RÄNDAVAD KUNINGAD JA MÄNGIVAD KUNINGAD

Ajaloo kajastumisest eesti vanemas laulumängus K R I S T O S I I G K augema ajaloo jälgede otsimisel rahvaluulest on pikad traditsioonid nii Eestis kui ka välismaal. Sai ju folkloristika kui distsipliin alguse huvist rahva mineviku vastu. Alles viimasel poolsajandil on minevikule orienteeritud rahvaluule uurimise asemel valdavaks saanud folkloori sünkrooniline uurimine, mille aluseks on arusaam, et folkloor pole mitte minevikuline ja kaduv, vaid elav ja muutuv nähtus. 
Iseenesest ei tähenda folkloori pidev muutumine sugugi seda, et ajalooline perspektiiv selle uurimiseks ei sobi. Pigem vastupidi -ajalugu ongi lugu ajas toimunud muutustest ning selle uurimine püüd toimunud muutusi mõista. Küll aga peab tõdema, et folklooripalu ei saa käsitleda ürikute või muude sama laadi allikatena, mida ajalooteadus on harjunud kasutama. Kui omavahel sarnaseid folklooripalu ei õnnestu probleemivabalt sugupuukujulisse skeemi paigutada ja täpselt dateerida (nagu üritas XX sajandi alguse folkloris-!"#$%&'()*#$%&$)$+,,+"%-./,.0$$1+"2/&#,,+#,2345&/"&!67/23$&%//5&/!&8,+#+,,0&,2& ajaloo uurimiseks täiesti kõlbmatu. Tegemist on lihtsalt teistsuguse ainesega, mis vajab ka teistsugust lähenemist. Täpselt sama probleemi on kirjeldatud 26"!/#%& %**+"%/& 9("& :60"'*%+"#*& $)$+,,& :*7*+& ;<,0!/++"& =>>>?& @A4B& <60"'*%+"#& ajalugu ongi mõningal moel uueks sillaks folkloristika ja ajalooteaduse vahel, kuid käesolevas artiklis käsitlen sellise ajalooperioodi kajastumist folklooris, kuhu pärimusliku ajaloo haare reeglina ei ulatu ning mis on seetõttu mõnevõrra teistsuguses positsioonis. Kui paari põlvkonna taguste sündmuste puhul on folkloori allikaväärtuse osas skeptilised eelkõige ajaloolased, siis mitmete sadade või isegi tuhandete aastate taguse mineviku jälgede otsimisel rahvaluulest on kriitilised ka folkloristid ise (ehkki mõningaid sellesuunalisi käsitlusi on eesti folkloristidelt vähemasti regilaulu alal siiski ilmunud, vt nt Valk CDDE5&=>>>F&G0*#$%#&=>>>F&H"2!0,:&=>>C4B& 
Ometi on selline retrospektiivne uurimine teatud juhtudel võimalik, mida üritan järgnevalt ühe näite varal tõestada. Äärmiselt oluline on silmas pidada, et seda ei tehtaks vildaka või olematu metoodikaga ja aegunud teoreetilistelt lähtekohtadelt, vaid võetaks arvesse viimastel aastakümnetel toimunud edu-%$''/&#*+!**0"!/,,0"$%5&$.$&#$&8,+#+,,0"$"2/%/&%:/!%""1#$!&)$&#$$%$/.%/!&8,+#loorimääratlust. See ongi see teistsugune lähenemine, mida nõuab folkloori ajalooallikana kasutamine. Sellist suunda esindab näiteks Skandinaavia saa-.$**0")$!/&0"2.#,22$%!&96+)$#$%9$2*3&I/!0,%:/J!"9/&K/!7,3&L/!M,0#&;IKL4& ja selle häälekandja, Helsingi Ülikooli folkloristika osakonna välja antav teabeleht RMN Newsletter. Võrgustiku ja väljaande eesmärgiks on kokku tuua erinevate distsipliinide (peamiselt folkloristika, keeleteaduse, ajaloo, arheo-+,,."$4&!/$3+$%"5&#/%&**0"9$3&N7/&$)$+,,:/0",,3"&#*+!**0"267!*%"&7"+"%/'$!/&$+-likate ja teistest kultuuridest pärit võrdlusmaterjali põhjal, ning töötada välja '/!,,3"#$&%/++"%/&0/!0,%:/#!""9%/&**0"'"%!OO&+6P"9""'"%/#%&;9!&IKL4B& Otsides rahvaluulest kaugema ajaloo jälgi, ei saa rahvaluulet käsitleda ajatu eelindustriaalse rahvusliku pärandina, mis võib ainult eksisteerida ja hääbuda, vaid tuleb arvestada rahvaluule pidevat varieerumist ja muutumist, 
%(+!*9*%!& %,!%"$$+%/!/%!& #,2!/#%!"3/%!& )$& Q$20"%:/!%""1#$%!& 2"2.& /%"!*%!/& )$& inimliku faktori mõju.
Algse vormi otsimise asemel tuleks püüda traditsiooni kujunemislugu võimalikult täpselt kirjeldada.1 Sellistest üldistest printsiipidest püüan lähtuda ka järgnevas artiklis, kus tutvustan huvipakkuvaid seoseid rändava kuningavõimu nimelise ajaloolise nähtuse ja eesti vanema laulumängu "Kuningamäng" vahel. 

Rändav kuningavõim

Rändav kuningavõim (ingl itinerant kingship4&,2&267!*%5&'"++/%!&//%!"&$)$+,,kirjanduses seni eriti räägitud pole. Muinasaja puhul on kuningatest, võimust ja hierarhilisest ühiskonnast rääkimine üldse pigem viimaste aastakümnete nähtus, mis arheoloogide kitsast ringist alles visalt väljapoole murrab, hilisema aja puhul ei ole nähtavasti uurijatel olnud huvi või tungivat tarvidust rändava kuningavõimu mõistet oma arsenali võtta. Ometi on tegemist üsna laialt levinud nähtusega nii esiajaloo lõpu kui ka varakeskaegses Põhja-Euroopas, mis kindlasti vääriks teadvustamist ja rakendamist ka meie ajaloouurimises. Seda enam, kui on isegi öeldud, et kõik keskaegsed kuningad olid rändavad #*2"2.$3&;R/027$03!&=>C>?&ST@4B Rändaval kuningavõimul ei ole midagi ühist rändkarika või mõne muu rändava tunnustusega. Mitte võim ei liigu kuningalt kuningale, vaid kuningas liigub oma kuninglikku võimu teostades paigast paika. Tegemist on niisiis valitsusviisiga, kus kuningas viib valitsusfunktsioone ellu perioodilise rända-'"%/.$&+6P"&/23$&9$+"!%*%$+*%!/&$+$3/&;R/027$03!&CDDE?&AU4B&V/+#("./&,2&%/++"2/& valitsusviis tunnuslik poliitilistele struktuuridele, mida iseloomustab väheare-2/2*3&PN0,#0$$!"$&)$&#/%#*%/.$&+(39$+!&%/,!*35&./,.0$$1+"%/+!&#$*./+&&$%*9$3& piirkonnad. Tihti tekib selline olukord siis, kui ühe väikese piirkonna valitseja ühendab enda valitsuse alla teised sarnase võimuga moodustised ning loob sellega uue, suurema poliitilise struktuuri. Et aga esialgu puudub tal bürokraatia oma võimu teostamiseks kohtadel, tuleb toetuda sealsetele olemasolevatele võimustruktuuridele. Isegi kui kohaliku võimustruktuuri etteotsa määratakse oma asevalitseja, tuleb eemal asuva piirkonna üle kontrolli säilitamiseks aegajalt ise kohal olla, seda visiteerida. See võimaldab värskendada isiklikke ja poliitilisi sidemeid, kontrollida lojaalsust ning saada informatsiooni kohalike olude kohta. Samas pakub valitseja kohalolu kohalikele inimestele kaitset ja 
:0/%!""Q"5& !/'$& :"3/9& 0"2."+""#*'"2/& )$& #,%!"!$'"2/& #,7$+"#/& :,,+!& $.$& $"!$P&
kuninga ja tema kaaskonna ülevalpidamiseks kuluvaid ressursse ja kohustusi asustusüksuste vahel ühtlaselt jaotada. Kõik see kehtib mõistagi aurumasina, tänapäevaste massikommunikatsioonivahendite ja laialdase kirjaoskuse eelsetes oludes. Võib niisiis öelda, et rändav valitseja sõlmib pideva ringiliikumisega poliitiliseks moodustiseks kokku hapra osastisvalduste konglomeraadi umbes samal moel, nagu propelleri tiivikud loovad piisaval kiirusel ringi liikudes läbistamatu ringikujulise pinna. 
Rändav kuningavõim ei ole seotud pelgalt kuningaks nimetatud võimukandjatega, pigem on tegemist ühiskonna poliitilisest struktuurist tuleneva ning teatud kommunikatsioonioludes optimaalse võimu teostamise instrumendiga. Seetõttu võib rändava kuningavõimu teostajaks olla mis tahes tiitliga valitseja, olgu ta keiser, hertsog või piiskop oma ilmalikes valdustes (Bern-7$03!& CDDE?& AU4B& Y$& H""9"'$$& ,03*'/"%!0"& N#%& ,+*+"%/'$"3& 9("'*& !/,%!$'"%/& 9$7/23/"3&,+"&:"3/9&0"2."+""#*'"2/&H""9"'$$+&;Y0//'&=>C=?&C>S4B&Z/./'"%!&/"& pruugi olla isegi suverääniga -ükskõik kes keskajal mingi ala üle valitses (kas 9("&+662"'/7/2$&,'$&%/2)OO0"&$++*9*%/%45&,+"&'"2."+&'660$+&%*22"!*3&:"3/9$+!& neis valdustes ringi rändama. Selles mõttes pole rändav kuningavõim isegi kitsalt Euroopa keskajale iseloomulik nähtus, vaid selliseid süsteeme võib kohata ka teistes ajastutes ja paikades -Hawaii ja Tahiti pealikkondadest uus-$/.%/&K$0,#,&#*2"2.0""."2"&;R/027$03!&CDDE?&AU&))4B 
Vähemasti Põhja-Euroopa varakeskaegses variandis kaasnes rändava kuningavõimuga maksukogumine, kohtumõistmine, rituaalsete funktsioonide !6"!'"2/&2"2.&#,7$+"#/&/+$2"#/&;!"7!"&)*%!&#,7$+"#/&%**02"#/&9("&9$%$++"3/4&#,hustus valitsejale ja tema kaaskonnale majutust pakkuda ning pidusöögi ja ),,!*3/&9,0'"%&#,%!"!$3$&;[*0/9"!\&CDD=?&CTU]CT@F&R0"2#&CDD@?&=ED&))4B 
Kiievi-Vene riigis toiminud sarnast süsteemi tähistatakse ajalooteaduses nimega !"#$%&'. X sajandil võimul olnud Bütsantsi keisri Konstantinos VII riigivalitsemise alases teoses "Impeeriumi valitsemisest" leidub kirjeldus sellest, kuidas talve saabudes lahkus Kiievi vürst oma kaaskonnaga linnast ning läks ringkäigule maksualuste slaavi hõimude juurde, peatudes tee peal suuremates keskustes maksukogumiseks ja õigusemõistmiseks. Kevadel, kui jää Dnepril sulas, naasis vürst Kiievisse ning hõimudelt maksudena kogutud kau-P$3&%$$3/!"&!//+/&RN!%$2!%"&!*0.*3/&%**2$%&;^/0./)/95&W%/9",9&=>>=?&UU]U@4B ^$02$2/&#,00$+3*%&,2&!/$3$&2""&$2.+,%$#%"&_2.+"%'$$+!&;`,0#/&=>>E?&S4&#*"& ka vanaskandinaavia kirjalikest allikatest, eriti näiteks eelajalooliste kuningate elulugudest jutustavast "Ynglingite saagast" (nt YS, ptk XXXIX; kom-'/2!$$0& C=A4B& I,,!%"%& #/7!"%& 9$P$3/& '$$,'$2"#/& #,7*%!*%& $23$& ,'$& '$$isandale ja tema kaaskonnale majutust (tuntud kui gästningsrätt4& #*2"& #*-2"2.$%&K$.2*%&G"3$+*#*&9$+"!%*%$)$2"&;C=A>]C=D>45&#/%&,'$&7NN32"'/&%$"."& sellest, et seadis majutusõigusele väga kindlad piirid, välistamaks selle õiguse kuritarvitamist, mida tuntakse nimetuse våldgästning&$++&;9!&a3b2&CD@C4B& Rändava kuningavõimu kuritarvitamine ei olnud ilmselt harv nähtus ja tihti võis konkreetse maksu suurus sõltuda maksukoguja julgusest ja jultumusest. Heaks näiteks on Kiievi vürsti Igori 945. aastal sooritatud maksukogumisretk drevljaanide hõimu juurde, kes liiga ahneks läinud vürstile vastu hakkasid 2"2.&!$&7*##$%"3&;^/0./)/95&W%/9",9&=>>=?&UT4B 
Põhja-Euroopa rändava kuninga institutsiooni algus jääb esiajaloo hämarusse. Hilisematel ajajärkudel, mille kohta on olemas kirjalikud allikad, oli rändav kuningavõim juba muutumas. Näiteks rajati Skandinaavias ja Venes võimu tsentraliseerimise käigus kuningamõisu, mis omandasid piirkondlike administratiivsete keskuste funktsiooni. Vajalikke makse hakati koguma kuningamõisadesse ning valitseja liikus edaspidi ringi nende vahel, minnes mööda kunagistest hõimuvürstidest ning neid tagaplaanile surudes (Gurevit! 1992: 175-176;Roesdahl 2007: 77-82;Sergejev, Vseviov 2002: 55 
jj; Brink CDD@5&=ED&))4B
Kui selline süsteem toimis muinasaja ja keskaja piiril meist läänes ja idas, kas võis midagi sarnast olla ka Eestis? Mõningaid rändava kuningavõimu tunnuseid on näiteks keskaegse Liivimaa vakuste institutsioonil. Balthasar I*%%,M"&cW_&%$)$23"+&#"0)*!$!*3&dH""9"'$$&#0,,2"#$e&)60."&;I*%%,M&CDDE?&SU4& teame, et Liivimaa vasallidele kuulunud külad moodustasid suuremaid üksusi ehk vakuseid, mis kord aastas maksu koguma ja õigust mõistma tulnud isandat peoga kostitasid. Nõnda liikusid vasallid mööda oma vakuseid, kogudes makse, mõistes õigust ja nautides alamate kostitust üsna samuti kui nende kõrgemad ametivennad naabermaades. Russowi ajaks oli vakuste ja vaku- 
:"3*3/&!0$3"!%",,2&)*P$&96+)$&%*0/'$%&;H"."&CDD=?&==A]==U45&/2!&2""&'(2/3#"& **0")$3&;9""'$!"&)$&#("./&9//29$'$+!&H$2.&=>>=4&,2&96"!2*35&/!&%//&!0$3"!%",,2&
sai alguse juba muinasajal ning on Liivimaal kohalikku päritolu vana maksusüsteem. Sealjuures on Lang näidanud, et vakused koondusid rauaaja lõpus kesksete linnuste ümber, milles resideerunud ülikud võisidki oma alamatelt makse koguda vakupidude institutsiooni kaudu. 
Samasugust maksuinstitutsiooni koos kostituspeoga tunti keskajal lisaks V/%!"+/&#$&H6!"%5&H,,3/-W/2/'$$+&)$&Y$0)$+$%&;H$2.&=>>=?&CUT]CUS45&'"%&9""tab sellele, et vakupeo korraldamise ja ühiselt maksude õiendamise kohustus võiks kuuluda suurde ülepõhjalalisse taustsüsteemi koos vene !"#$%&'(ja rootsi gästningsrätt'iga. Sellele süsteemile on kokkuvõtvalt ühine rändav võimukandja ning alamate kohustus teda majutada ja kostitada. 
Arvestades, et rändava kuningavõimu tekkimine eeldab mitme suure territoriaalse üksuse ühendamist ühe võimu alla, mille haldamisel oleksid regulaarsed külastused vältimatud pikkade vahemaade tõttu, olid Eestis sellise süsteemi toimimiseks kõige sobivamad tingimused muinasaja lõpusajanditel /7#&7"+"%0$*$$)$+&;c_]c___&%$)$23"+4B&c___&%$)$23"&$+.*+&:*7#/2*3&0"%!"%(3$3/& ajaks olid tekkinud tugevamate linnuste (resp.&:,+""!"+"%/&9("'*&#/%#*%!/4&N'ber suuremad allutatud alad, mis võisid hõlmata ligikaudu ajalooliste maa-#,23$3/&%**0*%"&!/00"!,,0"*'/&;9!&a$3&=>C=4B& 
Eestiski võidi makse koguvat ja rändavat võimukandjat nimetada kuningaks. Sõna ise on laenatud germaani algkeelest läänemeresoome algkeelde ar-9$!$9$%!"&#*%$."+&_&$$%!$!*7$23/+&/Y0&;G0"%!/&CDU@?&C@5&903&Y$++",&=>>@4&2"2.& enne kui see hakkas tähistama tsentraliseeritud riigi monarhi, tähendas see pigem lihtsalt pealikku või juhti. Vaatamata Taani, Rootsi ja Poola kuningate valitsemisele Eestis alates XIII sajandist, oli arhailisem tähendus visa kaduma -näiteks rahvaülestõusude juhte nimetati "kuningateks" Jüriöö ülestõusu $)$+&)$&7"+)/'."&;9!&HLI?&TD&)$&I/22/0&CDDU?&C@>&))4B 

"Kuningamäng"

Senini märkamata jäänud, eelmainituist hoopis üllatavamad ja huvitavamad viited rändava kuningavõimu kunagisele toimimisele Eestis võib leida laulumängust "Kuningamäng". Tegemist on eesti vanemate laulumängude jaotusse kuuluva mänguga, millest on Eesti Rahvaluule Arhiivis 123 üleskirjutust XIX sajandi alguse esimestest rahvaluulekogujatest XX sajandi keskpaigani, kusjuures levik katab peaaegu kogu Eesti, olles kõige tihedam Saaremaal ja rannikualadel ning jättes välja vaid Kagu-Eesti.2 Selline ajaline ja ruumiline jaotumus on kaugelt liiga lai, et pidada seda alljärgneva argumentatsiooni seisukohalt tähendusetuks kurioosumiks või juhuseks. 
"Kuningamängu" sissejuhatavas laulus pöördutakse kuninga-nimelise tegelase poole, küsides temalt, "miks sa mullu meil ei tulnud". Järgneb kirjeldus erinevatest fantastilistest hüvedest, mis mainitud mullusel ajal saadaval olid ;)(/3& ),,#%"3& (+*!5& 96+)$3& 9$+$%"3& 9"00/!5& '6/3& '62."%"3& '(3*45& #*2"& +(:*#%& kurdetakse, et nüüd tuli kuningas kehval ajal ja röövib seetõttu mängijatelt ehteid ja muud vara: 
Kuning kuning kuningukene miks sa mullu meil ei tulnud tunamullu tulnud meile kui käisid käsud järele ja jooksid jõet õluta sinikad soost salusta nüid tuled alvala ajala Kevadella keskeella sügisella räitsakalla nüid tuled rahvast riisumaie eest sa riisud helmeeida peast sa riisud pärgasida kaelast kaela kardasiida. 
VIG&__&CE=5&A>C&;UC4&f&g$0)*-h$$2"&#7#5&</2"2."&9&]&ZB&W("'*+$&f&H//2*& L"##/05&S@&$&;CDEU4
Järgnevalt võtab kuningas ülejäänud mängijatelt laulu saatel pandiks mõne eseme, millele järgneb lõpplahendusena pantide lunastamine. Kui mängijad kuningalt pante tagasi paluvad, annab viimane neile ülesandeid, milleks on tihti kurameerimise valdkonda kuuluvad tegevused (tüdruk peab poisile d%**3&$23'$e&9("&!/'$.$&d'$.$'$&'"2/'$e4B 
Antud juhul on olulisimaks siiski mängu sissejuhatav laul, mis on mängu teistest laululistest osadest kõige kindlavormilisem ning esineb ka kõigis üleskirjutustes. Juhin tähelepanu, et lauljad ei küsi mitte selle kohta, miks kuningas üldse tuli -see tulek näib olevat vältimatu. Häda on hoopis selles, et kuningas tuli valel ajal, kui teda pole enam võimalik varem saadaval olnud hüvedega kostitada, ning kompensatsiooniks võtab ta mängijatelt materiaalset vara. Pole ilmselt juhuslik, et vale ajana mainitakse kõige sagedamini just kevadist aega, mil agraarühiskonnas oligi igasuguste toiduainete osas kõige suurem kitsikus ning oli üsna raske uhket kostituspidu korraldada. 
Kui vaadata rändavat kuningavõimu ühe külastatava kogukonna vaatepunktist, ilmnevad mitmed põhimõttelised sarnasused "Kuningamängu" tekstis peituva maailmaga: kuninga regulaarne külaskäik, kohustus teda kosti-!$3$& ;#*%)**0/%& ,+*+"%/+& #,7$+& ,2& ),,3*345& '$#%*#,.*'"2/& )$i9("& #,.*#,22$& vara röövimine. On ebausutav, et need sarnasused oleksid juhuslikud. Seda enam, et "Kuningamängu" sissejuhatavas laulus kirjeldatud tegevustel (eri- 
2/9$+!& !/"%!/%!& 9$2/'$!/%!& +$*+*'62.*3/%!& 2$.*& 26"!/#%&
dg,P*%/'62.e4& /"& ole selget eeskuju või inspiratsiooniallikat tavalises agraarses olustikus, kuid ometi peavad need millelgi põhinema. 
On väheusutav, et "Kuningamängu" inspiratsiooniks ja eeskujuks oleks %$$2*3& ,++$& '(2"& 7"+"%/'$!/& $/.$3/& ;26"!/#%& '62.*& N+/%#"0)*!$'"%$)$4& #*ningakontseptsioon, olgu see pärit reaalsest poliitilisest elust või folkloorist. Eesti alade üle valitsenud Taani, Rootsi ja Poola kuningatest jõudsid siin isiklikult viibida vaid üksikud, nende asehaldurite kostitamisest kohaliku talurahva poolt allikad ei kõnele. Rootsi kuningad (peamiselt Karl XII "%"#*%4& ,2& #N++& )6!2*3& )6+)/& #,7$:60"'*%%/& 0$79$%(:0$3/2$5& #*"3& /"& %/,%!*& seal regulaarsete külaskäikude, kostituste või vara riisumisega, vaid peamiselt sõjasündmuste ja mõne kindla rändmotiiviga 3 &;<(+3'6/&CDA>?&A>>]A>C4B& & Muinasjutukuningad on seevastu reeglina passiivsed ja staatilised tegelased, kellel puuduvad märkimisväärsed kokkupuuted tavainimestega. 4  Need asjaolud võimaldavad väita, et Põhjala rändava kuningavõimu ja "Kuningamängu" kuninga institutsiooni vahel on ajalooline seos ning et mäng on kujunenud reaalse muistse praktika eeskujul. Lisaks kuulub "Kuningamäng" stiilitunnuste põhjal eesti laulumängude vanimasse kihistusse (vt Mi-0,9&CDDS?&AE45&'"++/&#*)*2/'"%!&,2&/0"2/9$3&**0")$3&3$!//0"2*3&)*%!&$)$+,,+"%/& aja algusse või isegi muinasaega (s.o aega, mil rändava kuningavõimu toimi-'"2/&V/%!"%&,2&#("./&!(/26,+"%/'4&2"2.&'"++/%&/0"2/9$+!&7"+"%/'$!/%!5&V*0,,:$& kultuuriruumist laenunud kihistustest ilmnevad kõige selgemini läänemere-%,,'/& 0$79$%!/+/& N7"%/3& ),,2/3& ;26"!/#%& 0/."960%"+"2/& +$*+*,%$4& ;V2$)609"g$$9",&CDE@?&C=CF&Z$':/0/&CDUS?&SF&K"0,9&CDDS?&AE&))5&TA4B 

Esituskontekst

Missugune oli aga see muinasaegne reaalne praktika, mille eeskujul "Kuningamäng" kujunes? Kui "Kuningamäng" ja iseäranis selle lauluosa tõepoolest kajastab muinasaegset tegelikkust ning kujunes viimase eeskujul, pidi lau-+*+&,+/'$&#$&'*"2$%$/.2/&/%"!*%#,2!/#%!&2"2.&%/++/+/&9$%!$9&Q$20"+"2/&#*)*B& Kuna stiilielementidest domineerib "Kuningamängu" lauluosas retooriline küsimus ja dramaatiline alge ning lauluosa on mängu põhiosa temaatikaga sisu poolest hästi seotud, ei ole erilist põhjust arvata, et ka varasemal ajal oleks olnud tegemist eraldi lüürilise või eepilise lauluga (nagu võib arvata '(2/3/&!/"%!/&+$*+*'62.*3/&%"%%/)*7$!$9$!/&+$*+*3/&:*7*+&]&K"0,9&CDDS&))4B& Arvestades "Kuningamängu" dramaatilist, tegevuslikku iseloomu ning asja- 
,+*5& /!& N+3"%/+!& ,2& 9$2/'$!/& +$*+*'62.*3/& $+.*:60$& 267!*3& ;!67!:6/9$40"- !*$$+"3/%&;K"0,9&CDDS?&AE45&:$#*2&96+)$5&/!&#$&dY*2"2.$'62.*e&$+.*%!&!*+/#%& otsida rituaalsest kontekstist.
Paraku puuduvad Eesti ala käsitlevad allikad, mis võiksid otseselt kinnitada, et kuninga ringiliikumist saatsid rituaalid, saati siis veel valgustada 3 Näiteks lugu sellest, kuidas kuningas maalt lahkumisel murdunud vankriaisa või kepi maasse torganud ja tõotanud, et kui see kasvama hakkab, tuleb Rootsi võim tagasi. 4 Vladimir Propp on oma imemuinasjutu tegevusringide hulgas paigutanud kuninga ühte ringi koos kuningatütrega, andes mõista, et jutu loogika seisukohalt on neil üks ja ühine funktsioon. Nende tegevusringid koosnevad järgmistest ülesannetest: keeruliste ülesannete $23'"2/5&9("3*&'60."%!$'"2/5&:$+)$%!$'"2/5&60$!*23'"2/5&;9$%!$%/4&#$0"%!$'"2/&)$&$P"/+*& ;<0,::&=>>E?&TD]S>4B&YN+$+"%/&)$&#,%!"!$!$9$&0,++"&2/23/&%/$%!&/"&+/"$B nende iseloomu. Samas, kuivõrd tegemist oli perioodiliste külastuste ja kogukonna elus üsnagi oluliste sündmustega, on siiski põhjendatud oletada mingite kindlakujulisemate rituaalide toimumist, eriti kui kuninga ülesannete hulka kuulus näiteks õigusemõistmine. Muinasskandinaavia allikatest ilmneb, et seal olid kuningate külaskäigud tihti seotud konkreetsetele kogukondadele oluliste kalendaarsete rituaalidega ning kuninga kohalviibimisega kaasnesid nii rituaalne pidusöök kui ka viljakusrituaalid kohaliku kogukonna vilja-ja #$0)$(22/&!$.$'"%/#%&;9!&^*23j9"%!&=>>=?&CSS5&=>A]=CC5&E@@]E@D4B&K("%!$."& oli kuningas isegi huvitatud enda autoriteedi kinnitamisest ja manifesteerimisest võimurituaalide kaudu. Ilmselt nõudis rituaalseid toiminguid ka keskaeg-2/&;)$&/%"$)$+,,+"2/4&N7"%#,23+"#/&%*7/!/&"%/+,,'? 
"Kõik inimelu tähtsamad sündmused -abiellumine ja suguvõsasse astumine, rüütliks pühitsemine ja tsunfti vastuvõtmine, pärandi saamine või jagamine ja kohtuprotsess, kaubalepingu sõlmimine ja maaomandi üleandmine, mungapühitsus ja kirikust väljaheitmine, vastuvõtud, saadikutöö jne. -olid ritualiseeritud, neid saatsid erilised talitused, mille mittetäitmine annulleeris #,.*&$#!"e&;[*0/9"!\&CDD=?&CEU]CE@4B Selles valguses pakun välja, et "Kuningamängu" eelkäija esituskontekstiks oli maad mööda ringisõitva kuninga vastuvõturituaal. Vastuvõturituaali all pean silmas seda, et maksualusesse kohalikku keskusesse saabunud kuningat tervitati kindlate tavade ja reeglite kohaselt, sealhulgas aga võisid kõlada ka kindlakujulised verbaalsed vormelid, mille kaugeks kajaks võikski olla "Kuningamängu" lauluosa. 
Ilmselt tekitab siinkohal küsimusi asjaolu, et "Kuningamängu" tekst ei ole sugugi kuningat rõõmuga tervitav. Vastandamine mulluse külluse ja tänase vaesuse vahel võis aga olla rituaalne stamp, mis kandis näilise tagasihoidlikkuse või esialgse tõrjumise eesmärki. Niisamuti ei ole näiteks pulmarituaalides asjade kulg alati sirgjooneline, aeg-ajalt teeseldakse sündmuste #6".*+/&9$%!*!OO!$'"%!5&26"!/#%&!//&!(#/%!$'"%!&;9!&2!&Z/30/&CDTE?&AA4B&^$'$%& 9("P&dY*2"2.$'62.*e&!/#%!"&;/0"!"&0""%*'"%/&#"0)/+3*%!4&!(+. 
/23$3$&#*"&!(/+"%!& & & & & & & & & & &
etteheidet kuningale liigse majandusliku kurnamise eest. Tihti on just rituaalsetes olukordades võimalus öelda välja seda, mida muul ajal ei tohi, avaldada reeglistatud protesti ehk ühiskonnast n-ö auru välja lasta (Honko, Pentikäi-2/2&CDDT?&@U4B 

Rituaalist mänguks

Eespool postuleeritud rituaali moondumist mänguks võib ette kujutada nii, et rituaalse praktika kõrvale tekkis ka seda parodeeriv variant. Viimane võis kuuluda näiteks laste repertuaari, kes täiskasvanute tegevust matkides või nende rituaali lauluosa kasutades kujundasid sellest mängu. Pilkav või parodeeriv hoiak täiskasvanute folkloori suhtes on teatavasti lastepärimusele ,'$2/&;W"%%/+&=>>A?&E@4B&K"2."+&7/!#/+&$.$&#$3*%&0"!*$$+%/&:0$#!"#$&N7"%#,23lik funktsioon ning alles jäigi vaid paroodiline versioon. 
Kahtlemata on "Kuningamängu" kõige mängitavam või intriigi võimaldavam osa pantide võtmine. Ilmselt on see osa mängu juurde kuulunud algusest peale, sest on sissejuhatava lauluga temaatiliselt seotud. Pantide võtmise idee võib aga samamoodi pärineda varasemast rändava kuningavõimuga seotud rituaalide kontekstist. Ühest küljest võib see olla seotud lihtsalt maksude korjamisega, teisalt aga juhiksin selles seoses tähelepanu keeleteadlaste arvamusele, et meie üks vanemaid haldusüksuse nimetusi -kihelkond -tuleb sõnast "kihl", mis tähendab panti, mille andmisega liideti asustuspiirkond tervikuks või hoopis suurema terviku külge (Lang 2002: 153; uusima tõlgendusvõima-+*%/&#,7!$&9!&a$3&=>C=4B&L""%""%&/"&,+/&%*.*."&96+"%!$!*35&/!&dY*2"2.$'62.*e& pantide andmine on kajastus alluvus-või alistumislepingut kinnitanud kinkide pakkumisest kohalikku halduskeskust külastavale rändavale kuningale. 
Lähtudes ülalpool põhjendatud eeldusest, et kõnealuse valitsusviisi (ja sel-+/.$&#$$%2/2*3&7N:,!//!"+"%/&0"!*$$+"4&#(0.$)$#%&,+"&7"+"%0$*$$/.&/7#&c_]c___& sajand, võib arvata, et see hakkas hääbuma seoses XIII sajandil toimunud ristisõdadega, kui kohalikul keelel ja kultuuritraditsioonidel põhinev võimukorraldus asendus küllaltki järsult alamsaksa ja ladina keelel põhinevate, 
#0"%!+"#*%!& V*0,,:$%!& :60"2/9$!/& "2%!"!*!%",,2"3/.$& ;9!& W$+#5& ^/+$0!& =>C=4B& k60/$+$3/+& ;%/$+7*+.$%& 26"!/#%& ^$$0/'$$+4& 9("%& 9$2$& /+*#,00$+3*%& %6"+"3$& '(2/9(00$&#$*/'&;W$+#5&^/+$0!&=>C=?&@
T]@S45&'"%!(!!*&9("%&dY*2"2.$'62.*e& eelkäijaks olnud vastuvõturituaal enam-vähem algses kontekstis ja esitussituatsioonis kasutusel püsida ka XIII-XIV sajandil, võib-olla isegi veel XV-XVI sajandil (pidades silmas Russowi teadet Liivimaa vakupidude kohta, kus va-2$3& :0$#!"#$3& 9("%"3& '(2/9(00$& !/"%/2/2*3& ,+*#,00$%& /3$%"& /+$3$45& #*2"& 0"tuaal kasutuselt kadus ning selle jälg jäi püsima vaid rahvalikku laulumängu. 

"Kuningamäng" muutuvas traditsioonis

Ometi jääb ka sellise dateeringu puhul kolm-neli tormilise ajalooga ja rahva mälu jaoks laastavat sajandit kuni "Kuningamängu" varaseimate üleskirjutusteni, mil selline kontekstist lahtirebitud "jälg muinasajast" pidi iseseisvalt folklooris püsima. Rahvaluulelise ainese kestmine läbi aja nõuab ikkagi esitajaid ja esitusi, teksti pidevat taasloomist ning sellega kaasnevaid ebatarviliku või väheolulise väljajätteid, ümbertõlgendusi ja uuendusi. Nii ei saa "Kuningamängu" ajaloolist tausta käsitleda lihtsalt rändava kuningavõimu tylorliku survival'i raamistikus, vaid selgitada tuleks ka asjaolusid, kuidas nii kauge mineviku jäljed on sedavõrd äratuntavalt esialgsest erinevas kontekstis säilinud. 
Kõige üllatavam on see, et hoolimata seose kadumisest mängus esineva kuninga ja uueaegse kuninga rollide vahel, on kuninga nimetus arhiivitekstide korpuses siiski valdavalt püsima jäänud. Tõsi, mõnede variantide esimestes värssides esinevad peategelase poole pöördumisena ka vormelid Rikas Riia härrakene, Päris Pärnu poisike, Kena keiseri isanda, mis võiksid kajastada kuninga-nimetuse hajumist ning asendumist teiste kõrgemat positsiooni mar-#//0"9$!/&9,0'/+"!/.$B&^$'$%&26"!$%&960%"!$%$23"&$2$+NN%&;^"".&=>C=45&/!&:$+-)*3/%& N+/%#"0)*!*%!/%5& #*%& #*2"2.$-2"'/!*%!& ;/2$'4& /"& #$%*!$!*35& ,+"3& %/++/& asemel ähmaseks jääva semantikaga sõnad, mis algriimusid sõnaga kuningas (kus, kukk, kuld&)2/45&9""3$!/%&%//.$&kuninga-sõna algupärale mängus. 
Ühest küljest võisid kuninga kui tegelaskuju nimetuse aktuaalsena hoida kõikvõimalikud juhuslikud assotsiatsioonid teiste kuninganimeliste tegelas-!/.$&2""&8,+#+,,0"%!&;I,,!%"&#*2"2.$35&'*"2$%)*!*#*2"2.$34&#*"&#$&#"0"#+"#*%!& kalendrist ja kirikukirjandusest. Ühes Peetri kihelkonnast pärit mängu-kirjelduses on öeldud, et tegemist on "Kolmekuninga mänguga", mida mängiti #,+'/#*2"2.$:6/9$& (7!*+& ;g& __& @U5& EE=iE4B& ^$$0/'$$+!& ,2& )6++/."& #"0)$& :$2dud variandid, kus kuningat kirjeldatakse kui "meie kuning Pabelon", mis ,2&"+'%/+!&"2%:"0//0"!*3&W$2$&Z/%!$'/23"&Z$$2"/+"&0$$'$!*%!&;g&_&A5&ECD&;C4F& %$'*!"&l"/3/'$22&CST@?&:!#&T5&C4B&a'/!"."&,2&'60#"'"%96602/5&/!&%/++"%!/+& )*7*%+"#/+&%/,%!$'"%!/+&:,+/&,+2*3&267!$9$!&'()*&+$*+*&%NQ//+/&)$&%!0*#!**0"le, kuivõrd sisulised seosed Babüloonia kuningate, kolme Hommikumaa targa või kohapärimuse Rootsi kuningatega puuduvad. 
Mängu struktuuri tervikuna on ilmselt siiski koos hoidnud pantide võtmine, mis andis võimalusi noorte omavaheliseks läbikäimiseks. Enamikus mängukirjeldusega variantides on pantide lunastamise etapis märgatav roll tüdrukute ja poiste võimalustel oma sümpaatiaid välja näidata (pandi lunastamiseks peab tüdruk poisile "suud andma" või temaga "magama minema", 
'(2"#,03&#6"P&$%)$&)**03/&#$&:$$0"%!$2!%4B&^//&2-O&#*0$'$$Q"&','/2!&,2&"+'- selt olnud noortele oluline igal ajastul ning ühtlasi olulisi põhjusi mängu tra- ditsioonis püsimiseks.
XIX sajandist alates on olemas allikad, mille abil saab vaadelda mängu kestmist traditsiooniprotsessis. On siiski ilmne, et XIX sajandi teisel poolel hakkas mäng kiirelt käibelt kaduma. Juba 1889. aastal Märjamaalt kogutud variandi kommentaaris öeldakse, et tegemist on "vanaaegse" ringmänguga, 
'"3$& d/2$'& /"& :0**."!$e& mg& __& CE5& UE@iT& ;AA4nB& _2.0"3& INN!+"& )60."& !$$23*%"3&
vanemad laulumängud üldiselt XIX sajandi keskpaigaks, jäädes kauem püsi-'$&9$"3&'(2/+&:/0"8//0%/+&$+$+&;INN!/+&CDS>?&=C45&$2!*3&)*7*+&"%/60$2"%&^$$0/maal. XX sajandi algusest esineb juba variante, kus varasemast tervikust on järele jäänud vaid üsna seosetud tükid, mida üritatakse kuidagi siiski mänguks rakendada: 
Hoiti kätest kinni, kuningas oli ringi sees. Lausuti: "Kui meil käisid sõelalaevad, Sõelalaevad, mõelalaevad, vanapoiste puised laevad."5 Nüüd lasti kätest lahti ja kükitati maha, kes viimasena kükitas, jäi kuningaks. 

Kokkuvõtteks

Kas muistses Eestis rändasid siis kuningad, nagu võime näha ka hilisemas "Kuningamängus"? Küllap rändasid, kuigi arheoloogia ei võimalda seda väidet kinnitada ega ümber lükata, kroonikad aga vaikivad sel teemal. Siin tulebki appi üllatav ja ebatõenäoline allikas -folkloor. Ehkki "Kuningamängu" võimalikke seoseid rändava kuningavõimu korraldusega ei ole võimalik täielikult tõestada, võib laulusõnade ja mängu käigu põhjal oletada nii mõndagi, ka seda, et rändav kuningavõim siinmail tõepoolest toimida võis. 
Ühtlasi näitab "Kuningamängu" juhtum, et eesti rahvaluule (eelkõige pean %"+'$%&c_c&%$)$23"%!&)$&cc&%$)$23"&/%"'/%/%!&:,,+/%!&:60"2/9$!&$07""9"$"2/%!4& pole sugugi minetanud oma allikaväärtust vanema ajaloo uurimisel. Lisaks teemadele, mille jälgi sealt on traditsiooniliselt otsitud -näiteks mütoloogia ja usund -, võib rahvaluulest nähtavasti leida ka muistse ühiskonnakorralduse jälgi. 
Sellise jälgede otsimise teeb võimalikuks asjaolu, et vaatamata folkloori pidevale muutumisele on selles alati ka püsivat. Ilmselt pole võimalikki, et miski saaks kogu aeg täielikult ja tundmatuseni muutuda. Nii võib soodsatel asjaoludel folklooris konserveeruda kaugemate ajalooperioodide jälgi. Soodsateks asjaoludeks on ennekõike folklooripala jätkuv tähtsus ja tähenduslikkus selle esitajate jaoks, sest esitajateta pole ka folkloori. Nagu käesolevas artiklis käsitletud juhul, nõuab tähtsuse ja tähenduslikkuse säilitamine enamasti folklooripala uutele funktsioonidele ja esituskontekstidele kohandamist. Kui kontekst ja funktsioon on muutunud, võib aga juhtuda, et kauge ajaloo jälge tuleb otsida kõige ebatõenäolisemast kohast -nagu tuli siinkäsitletud juhul otsida võimurituaali järglast laulumängude seast. London-New York: Routledge. YS = Ynglingite saaga. Tõlkinud ja kommenteerinud Tõnno Jonuks. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond, 2003. 

Kirjandus


Itinerant kings and ludent kings

Keywords: history, itinerant kingship, folkloristics, song games This article introduces the concept of itinerant kingship, which is a relatively universal phenomenon in pre-modern societies where several relatively large territorial units were united under one political power, however, without extensive bureaucracy. Therefore this power was forced to regularly visit the subordinate territories in order to collect taxes, exercise judicial power and maintain political subordination. The political power under question did not necessarily have to be a king nor even a sovereign, it could be anyone exercising power over distant enough territories that needed the personal presence of the ruler to control them. Since the situation in the game shares some fundamental characteristics with the practice of itinerant kingship, which cannot be explained as mere coincidence, it can be argued that the game is somehow modelled on the practice of itinerant kingship. Thus it is suggested that it might have originally been part of a ritual used by the local community to welcome the itinerant king, which was later transformed into a game due to the disappearance of the original performance context, and preserved as folklore up to the 19 th and 20 th centuries. 
Kristo Siig (b. 1989), MA student at the University of Helsinki, Department of Archaeology; kristosiig@gmail.com 



  VIG&__&SS5&CC=&;=4&f&W"0*-L".*+$&;CDEU45&Z$0!*&:/3$.,,."*' Kuigi laulumängu kõige hilisemad üleskirjutused pärinevad 1950. aastate algusest, on informandid neid mänge reaalselt õppinud ja mänginud ikkagi XIX sajandil. Selle põhjuseks oli ilmselt uuemate laenuliste mängude ja uue mängimisviisi sissetulek ning põlvest põlve edasiantava mängurepertuaari ja jõuluaegsete mängutubade tähtsuse kadumine (Rüütel 1980: 21; Mirov 1998: E>A]E>U4B 




  Ülo 2000. Regilaul kui kommunikatsioon teispoolsusega: dialoogist nägemusteni. -Kust tulid lood minule… Artikleid regilaulu uurimise alalt 1990. aastatel. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 245-276. V a l k, Heiki, S e l a r t, Anti 2012. Muutused ja järjepidevus 13. sajandi Liivimaal. -Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg. Peatoim Anti Selart. Tartu: Tartu Ülikooli Ajaloo ja Arheoloogia Instituut, lk 63-80. V i s s e l, Anu 2004. Lastepärimus muutuvas ühiskonnas. Tartu: Eesti Kirjandus-'**%/*'B&;G0%&K*%"J$/&<,:*+$0"%&CUB4& W i e d e m a n n, Friedrich Johann 1876. Aus dem inneren und äusseren Leben der Ehsten. St.-Petersburg: Keiserliche Akademie der Wissenschaften. Kättesaadav internetis: 7!!:?iiMMMB8,+#+,0/B//i0+i:*P!/i//i9$2$3i$"$+/i&;TB&W___&=>CE4B Y o r k e, Barbara 2003. Kings and Kingdoms of Early Anglo-Saxon England. 


	E n ä j ä r v i -H a a v i o, Elsa 1936. Über nordische Kinderspiele. -Studia Fen-S e r g e j e v, Vladimir, V s e v i o v, David 2002. Venemaa -lähedane ja kauge. Ae-
	2"J$5&CCiEB&g/+%"2#"5&+#&DD]C=TB gade algusest kuni Vassili III-ni. Tallinn: Valgus.
	F r o g 2012. The Parallax Approach: Situating Traditions in Long-Term Perspec-S i i g, Kristo 2012. Kuningamäng kui "kultuurifossiil". Uurimus ühe laulumängu
	!"9/B&]&IKL&L/M%+/!!/0?&G::0,$J7"2.&K/!7,3,+,.r5&20&A&;K$r&=>C=45&+#&A>]UDB seostest muinas-ja varakeskaegse ühiskonnakorraldusega. Seminaritöö. Tartu
	G u r e v i t !, Aron 1992. Keskaja inimese maailmapilt. Tallinn: Kunst. Ülikool. -7!!:?ii3%:$J/B*!+"PB//i3%:$J/iP"!%!0/$'i7$23+/iC>>@=i=@SUDi^Zt^"".B
	H o n k o, Lauri, P e n t i k ä i n e n, Juha 1997. Kultuuriantropoloogia. Tallinn: pdf?sequence=1&;TB&W___&=>CE4B
	Tuum. S u n d q v i s t, Olof 2002. Freyr's offspring: rulers and religion in ancient Svea
	K a l l i o, Petri 2006. Suomen kantakielten absoluuttista kronologiaa. -Virittäjä, society. Uppsala: Acta Universitatis Upsaliensis.
	nr 1, lk 2-25. T a m p e r e, Herbert 1958. Eesti rahvalaule viisidega III. Tallinn: Eesti Riiklik
	K r e e m, Juhan 2012. Saksa Ordu Liivimaal. -Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg. Kirjastus.
	Peatoimetaja Anti Selart. Tartu: Tartu Ülikooli Ajaloo ja Arheoloogia Instituut, T e d r e, Ülo 1973. Eesti pulmad. Lühiülevaade muistsetest kosja-ja pulmakom-
	lk 96-109. metest. Tallinn: Eesti Raamat.
	L a n g, Valter 2002. Vakus ja linnusepiirkond Eestis. Lisandeid muistse haldus-V a l k, Ülo 1993. Kust tuli ilmalind? Läänemeresoome loomisloo algupärast. -Vi-
	struktuuri uurimisele peamiselt Harjumaa näitel. -Keskus -tagamaa -ääre-kerkaar, nr 2, lk 21-29; nr 3, lk 60-66.
	ala: uurimusi asustushierarhia ja võimukeskuste kujunemisest Eestis. Koost V a l k,
	)$&!,"'&WB&H$2.B&;K*"2$%$)$&!/$3*%&CCB4&Z$++"22]Z$0!*?&G)$+,,&_2%!"!**!5&Z$0!*&
	Ülikool, lk 125-168.
	L i g i, Herbert 1992. Talupoegade koormised. -Eesti talurahva ajalugu. 1. kd. Tal-
	linn: Olion, lk 220-233.
	L i n t r o p, Aado 2001. "Ema haual" lego ja lauluna. -Regilaul -keel, muusika,
	poeetika. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, lk 299-313.
	LNR = Liivimaa noorem riimkroonika. Koostanud ja kommenteerinud Sulev Vaht-
	re. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.
	M i r o v, Ruth 1998. Regivärsilise ekspositsioonlauluga voormängud. Tüpoloogia,
	%!0Instituut.
	O a d, Kristjan 2012. Eestlaste lepingud üksteisega enne 13. sajandit. -Juridica,
	III, lk 151-158.
	O d é n, Birgitta 1961. Gästning. -Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelal-
	der fra vikingetid til reformationstid VI. Redaktør: Allan Karker. København:
	A r i s t e, Paul 1956. Läänemere keelte kujunemine ja vanem arenemisjärk. -Ees-Rosenkilde og Bagger, lk 1-4.
	ti rahva etnilisest ajaloost. Toim Harri Moora. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, P o r t e l l i, Alessandro 2000. What makes oral history different. -The oral his-
	lk 5-40. tory reader. Toim Robert Perks, Alistair Thomson. Routledge: London and New
	A r u k a s k, Madis 2000. "Venna sõjalugu" ja inimmõtlemise muutlikkus. Setu York, lk 63-74.
	lüroeepiline regilaul kui pideva distantseerumise ja muutumise dokument. -P r o p p, Vladimir 2003. Morphology of the folktale. Translated by Laurence Scott.
	Kust tulid lood minule… Artikleid regilaulu uurimise alalt 1990. aastatel. Tar-Edited by Louis A. Wagner. Austin: University of Texas Press.
	tu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 57-121. P õ l d m ä e, Rudolf 1940. Rootsi aja kajastus Eesti rahvamälestustes. -Eesti aja-
	B e r n h a r d t, John W. 1993. Itinerant Kingship and Royal Monasteries in lugu III. Rootsi ja Poola aeg. Peatoim H. Kruus. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts,
	Early Medieval Germany c. 936-1075. Cambridge: Cambridge University lk 398-408.
	Press. (Cambridge Studies in Medieval Life and Thought: Fourth Series. R e n n e r, Johannes 1995. Liivimaa ajalugu 1556-1561. Keskalamsaksa keelest
	L,B& =CB4& Y6!!/%$$3$9& #$& 9//P"9/0%",,2"%?& 7!!:?ii/P,,#%BJ$'P0"3./B,0.i/P,,#B tõlkinud Ivar Leimus, värsid ladina keelest Enn Tarvel. Tallinn: Olion.
	jsf?bid=CBO9780511562372&;TB&W___&=>CE4B RMN = RMN Newsletter. -Folklore Studies. University of Helsinki. 7!!:?iiMMMB
	B e r n h a r d t, John W. 2010. Itinerary, royal. -The Oxford Dictionary of the 7/+%"2#"B1i8,+#+,0"%!""##$iV2.+"%7iIKLi"23/pB7!'&;TB&W___&=>CE4B
	K"33+/&G./%B&W,+B&=?&o]h&;o+/9/%&]&h/M%4B&ap8,03?&ap8,03&q2"9/0%"!r&<0/%%5&+#& R o e s d a h l, Else 2007. Viikingite maailm: viikingid kodu-ja välismaal. Tallinn:
	876. Tänapäev.
	B r i n k, Stephan 1996. Political and Social Structures in Early Scandinavia. A I * % % , M5&R$+!7$%$0&CDDE&mCUSAnB&H""9"'$$&#0,,2"#$B&Z(+#"2*3&sB&^!,J#5&gB&^!,J#B&
	Settlement-historical Pre-study of the Central Place. -Tor. Tidskrift för arkeo-Tallinn: Hotger.
	logi, XXVIII, lk 235-281. R ü ü t e l, Ingrid 1980. Eesti uuemad laulumängud 1. Kogumik. Tallinn: Eesti
	Raamat.

*#!**05&:,//!"#$B&;V/%!"&Y//+/&_2%!"!**3"&!,"'/!"%/3&=B4&Z$++"22?&V/%!"&Y//+/& 


  Examples of such a system include polyude in Kievan Rus and gästning in Early Medieval Sweden, but a similar system might have been in use in Late Iron Age (11-13 of Estonian song games. The game starts with an introductory song where the players address the King as follows: 'Oh, dear King, why didn't you come last year, when the rivers were full of beer and the springs were streaming vodka? Now you're coming at a bad time, now you take our clothes, now you rob our necklaces ...' Subsequently, the King takes pledges from all the players which are later returned 8,0&J,':+/!"2.&$&!$%#&."9/2&Pr&!7/&Y"2.&;/B.B&$&."0+&7$%&!,&#"%%&$&P,r4B 



th &J/2!*0r4&V%!,2"$&$%&M/++B Kuningamäng&;dZ7/&Y"2.&[$'/e4&"%&$&%,2.&.$'/&P/+,2."2.&!,&!7/&,+3/%!&%!0$!$& 
&W""'$%!&9("P&:"3$3$&N7/#%&:/$'"%/#%&/0"2/9*%/#%&$)$+,,+"%-./,.0$$1+"%/&'//!,3"&2"2.& RMN-i eestvedaja, Helsingi Ülikooli teaduri Frogi väljapakutud parallaksmeetodi vahel (vt X0,.&=>C=4B&& 

Täpsem teave "Kuningamängu" üleskirjutuste korpuse kohta, sh käesoleva artikli aluseks olevate arhiivitekstide loetelu, leidub seminaritöös Siig 2012. 

Mõningates siintoodust veidi "täielikumates" variantides on kirjeldatud tänasele vaesusele vastanduvat mullust küllust erinevate kaubalaevade rohkuses.