KOMUNIKACIJA U ŠKOLSKOJ BIBLIOTECI

Keywords: communication, interaction, education, media, social networks, lifelong learning, school librarian

KOMUNIKACIJA U ŠKOLSKOJ BIBLIOTECI

Sažetak: Cilj rada je dati pregled osnovnih kompetencija i vještina potrebnih za postavljanje temelja kvalitetne komunikacije u školskoj biblioteci. Cilj je upoznati značenje komunikacije, istražiti i prepoznati vještine i kompetencije bibliotekara u ostvarivanju komunikacije. Jedan od ciljeva i zadataka školskog bibliotekara je i predstavljanje biblioteke korisnicima, široj zajednici. Rad govori i o konkretnim primjerima komunikacije i interakcije u školskoj biblioteci. Predstavljeni su i primjeri iz prakse kako bi se dao podsticaj za osiguranje što kvalitetnije komunikacije u školskoj biblioteci. Ključne riječi: komunikacija, interakcija, obrazovanje, mediji, društvene mreže, cjeloživotno učenje, školski bibliotekar. 
"Najveći problem komunikacije je iluzija da je ostvarena. 

Školski bibliotekari

Komunikacija u biblioteci podrazumjeva verbalnu i neverbalnu komunikaciju, interpersonalnu komunikaciju, komunikaciju putem klasičnih oglasnih ploča i naravno sve više putem IKT-e. 
Uspješna komunikacija u biblioteci najviše zavisi od bibliotekara. Bibliotekari u komunikaciji s korisnicima predstavljaju biblioteku, školu, a samim tim preuzimaju odgovornost za standarde ponašanja i predstavljanje profesije. Tu najviše dolaze do izražaja kompetencije bibliotekara, gdje su između stručnih i općih, presudne opće ili generičke kompetencije. 
Bibliotekar koji je ovladao komunikacijskim vještinama zna prepoznati da je svaki korisnik poseban, te prije svega zna prenijeti znanja i vještine. Najvažnije je da bibliotekar posjeduje opću i jezičku kulturu te da se vodi etikom i ljubaznošću pri ophođenju sa korisnicima. To podrazumijeva da nikad ne generalizira, da objašnjava jasno i konkretno. Svakako da bibliotekar treba da iznosi svoje mišljenje, naravno poštujući sagovornika. Tolerantan bibliotekar, koji nema predrasude može da ohrabruje, da potiče kritičko mišljenje. 
Važan aspekt komunikacije između bibliotekara i korisnika jest i neverbalna komunikacija. U knjizi Neverbalna komunikacija: jezik koji svi govorimo1 autorice smatraju da se samo mali dio značenja onoga što je rečeno drugoj osobi prenosi riječima. Svaku verbalnu komunikaciju prati neverbalna komunikacija: osmijeh, gestikulacija, držanje tijela, kontakt očima, itd. Poznavanje neverbalne komunikacije, tj. čitanje govora tijela je izuzetno važno za bibliotekara. Nekada neverbalna poruka može dati veću važnost od verbalne, ili isto tako može biti ometajući faktor u komunikaciji uopće. Osim što je važno da bibliotekar zna čitati neverbalne poruke korisnika, potrebno je da i svoju neverbalnu komunikaciju prilagodi, u smislu da se ostvari što bolja komunikacija kako sa korisnikom tako i šire. Potrebno je da bibliotekar govori mirno, razgovjetno, bez nepotrebnih mahanja rukama, glavom, da gleda u oči, ne skreće pogled. itd. Kompetentan bibliotekar ostvaruje uspješnu komunikaciju sa korisnikom usklađujući elemente verbalne i neverbalne komunikacije, na način da je uvijek profesionalan, ali i otvoren za prijedloge, sugestije i zahtjeve korisnika. 

IKT kao komunikacijski alati Okruženje i vidljivost biblioteke kao komunikacijski alat

Izgled, okruženje, atmosfera, poruke, plakati, oglasna ploča, ulaz u biblioteku, sve ovo šalje poruku korisnicima, tj. i na ovaj način komuniciramo sa svojim korisnicima. Svojim interijerom i eksterijerom, te ugodnom atmosferom školska biblioteka šalje poruku korisnicima ali i cijeloj zajednici. 
Nije rijedak slučaj da biblioteka šalje pogrešnu poruku korisnicima. U želji da svi poštuju pravila, da porukama, panoima, plakatima, informacijama otvorimo biblioteku, zapravo je zatvaramo. Porukama poput … "Strogo je zabranjeno unošenje pića…" "Strogo zabranjeno i kažnjivo…." "Nestalo Hamleta", "Strogo zabranjeno je uzimanje knjiga bez prethodnog odobrenja bibliotekara…." šaljemo pogrešnu poruku, zatvaramo je za postojeće, a svakako i potencijalne korisnike. 
Poruke, informacije na vratima biblioteke, zidovima ili oglasnoj ploči prije svega moraju imati osnovne medijske funkcije: informisanje i obrazovanje. Korisnici moraju biti upoznati sa pravilima, osnovnim informacijama. Ali poruke trebaju biti afirmativne. Bibliotekar se mora potruditi da i na ovaj način uspostavi što bolju komunikaciju, tj. da pošalje poruku koja će rezultirati što većim brojem zadovoljnih korisnika. Primjer, poruke možemo oblikovati na način šta treba raditi, a ne šta je nedozvoljeno raditi: 
Radimo u tišini / Ne pričaj Prije korištenja usluge biblioteke obratite se bibliotekaru / Strogo zabranjeno je uzimanje knjiga bez prethodnog odobrenja bibliotekara. 

Budite odgovorni prema sebi i drugima…./ Strogo zabranjeno kasniti sa vraćanjem knjiga Koristite knjige brižno i sa poštovanjem / Zabranjeno je i kažnjivo svako oštećenje knjige

Ne manje važna je i poruka koju šaljemo korisnicima. Zadatak bibliotekara je da na ovaj način pošalje poruku korisniku da je važan. Iako se radi o porukama usmjerenim prema određenoj populaciji korisnika, svaki korisnik ima svoje specifičnosti, i svaki bibliotekar to mora imati na umu jer nema prosječnog korisnika. Primjer poruka koje trebamo slati korisnicima: Školski bibliotekar je informacijski ali i obrazovni stručnjak koji aktivno sudjeluje u planiranju i realiziranju svakog oblika odgojno-obrazovnog rada u školi. U skladu sa promjenama savremenog informacijskog društva mijenja se način na koji se prenose informacije, a samim tim i način komunikacije. Korištenjem IKT koju definišemo kao " djelatnost i oprema koja čini tehničku osnovu za sustavno prikupljanje, pohranjivanje, obradu, širenje i razmjenu informacija različitih oblika, tj. znakova, teksta, zvuka i slike."2 otvaraju se nove mogućnosti komunikacije u biblioteci. Na ovaj način biblioteka postaje posrednik između informacija i tehnologije. 
Korištenje novih sredstava komunikacije u biblioteci, kao što su web stranica, forum, blog, e-pošta, društvene mreže, chat i slično, svakako poboljšava komunikaciju sa korisnicima, širenje i stvaranje novog znanja, te cjeloživotno učenje. 

Web stranica

Jedan od najvažnijih komunikacijskih alata svakako je web stranica školske biblioteke. Pregledom 60 web stranica osnovnih škola na području Kantona Sarajevo, možemo zaključiti da iako većina škola ima svoju web stranicu, školska biblioteka nema. Najčešći je slučaj da na školskoj web stranici u glavnom meniju možete pronaći link na biblioteku škole. Sadržaj na tom linku uglavnom se odnosi na opće informacije (radno vrijeme, broj bibliotečkih jedinica, pravila ponašanja u biblioteci i slično). Školska biblioteka kao komunikacijsko, informacijsko središte treba imati svoje mrežno mjesto. Osnovna zadaća web stranice školske biblioteke je pružiti relevantne izvore informacija, kako korisnicima tako i široj zajednici. Web stranica treba da ima jasnu i logičnu strukturu, kako bi omogućila korisnicima što lakšu upotrebu tih informacija i pomogla im prije svega u učenju. Ako već školska biblioteka nema svoju web stranicu, potrebno je da u okviru školske stranice dio o školskoj biblioteci sadrži pregledne i relevantne informacije. Primjer je biblioteka Osnovne škole Dubavac Karlovac 3 . Stranica sadrži sve potrebne elemente: opće informacije, elektronske izvore, usluge, linkove na druge sadržaje i projekte, novosti, pomoć, savjeti, ali ne sadrži online katalog. Biblioteka OŠ Čengić vila1 4 na stranici ima mrežni katalog, digitalnu zbirku, virtualnu čitaonicu, bilten prinova itd. Iako se daje prednost sadržaju na web stranicama škole ili školske biblioteke, jednako je bitan i izgled ili dizajn stranice. Previše boja, šarenila, neujednačenost fontova, fotografije ili animacije bez komentara, sve ovo odvraća korisnike od sadržaja i suštine web stranice. Što se tiče direktne komunikacije sa školskim bibliotekarom, uglavnom je na stranicama ponuđen mail bibliotekara ili rijetko usluga Pitajte bibliotekara. Iako ovaj vid komunikacije putem e-pošte daje više vremena za pripremu bibliotekaru, ipak dešava se da korisnik duži period čeka na odgovor na upit, te da iz tehničkih razloga (veličina file-a i slično) korisnik ne može dobiti odgovor. 

Društvene mreže

Sve je raširenija prisutnost biblioteka na društvenim mrežama, posebno na Facebooku, koji je na ovim prostorima, čini se, i dalje najpopularnija društvena mreža. Kako bi odgovorili zahtjevima svojih korisnika, što bolje predstavili usluge, te omogućili aktivnu, dvosmjernu i direktnu komunikaciju sa korisnicima, bibliotekari prepoznaju značaj društvenih mreža, "nastojeći biti tamo gdje je korisnik". Prednosti stranice biblioteke na Facebooku su mnogobrojne, posebno ako govorimo o komunikaciji i interakciji sa korisnicima, čiji je broj sada puno veći. 
Sama Facebook stranica biblioteke nije dovoljna. Kao i kod web stranica, prednost se daje sadržaju. Sadržaj se mora kontinuirano stvarati i dijeliti, u svrhu, prije svega, informisanja, obrazovanja ali i zabave. Slično kao kod dizajna web stranice, ako na Facebook stranici objavljujemo animacije, fotografije bez komentara, ako dijelimo cirkularne poruke, zabavna videa koji nemaju obrazovni ili informativni karakter, stranica gubi svrhu, te gubimo i korisnike. 
Kroz nekoliko primjera navest ćemo prednosti stranice biblioteke na Facebooku, te odlične primjere koji mogu poslužiti kao polazište za ideju Facebook page školske biblioteke. Sveučilišna knjižnica u Rijeci na Facebook stranici ima rubriku "Svaki tjedan e-izvor jedan" 5 . Korisnicima se pruža usluga ečitaonice koja nudi veliki izbor e-enciklopedija, atlasa, leksikona, rječnika… Također nudi mogućnost pretraživanja Discovery 5 https://www.facebook.com/pg/Sveu%C4%8Dili%C5%A1na-knji%C5%BEnica-Rijeka-154625551239987/photos/?tab=album&album_id=345058392196701 Service za Sveučilište u Rijeci 6 koji obuhvata skupni katalog, baze podataka, HRČAK, itd. Slično, Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu na Facebook stranici, pored ostalih sadržaja daje linkove na Online katalog NS, Stare hrvatske novine, Stare hrvatske časopise, Digitaliziranu baštinu 7 … Veliki broj gradskih, javnih, specijalnih biblioteka ima Facebook stranicu. Međutim slučaj je, kao i sa web stranicama, da školske biblioteke skoro nisu prisutne na društvenim mrežama. Možemo reći da su biblioteke srednjih škola prisutnije na Facebooku. Biblioteka JU MSŠ Srebrenik na naslovnici Facebook stranice 8 daje podatak kome i zašto je namijenjena ova stranica: "Na ovoj Facebook stranici možeš pitati bibliotekara sve što te zanima. Putem ove stranice možeš saznati da li je trenutno dostupna knjiga koju želiš posuditi, knjigu možeš rezervisati…." Biblioteka Gimnazije Bugojno navodi za cilj popularizaciju knjige i biblioteke 9 Primjer biblioteke osnovne škole koja je vidljiva na internetu je školska biblioteka OŠ "Zdravko Čelar" Čelarevo. Biblioteka ima svoju web stranicu 10 te stranicu na Facebooku 11 , te zatvorenu grupu "Knjiga u svijetu". Primjeri su navedeni kao podstrek školskim bibliotekarima u daljem radu. 

Zaključak

Komunikacija je veoma važna u svim segmentima života, pa tako i u biblioteci. Kvalitet rada školske biblioteke u mnogome zavisi od komunikacije. U skladu sa promjenama savremenog informacijskog društva, zahtjevima i potrebama savremene tehnologije, školska biblioteka postaje informacijsko, kulturno ali i komunikacijsko središte škole. Uspješna, kvalitetna i dvosmjerna komunikacija zavisi od kompetencija bibliotekara. Od školskog bibliotekara se očekuje da vlada vještinama komunikacije, da ostvaruje uspješnu komunikaciju sa korisnikom usklađujući elemente verbalne i neverbalne komunikacije na način da je uvijek profesionalan ali i otvoren za prijedloge, sugestije i zahtjeve korisnika. Obzirom da se mijenja način na koji se prenose informacije, otvaraju se i nove mogućnosti komunikacije u biblioteci. Prateći razvoj tehnologije, i nove potrebe korisnika, biblioteke "nastoje biti tamo gdje je korisnik". Bibliotekari prepoznaju značaj novih sredstava komunikacije poput web stranica, bloga, chata i društvenih mreža. 
Društvene mreže postaju sve rašireniji medij za razmjenu informacija, komunikaciju i interakciju sa sve većim krugom korisnika. Kao sredstvo komunikacije one omogućavaju "brzu, ekonomičnu i efikasnu distribuciju informacija širokom krugu posjetitelja i mogućnost stalnog obogaćivanja i ispravka informacija" 12 Prisutnost na Facebooku školskim bibliotekama pruža niz pogodnosti: veći broj korisnika, povećanje i predstavljanje aktivnosti i usluga, prilagođavanje sadržaja za određenu populaciju korisnika, marketing, te poboljšanje direktne i posredne komunikacije sa korisnicima i širom zajednicom. 



  Dobrodošli! Nadamo se da će vam članska karta biblioteke donijeti mnogo radosti!IKTŠkolska biblioteka je informacijsko, kulturno ali i komunikacijsko središte škole. 


M. Rijavec, D. Miljković; Neverbalna komunikacija -jezik koji svi govorimo, IEP, Zagreb, 



http://www.enciklopedija.hr/ 

http://os-dubovac-ka.skole.hr/skola/knjiznica 

http://oscvila1.edu.ba/biblioteka/
KOMUNIKACIJA U ŠKOLSKOJ BIBLIOTECI