevandusesisese isem ajandam ise organi seerimine. Juba lähemate aastate jooksul peame kõigis kaevandustes kind lustam a tootmisjaoskondade, vahetusbrigaadide ja abistav-teenindavate m ajandite üleviimise isem ajandam isele. Selles suhtes on olulise tähtsusega eesrindlike kaevanduste nr. 6 ja Käva-2 kogem uste uurim ine ja ülekand mine teistesse kaevandustesse. 
Isem ajandavate üksuste töö plaanim ise süvendam ise kõrval tuleb kõi gis tootm isjaoskondades ja brigaadides sisse seada igapäevane kontroll töötasufondi kulutuste kohta ja teostada abim aterjalide kulutam ise kontrolli viispäevakute kaupa. Vaja oleks ka sisse seada muude rahaliste kulude eelarve täitm ise kontroll viispäevakute kaupa, mida edukalt rakendatakse paljudes Donbassi kaevandustes. Kaevandusesisese isem ajandam ise süven dam ine m obiliseerib kogu kaevanduse kollektiivi võitlusse tootmisreservide avastam ise ja ärakasutam ise eest. 
Töötajate kvalifikatsiooni tõstm ine ja sotsialistliku võistluse organiseeri mine. Uue tehnika kasutam ise parandam ine ja tootmise organiseerim ise eesrindlike m eetodite laialdane juurutam ine eeldab põlevkivitööstuse töö liste ja insener-tehniliste töötajate tehnilise ja kultuurilise tasem e edasist tõstm ist, sest ainult teadlikud ja tehnikat igakülgselt valdam a õppinud inimesed on suutelised tootm istehnikat edasi viima ja tootmiskultuuri kõr gele tasem ele tõstm a. lim a selleta ei ole võimalik saavutada suuri tag a järgi põlevkivi om ahinna edasises alandam ises. 
Tööliste kvalifikatsiooni tõstm ine ja erialase väljaõppe korraldam ine ei ole kaevandustes veel rahuldaval tasem el. Kaevanduste õppekom binaatide töö on ebasüstem aatiline, õppus haarab sageli väikest osa tööliste arvust. Kui isegi eesrindlikes kaevandustes -Kukruse, Käva ja nr. 6 -oli otsese väljaõppega ja kvalifikatsiooni tõstm ise kursustega hõlm atud ainult ligi 35% töötajate üldarvust, siis enam ikus kaevandustest oli see protsent tu n duvalt väiksem. 
Oppekombinaate tuleb nende töö tõhustam iseks varustada kõigi vajalike õppevahendite täieliku komplektiga. Erilist tähelepanu tuleb osutada noor tööliste väljaõpetam isele individuaal-ja brigaadikorras. L aiaulatuslikum alt tuleb kaevandustes organiseerida tehnilise miinimumi kursusi. 
Koos uute kaevanduste rajam ise ja põlevkivibasseini väljaarendam isega kasvab vajadus ka kvalifitseeritud juhtiva kaadri järele. Seetõttu vajab lahendam ist ka põlevkivikaevandustele kõrgema haridusega insener-tehniliste töötajate ettevalm istam ise küsimus. P raegu valm istab Tallinna Polütehnilise Instituudi m äeosakond ette ainult mäeinsenere. Mäe-elektrom ehaanikute eriala ei ole siin ette nähtud. Teistes vennasvabariikides ette valm istuse saanud insener-tehniline kaader on spetsialiseerunud kivisöe tootmise erialale ja ei tunne põlevkivitööstuse iseärasusi. Küsimuse lahen dam iseks tuleb NSV Liidu Söetööstuse M inisteerium ile teha ettepanek organiseerida Tallinna praeguse m äetehnikumi baasil põlevkivitööstuse instituut, kus instituudi osakonna kõrval jääksid töötam a ka tehnikumi klassid. O rganiseeritavasse instituuti tuleb sel juhul üle tuua ka Tallinna Polütehnilise Instituudi m äeosakond. Nim etatud instituudi organiseerim i seks on olem as vajalik õppe-m ateriaalne baas ja pedagoogiline kaader. Õ ppeasutus hakkaks varustam a põlevkivitööstuse spetsialistidega peale Eesti NSV põlevkivibasseini veel ka teiste vennasvabariikide põlevkivi tööstust. 
Töötajate kvalifikatsiooni tõus ja nende m ateriaalse ning kultuurilise heaolu pidev tõstm ine loovad eeldused sotsialistliku võistluse ulatuslikuks levikuks. Sotsialistliku võistluse ja novaatorluse laialdane arendam ine kaevandustes, mis loob võim alused töötajate laiade hulkade kaasatõm bam i seks tootmisreservide avastam isele ja rakendam isele, on üheks olulise täh t susega teeks põlevkivi om ahinna edasisel alandam isel. S eepärast tuleb kaevanduste juhtkonnal ja ühiskondlikel organisatsioonidel kõigiti aren dada töötajate tööalast aktiivsust ja loom ingulist initsiatiivi. 
Võitluses tootm isplaanide ennetähtaegse täitm ise ja ületam ise eest on kaevandustes sotsialistliku võistluse käigus esile kerkinud arvukas tootmisnovaatorite ja eesrindlaste armee, kes üksteiselt õppides ja kogemusi edasi andes on saavutanud tulem usi, m illistest kodanliku Eesti kaevandustes ei võidud unistadagi. 
Suurem osa sõjajärgsel perioodil põlevkivitööstuses ellu viidud tootmistehnilistest ja organisatsioonilistest uuendustest on algatatud novaatorite ja eesrindlaste poolt. Söem eistrid M ihkelsaar, Brikker ja Antonov asusid kaevanduses nr. 6 esim estena prganiseerim a kompleksbrigaade puurimiseks ja transportööri ülekandmiseks laavades. Kom pleksbrigaadis töötades s a a vutasid nad transportööri ülekandmises tulemuse, mis tunduvalt ületab vastava üleliidulise saavutuse. Novaatorid olid need, kes algatasid mõtte soonim ism asinate kasutam isest ettevalmistustöödel, asusid koostam a isik likke tööviljakuse tõstm ise plaane, algatasid võistluse om ahinna alandam i seks igalt tsüklilt, organiseerisid kõrge kvaliteedi brigaadid ja algatasid võistluse eeskujuliku kvaliteedi brigaadi nim etuse eest. S ajad elluviidud ratsionaliseerim ised ja tehnilised täiustused on aidanud suurendada mäem ehhanism ide tootlikkust, tõsta tööviljakust ja alandada põlevkivi om a hinda. 
Edu saavutam iseks sotsialistliku võistluse käigus tuleb kaevandustes luua niisugused tingim used, mis kindlustaksid tööaja m aksim aalset ä ra kasutam ist. Praegu on reas kaevandustes tööajakaod halva tööorganisat siooni tõttu suured. Eriti suured on vahetusesisesed ajakaod, mis tööpäeva pildistuste andm ete järgi tõusevad real juhtudel 20-259f-ni. Võitluses tööpäevasiseste ajakadudega on suur tähtsus isiklike tööviljakuse plaanide koostam isel ja kom pleksbrigaadide organiseerim isel, mis aitavad tihendada tööpäeva ja tõsta sel teel tööviljakust. M ärkim isväärseid võimalusi tööaja parem aks ärakasutam iseks ja tööliste tööviljakuse tõstm iseks annab ka kogupäevaste tööajakulude likvideerimine. Töödistsipliini tõstm ise ja tööluuside kõrvaldam isega on kaevandustes võimalik aastast tööaega tõsta kesk m iselt 2,5-5 tööpäeva võrra töölise kohta. 
Viienda viisaastaku ülesannete täitm ise kindlustam iseks ja põlevkivi om ahinna edasiseks alandam iseks tuleb meie kaevandustes kõigiti abistada töötajaid nende loova m õtte arendam isel ja võistluse organiseerim isel. On tarvis tundm a õppida eesrindlaste töökogemusi, neid üldistada ja organi-, seerida nende laiaulatuslikku levitam ist. Eesrindlike töövõtete uurim iseks ja levitam iseks tuleb meie kaevandustes ulatuslikum alt rakendada insener Kovaljovi meetodit. Kui söetööstuses on insener Kovaljovi teaduslik ees rindlike töövõtete uurim ise ja levitam ise meetod leidnud laialdast k asuta mist, siis Eesti NSV põlevkivikaevandustes ei ole sellele veel vajalikku tähelepanu osutatud. Tõhustada tuleb ka uute tööviiside ja kogem uste levi tam ist kaevanduste vahel ülebasseinilises ulatuses, sest praegu on selle alane side üldiselt puudulik. Õ igustatud on ka ratsionaliseerijate ja novaa torite nõuded, et kaevanduste insener-tehniline personal pööraks rohkem tähelepanu nende abistam isele uute algatuste ja töömeetodite juurutam isel. 

Kokkuvõte

Eeltoodud ülevaatest kokkuvõtet tehes tuleme järeldusele, et kombinaadi "Eesti Põlevkivi" vanades rekonstrueeritud kaevandustes on peamiseks om ahinna alandam ise teeks uue tehnika juurutam ine, tootmisprotsesside edasine mehhaniseerim ine, olem asolevate seadmete parem ärakasutam ine, töö organiseerim ise eesrindlike meetodite ja tootm isnovaatorite töökoge m uste levitamine, sotsialistliku võistluse laiaulatuslik organiseerim ine ja kokkuhoiurežiimi süvendamine. Kombinaadi uutes kaevandustes tuleb lisaks sellele eeskätt kindlustada nende täie tootmisvõim suse ärakasutam ine. Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi kaevandustes seevastu on tähtsaim aks ülesandeks kaevanduste tehniline rekonstrueeri mine, uute efektiivsemate kaevandam issüsteem ide juurutam ine ja tootmise m ehhaniseerim ine, mis likvideeriks nende kaevanduste tehnilise m ahajää muse. 
Põlevkivikaevandustes peituvate kasutam ata reservide mobiliseerimist tuleb teostada süstem aatiliselt ja plaanikindlalt, sest ainult sel juhul kind lustatakse nende täielik rakendam ine ja põlevkivi om ahinna järjekindel alandam ine. Söetööstuse kogemused näitavad, et sisem iste reservide plaa nikindla mobiliseerimise parim aks mooduseks on spetsiaalsete organisatsioonilis-tehniliste abinõude kom pleksplaani väljatöötam ine. Nii koostatakse D onbassi söekom binaadis "Stalinugol" selliseid organisatsioonilis-tehniliste abinõude plaane kõigis kaevandustes; nende alusel saadakse trusti ja lõpuks kogu kom binaadi üldine koondplaan. Need organisatsioonilis-tehni liste abinõude kom pleksplaanid koostatakse siin tavaliselt eraldi söe om a hinna alandam ise reservide ja tööliste tööviljakuse tõstm ise abinõude kohta ning kinnitatakse kom binaadi ülema poolt. Kombinaadil "Eesti Põlevkivi" ja Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumil on soovitav kasutusele võtta sam a moodus. 
Eesti NSV põlevkivitööstuse töötajate ja teadusliku uurim ise asutuste teiseks võitlusülesandeks põlevkivi om ahinna otsustava alandam ise kõrval on põlevkivi kompleksse ärakasutam ise kindlustamine. Põlevkivituha, pool koksi, koksi ja teiste praegu mitte kasutam ist leidvate või minim aalsel m ääral kasutatavate orgaaniliste ja m ineraalsete jääkide ärakasutam ine aitab sam uti kui põlevkivi kaevandam ise omahinna alandam inegi vähendada neid ühiskondlikult vajalikke kulutusi, mis on seoses põlevkivi kui kütuse ja tööstusliku tooraine kasutam isega kogu rahvam ajanduse ulatuses. Eesti NSV põlevkivitööstuse töölised, insener-tehniline personal ja teadlased koostöös vennasvabariikide teadusliku uurimise asutustega suunavad kõik oma jõupingutused viienda viisaastaku ülesannete täitm isele ja ületamisele. 

E esti N SV Teaduste Akadeem ia

Saabus toim etusse M ajanduse In stituut 24. X 1953. 
СЕБЕСТОИМОСТЬ ДОБЫЧИ СЛАНЦА И ОСНОВНЫЕ НАПРАВ ЛЕНИЯ ЕЕ СНИЖЕНИЯ 
А. А. Т Р Е Й Ф Е Л Ь Д , И. 3. К А Г А Н О В И Ч . X. Р. М И И Л Ь

Резюме

Директивами XIX съезда Коммунистической партии Советского Союза предусматривается увеличение добычи сланца в Эстонской ССР за годы пятой пятилетки примерно в 2,3 раза, рост производства сланцевого жид кого топлива в 1,8 раза и искусственного газа из сланцев в 2,2 раза. Пятый пятилетний план наряду с грандиозной программой увеличения добычи сланца предусматривает значительное снижение ее себестоимости. 
Снижение себестоимости добычи сланца является важной предпосыл кой улучшения экономических показателей в промышленности переработ ки сланцев. В настоящее время уровень себестоимости сланца еще весьма высок и не соответствует возросшей производительности труда и механи зации производственных процессов на сланцевых шахтах. 
В период с 1946 по 1952 год добыча сланца во всем бассейне увели чилась больше чем в 2,6 раза, в том числе на шахтах комбината «Эстонсланец» в 4 раза. За то же время производительность труда возросла на комбинате больше чем в 2,1 раза. Что касается себестоимости сланца, то в 1952 году она снизилась здесь по сравнению с 1946 годом лишь на 6,7%. В то же время на отдельных шахтах комбината себестоимость слан ца снижалась значительными темпами. На шахте «Кява-2», подвергшейся реконструкции и техническому оснащению, она была в 1952 году на 21,6% ниже, чем в 1946 году; на шахте «Кукрусе», также реконструиро ванной, -на 13%. Шахты-новостройки за время их эксплуатации сни зили себестоимость добычи более чем в два раза. 
Незначительные темпы снижения себестоимости сланца в целом по комбинату объясняются высоким ее уровнем на новых шахтах, не освоив шнх своих производственных мощностей. На таких шахтах, как № 8 и № 2, себестоимость добычи в 1,5-2 раза выше, чем на старых реконструи рованных шахтах, работающих на полную мощность. В 1952 году себе стоимость сланца была наименьшей на шахте «Кукрусе», наиболее высо кой -на шахте № 8. 
Шахты Министерства местной и сланце-химической промышленности, значительно менее механизированные в сравнении с шахтами союзного подчинения, намного отстали от них в снижении себестоимости сланца. В 1952 году себестоимость сланца продолжала оставаться здесь на уровне 1946 года. Поэтому, если в 1946 году на шахтах «Кивиыли» (системы ме стной промышленности) и «Кукрусе» (комбината «Эстонсланец»), себе стоимость сланца была, примерно, одинакова, то в последние годы себе стоимость тонны сланца на шахте «Кивиыли» была уже на 15-20% выше. 
Новые шахты комбината «Эстонсланец», по мере освоения ими проект ной производительности, также оставляют позади слабо механизирован ные шахты местного подчинения. Так, шахта № 6, которая в 1952 году достигла проектной мощности, выдавала сланец более дешевый, чем шахта «Кивиыли», где себестоимость сланца ниже, чем на остальных ш ах тах Министерства местной и сланце-химической промышленности. 
Такое положение является показателем большой экономической эф фективности механизации производственных процессов, применения про грессивных систем разработок и передовых форм организации труда в сланцедобыче. 
Анализ работы сланцедобывающей промышленности Эстонской ССР в послевоенный период свидетельствует о наличии значительных резервов снижения себестоимости сланца. 
Важнейшим направлением борьбы за снижение себестоимости добычи на шахтах-новостройках является скорейшее освоение ими своих проект ных мощностей. Еще больший экономический эффект может быть получен при условии перекрытия шахтами проектной производительности. 
Для шахт Министерства местной и сланце-химической промышленности действенным средством снижения себестоимости сланца является переход во всех возможных случаях от преобладающей здесь камерно-столбовой системы разработок к системе разработок лавами. Это открывает широ кие возможности механизации трудоемких работ в забое, лучшего исполь зования линии забоев, применения передовых форм организации труда, уменьшения затрат на тонну добычи. 
Одним из наиболее эффективных путей снижения себестоимости сланца является бесшахтный способ добычи в сланцевом бассейне. В условиях сравнительно неглубокого залегания пласта горючих сланцев в местах его разработки совершенно ненормальным является незначительный удельный вес карьерной добычи, которая составляет в настоящее время всего 5% общей добычи. 
К ак показывает опыт работы карьера рудника «Кохтла», себестоимость добычи сланца открытым способом вдвое ниже, чем шахтной добычи. Т а кие результаты достигнуты несмотря на недостаточный уровень механиза ции работ в карьере «Кохтла». Открытые работы дают еще больший эффект при условии разработки всей промышленной пачки сланца, вклю чая слой «Ф». в Изыскание эффективных путей выемки сланца слоя «Ф» имеет боль-. шое экономическое значение и для подземной добычи, так как это позво лит значительно увеличить выдачу сланца без дополнительных капиталь ных затрат и свести к минимуму потери сланца в недрах. 
Большие возможности снижения себестоимости сланца дает дальней шая механизация процессов сланцедобычи. Основной и в то же время наиболее трудоемкий процесс производства -навалка сланца на транс портер в очистных забоях -до сих пор не затронут механизацией. Слабо механизированы подготовительные работы и многие вспомогательные процессы. 
Немалые недостатки имеются на шахтах в области эксплуатации существующей техники. Это выражается, в частности, в нарушении рядом шахт нормативов использования наличного состава оборудования. Основ ной причиной такого положения является слабость ремонтного хозяйства комбината «Эстонсланец». Рудоремонтный завод комбината в настоящем своем виде не может обеспечить потребности шахт комбината в ремонте. 
Поэтому средний и капитальный ремонт шахтных машин и механизмов не вполне централизован. Этот недостаток должен быть устранен путем расширения и реконструкции ремонтного завода. 
Большие возможности снижения себестоимости сланца представляет дальнейшая интенсификация процессов горного производства, характери зуемая скоростью подвнгания линии забоев. Благодаря ускорению подвигания очистных забоев шахты «Кукрусе» и «Кява-2» получили возмож ность сократить к 1952 году линию забоев на 44,2% в сравнении с 1947 го дом и одновременно увеличить добычу сланца на 29%. Это немало со действовало снижению себестоимости добычи сланца. 
На шахтах местного подчинения линия забоев используется гораздо хуже. Скорость подвигания очистных забоев этих шахт составляла в 1952 году 8-9 метров в месяц, что в пять раз меньше, чем на комбинате «Эстонсланец». В результате такого различия шахты системы местной промышленности, имея протяженность линии очистных забоев на 28,5% большую в сравнении с шахтами комбината, дают добычу сланца в три с лишним раза меньшую. Концетрация добычи сланца, ликвидация раз бросанности горных выработок представляет собой задачу, которая имеет первостепенное экономическое значение для шахт местной промышленности. 
Важным путем снижения себестоимости добычи сланца является со вершенствование подготовительных работ. Об отставании этого процесса свидетельствует тот факт, что скорость проходки штреков на комоинате «Эстонсланец» была в 1952 году, как и в предыдущие годы, в среднем ниже, чем скорость подвигания очистных забоев. Устранению этого не нормального положения способствует применение передовых систем буро взрывных работ и механизация труда проходчиков. 
Одним из основных путей снижения себестоимости сланца, а также улучшения всех других качественных показателей работы шахт является дальнейшее внедрение передовых форм организации труда в горной про мышленности. Важнейшей из этих форм является работа по графику КИК*в"настоящее время на комбинате «Эстонсланец» на график циклич ности переведено примерно 2/3 общего числа лав. Передовые Добычные участки осуществляют цикл в две смены; их опыт заслуживает все" ®Р" ного распространения. На шахтах местного подчинения работа по гра фику цикличности до сих пор нигде не практикуется. Не меньшее значе ние'будет иметь перевод подготовительных забоев на цикличную Р300^-В борьбе за организацию работы по графику цикличности важно по ощрять и распространять опыт новаторов, передовиков социалистиче-2 о соревнования на .вахтах. Это имеет особенно большое :.нанеиие в укреплении режима экономии на шахтах, от чего во многом зависит темп снижения себестоимости. В настоящее время на тонну добычи рас ходуется крепежного леса, взрывчатых материалов, детонатоР °^" гнх вспомогательных материалов больше, чем предусмотрено нормат вами Опыт взрывников-новаторов свидетельствует о возможности значительной экономии взрывчатых веществ за счет совершенствования буровзрывных работ. Большие задачи стоят перед шахтами в области внедрения и лучшего использования металлического крепления. 
Значительная роль в осуществлении режима экономии и в снижении себестоимости сланца принадлежит организации внутришахтного хоз расчета. Наибольших успехов в организации внутришахтного хозрас чета достигли шахты «Кукрусе», № 6 и «Кява-2». Опыт этих шахт необходимо распространить при одновременном углублении и совершен ствовании хозрасчета. 
Действенным средством планомерной и организационной мобилиза ции резервов экономии на шахтах является составление комплексных организационно-технических планов снижения себестоимости на основе тщательного анализа работы всех звеньев горного производства. Состав ление таких планов широко практикуется на шахтах и объединениях Донецкого бассейна. Сланцевым шахтам следует перенять этот опыт. 
Таким образом, шахты сланцевого бассейна Эстонии располагают большими резервами дальнейшего снижения себестоимости сланца. М о билизация этих резервов будет означать значительный шаг вперед в развитии сланцедобычи и улучшении экономических показателей слан цеперерабатывающих предприятий. 

Институт экономики Академии наук Эстонской ССР


Поступила в редакцию




  Põlevkivi o m a h in n a k u ju n e m in e s õ ja jä r g s e te l a a s ta te l (1 tööviljakuse kasv Eesti NSV põlevkivitööstuses 1946,-1962. aastal, (protsentides).õlis 118, Kohtlas 119, kaevanduses nr. 10 131, Viivikonnas 137, Ubjal 148, kaevanduses nr. 2 151 ja kaevanduses nr. 8 Г82. 


tootmiseks kuluv elektrienergia kogus võrdseks 100-ga, siis kaevanduses nr. 6 oli see

  . aastal Kukrusel 40% ja Käval 36%, siis kaevan duses nr. 10 oli see ainult 25% ja kaevanduses nr. 2 27%.Seetõttu tuleb uutes kaevandustes pealm aatööliste ja nn.muude allm aatööliste (s.o.välja arvatud ettevalm istus-ja koristustööde töölised) töötasu 1 t põlev kivi kohta kuni 2 korda rohkem kui Kukrusel.Nimelt on uutes kaevandus tes kaevureid ja teisi põhitöölisi praegu vähem kui täie tootmisvõim susega töötam ise puhul.Arvestused näitavad, et täie tootmisvõim susega tööle rakendam isel kas vab uutes kaevandustes tööviljakus suuresti ja vastavalt sellele alanevad ka töötasukulutused põlevkivi om ahinnas.Et uued kaevandused võivad sa a vutada selles suhtes isegi parem aid näitajaid kui vanad rekonstrueeritud kaevandused, seda näitavad kaevanduse nr.6 tulem used, kus 1952.aastal saavutati projekteeritud võimsuse kohane toodangu tase.Siin tuli 1952.aas tal töötasu 1 t kohta peaaegu 1 rbl.võrra vähem kui Käval.K aevandus tes nr. 2 ja nr. 8 peavad töötasukulud põlevkivi om ahinnas täie tootm is võimsuse puhul kujunem a enam -vähem niisam a suureks kui kaevanduses nr.6, sest oma tootm isseadistult ja tootm istingim ustelt on need kaevandu sed põhilises osas sarnased.Suuri erinevusi üksikute kaevanduste vahel esineb ka abim aterjalide, kütuse ja elektrienergia kulutuste osas. Kõige vähem kulutati 1952. aastal abim aterjale 1 t kohta Käval. Kõige suurem ad olid need kulutused kaevan duses nr. 8. Siin kulutati abim aterjale 1 t kohta umbes kaks korda rohkem kui Kukrusel. Ka elektrienergia kulu 1 t kohta oli kaevanduses nr. 8 kõige kõrgem, ületades Käva tasem e ligi 3 korda. Kui võtta Käval I t 


	1 t kohta tuleb töötasu-
	kulutusi praegu m õnevõrra vähem kui varem atel aastatel. Eesti NSV
	Kohaliku, Põlevkivi-ja Keem iatööstuse M inisteeriumi süsteem is on see
	täiesti arusaadav, sest suurem aulatuslikku m ehhaniseerim ist ei ole siin läbi
	viidud. Et aga ka kom binaadis "Eesti Põlevkivi" ei kaasnenud m ehhani seerim isega töötasukulutuste osatähtsuse langust om ahinnas, siis on siin põhjuseks läbiviidud mehhaniseerim ise ühekülgsus. M ehhaniseeritud on küll terve rida olulise tähtsusega operatsioone, kuid kõige töömahukam prot sess -põlevkivi laadim ine laavades ja ettevalm istusetes -on seni jäänud m ehhaniseerim ata. Teiseks põhjuseks on siin veel asjaolu, et tööviljakuse tõus põlevkivitööstuses ületab väga m inim aalsel m ääral tööliste töötasu kasvu. Nii kasvas kombinaadis "Eesti Põlevkivi" tööliste tööviljakus aastatel 1946-1952 110%, keskmine töötasu aga 96% võrra. Et sam al ajal töö v arus tatus elektrienergiaga kasvas üle 4,2 korra ja töö tehniline varustatus üle 5 korra, siis oleks seos tööviljakuse ja töötasu kasvu vahel pidanud olema tunduvalt suurem. Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi-ja Keemiatööstuse M inisteeriumi süsteem is on aga töötasu kasvanud isegi jõudsam ini kui töö viljakus. Nagu omahind tervikuna, nii ka kõik om ahinda m oodustavad kuluele-mendid on üksikutes kaevandustes suuresti erinevad. Töötasukulutusi tuli 1 t kohta 1952. aastal kõige vähem Kukrusel ja kõige rohkem kaevanduses nr. 8. Kui 1 t kohta tulev töötasusum m a Kukru sel võtta 100-ks, siis kaevanduses nr. 6 oli see 104, Käval 107, kaevandu ses nr. 10 122, kaevanduses nr. 2 128, Viivikonnas 130 ja kaevanduses nr. 8 155. Kuigi kombinaadi "Eesti Põlevkivi" uutes kaevandustes on töõtasu-kulutused 1 t kohta vastavalt tootmisvõim suste om andamisele aasta-aastalt alanenud, tuleb siin praegu töötasu 1 t kohta 20-55% rohkem kui Kukru sel ja Käval. Ka tööliste tööviljakus oli siin tunduvalt m adalam kui v an a des rekonstrueeritud kaevandustes. Kui 1952. aastal tuli ühe töölise kohta aastatoodanguna Kukrusel 762 t ja Käval 685 t põlevkivi, siis kaevandu ses nr. 8 ainult 340 t ja kaevanduses nr. 2 500 t. Sam al ajal oli uutes kaevandustes töö elektrienergiaga varustatuse tase 1,5-2 korda kõrgem kui rekonstrueeritud kaevandustes. Instituudi töötajate poolt teostatud analüüs näitas, et kõrged töötasu-kulutused ja suhteliselt m adal tööviljakus uutes kaevandustes on tingitud tootmisvõim suste m ittetäielikust kasutam isest. Kui kaevurite ja teiste põhi tööliste tööviljakus ja laavas tehtavad töötasukulutused uutes ja vanades rekonstrueeritud kaevandustes võrdlemisi vähe erinevad, siis kaevanduse kui terviku ulatuses on vahed suured. Uutes kaevandustes viib tööviljakuse alla ja tõstab töötasukulutusi om a hinnas abitööliste suhteliselt suur arv. Kui kaevurid m oodustasid nr. 8 291. Elektrienergia ja abim aterjalide kulu kõrget taset põlevkivi om ahinnas tingib real juhtudel sam uti kaevanduste tootmisvõim suse mittetäielik rakendam ine. Seda iseloom ustab näide kaevandusest nr. 2. Üldisest ener-giakogusest 1 t kohta (12,5 kWh) m oodustas siin 1952. aastal vee kõrval damisele kulutatud osa 7,5 kWh ehk 55%. Arvestused näitavad, et kaevan tööliste üldarvust 1951170, kaevanduses nr. 10 192, kaevanduses nr. 2 266 ja kaevanduses duse täie tootm isvõim susega töötam isel suureneks väljapum batava vee

J. S t a l i n , Sotsialism i majandusprobleemid NSV Liidus, Tallinn, 1953, lk. 93. 

Partei XIX kongressi direktiivid N SV Liidu arendamise viienda viie aasta plaani kohta aastaiks 1951-1955, Tallinn, 1952, lk. 27. 

S ENSV Tead. Akad. Toimetised 4
A Treifeld, I Kaganovits, Ja H Miil
PÕLEVKIVI OMAHIND JA SELLE ALANDAMISE PÕHISUUNAD