Volumen 65, Broj 4

Keywords: trudnoća, komplikacije, infekcija, trudnoća, ishod, vaginalni borisevi, porođaj prevremeni, lečenje, ishod pregnancy complications, infections, pregnancy outcome, vaginal smears, obstetric labor, premature, treatment outcome

Institut za javno zdravlje, *Centar za medicinsku mikrobiologiju, Podgorica, Crna Gora; Klinički centar, † Klinika za ginekologiju i akušerstvo, Kragujevac, Srbija; Klinički centar Crne Gore, ‡ Klinika za ginekologiju i akušerstvo, Podgorica, Crna Gora; Vojnomedicinska akademija, ║ Institut za mikrobiologiju, Beograd, Srbija; Medicinski fakultet, § Institut za medicinsku statistiku i informatiku, Beograd, Srbija; Institut za zdravlje Vojvodine, ¶ Centar za mikrobiologiju, Novi Sad, Srbija; Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije, ** Center za nalezljive bolezni, Ljubljana, Slovenija Apstrakt Uvod/Cilj. Prevremeni porođaj zajedno sa malom telesnom masom na rođenju i smrtnošćču novorođenčadi vodeći je problem u akušerstvu. Približno 40% prevremenih porođaja uzrokovano je infekcijom. Cilj ovog rada bio je da se ispita da li i koje bakterijske infekcije genitalnog trakta se mogu dovesti u vezu sa nastankom prevremenog porođaja, u zavisnosti od vremena kada su u toku trudnoće dijagnostikovane. Metode. Ispitivanje je obuhvatilo 216 trudnica. Prema ishodu trudnoće formirane su dve grupe. Studijsku grupu činilo je 29 ispitanica čija se trudnoća završila prevremenim porođajem od kojih je pregledano: devet u I trimestru, osam u II trimestru i 12 trudnica u III trimestru trudnoće. U kontrolnoj grupi bilo je 187 ispitanica, od kojih je 47 ispitano u I trimestru, 73 u II trimestru i 67 u III trimestru trudnoće. Svim trudnicama urađena su bakteriološka ispitivanja vaginalnog i cerviksnog brisa. Infekcija je dijagnostikovana nalazom bakterijskih antigena u cerviksnim brisevima, ili pozitivnom kulturom vaginalnih i/ili cerviksnih briseva koje je pratilo prisustvo povećanog broja polimorfonukleara u direktnim mikroskopskim preparatima. Rezultati. Ispitivanje je pokazalo da je u III trimestru trudnoće bakterijska vaginalna infekcija statistički značajno češće dijagnostikovana (p = 0,021) kod žena koje su se porodile pre vremena (66,7%) u odnosu na žene sa porođajem u terminu (29,9%). U ovom gestacijskom periodu povećan broj polimorfonukleara u direktnim mikroskopskim preparatima vaginalnih briseva češće je uočen kod ispitanica studijske grupe (75%) u odnosu na žene iz kontrolne grupe (43,3%). Pre vremena porodilo se 16,1% žena kojima su mikrobiološke analize urađene u I trimestru, 9,9% ispitanica kojima su ove analize urađene u II trimestru i 15,2% onih kod kojih su mikrobiološke analize urađene u III trimestru trudnoće. Zaključak. Bakterijske infekcije genitalnog trakta i gestacijski period kad su dijagnostikovane imaju značaja u smanjenju perinatalnog morbiditeta i mortaliteta koji su posledica prevremenog porođaja. 

: 273-280. 

Uvod

Prevremeni porođaj predstavlja danas vodeći problem u akušerstvu 1 . Smatra se da je prevremeni porođaj odgovoran za 70% perinatalnog morbiditeta i gotovo polovinu neuroloških poremećaja sa dugoročnim posledicama po novorođenče, kao i da je vodeći uzrok smrti kod dece 2,3 . Prema podacima iz svetske literature, približno 10% porođaja desi se pre navršenih 37 nedelja gestacije 1 . Prvi dokazi o vezi između intrauterine infekcije nastale pre prskanja plodovih ovojaka i prevremenog porođaja prezentovani su kasnih 1970-tih godina, kada su kulturom izolovane bakterije iz amnionske tečnosti 7 od 10 žena sa intaktnim plodovim ovojnicama, a kod kojih je kasnije nastupio prevremeni porođaj 4 . Ispitivanja sprovedena u svetu pokazuju da je oko 40% prevremenih porođaja uzrokovano infekcijom 5 . Kod žena sa prevremenim porođajem i intaktnim membranama u uterusu najčešće su identifikovane bakterije vaginalnog porekla, ali relativno niske virulencije [6][7][8] . 
Kada su infekcije genitalnog trakta u pitanju ekonomski, društveni, socijalni i kulturni milje mogu doprineti pojavi specifičnosti. Cilj ovog rada bio je da se ispita da li i koje bakterijske infekcije genitalnog trakta mogu da se dovedu u vezu sa nastankom prevremenog porođaja, a sve u zavisnosti od vremena kada su u toku trudnoće dijagnostikovane. 

Metode

Ovom anamnestičkom studijom (case-control study) obuhvaćeno je 226 žena koje su posetile ginekološke ambulante Domova zdravlja i Kliničkog centra Crne Gore u Podgorici ili hospitalizovane na Odeljenju za patologiju trudnoće istog kliničkog centra u periodu od januara 2005. do jula 2006. god. Iz ispitivanja bilo je isključeno osam žena čija se trudnoća završila spontanim pobačajem ili indukovanim prevremenim porođajem i dve žene sa blizanačkom trudnoćom, tako da je u istraživanju ostalo 216 ispitanica. 
Jednom u toku trudnoće svim trudnicama urađena su bakteriološka ispitivanja vaginalnog i cervikalnog brisa. 
Uzorci su uzimani trudnicama u različitim gestacijskim periodima s obzirom da su neka istraživanja pokazala da rizik od nastanka prevremenog porođaja može zavisiti od gestacijskog perioda u kojem je poremećaj vaginalne flore nastao 9 . Uzorkovanjem je obuhvaćeno 56 trudnica u I (do 12 gestacijskih nedjelja), 81 trudnica u II (između 13 i 24 gestacijske nedjelje) i 79 trudnica u III trimestru trudnoće (od 25. gestacijske nedelje do porođaja). 
Pri uzorkovanju ispunjavan je upitnik na osnovu podataka koji su traženi od ispitanica. Iz upitnika su dobijeni demografski i socioekonomski podaci: životno doba, bračno stanje, školska sprema i materijalno stanje ispitanice, kao i podaci iz ginekološko-akušerske anamneze: broj prethodnih trudnoća, porođaja, spontanih i namernih pobačaja, živorođene dece, vremena menarhe, urednost menstrualnog ciklusa. Materijalno stanje je ispitivano na osnovu subjektivne procene ispitanice da je loše ("lošije nego kod većine"), srednje ("kao većina") ili dobro ("bolje nego kod većine"). 
Prema ishodu trudnoće formirane su dve grupe. Studijsku grupu činilo je 29 trudnica čija se trudnoća završila prevremenim porođajem, a obuhvatila je: devet trudnica pregledanih u I trimestru, osam trudnica pregledanih u II trimestru i 12 trudnica kojima su uzorci uzeti u III trimestru trudnoće. U kontrolnoj grupi bilo je 187 ispitanica, od kojih je 47 ispitano u I, 73 u II i 67 trudnica u III trimestru trudnoće. 
Vaginalni brisevi zasejavani su na krvni i endo agar. Podloge su inkubirane 18 h na 37 °C u aerobnim uslovima. Cerviksnni brisevi su, pored krvnog i endo agara, zasejavani i na čokoladni agar koji je inkubiran 48 h u atmosferi sa 5% CO 2 . Od svih briseva pravljeni su mikroskopski peparati koji su bojeni po Gramu 10 . Identifikacija izolovanih bakterija obavljena je na osnovu njihovih mikroskopskih, kulturalnih, fiziološko-biohemijskih i antigenih osobina. Bakterijska vaginoza dijagnostikovana je primenom "Scoring" sistema po Nugentu 11 . 
Za dijagnozu Chlamydia trachomatis (CT) infekcije grlića materice ispitanicama je uziman endocervikalni bris, a hlamidijski antigeni dokazivani su primenom ELISA testa 12 . Korišćen je dijagnostički test MicroTrak II, Trinity Biotech, Ireland. 
Pri ispitivanju prisustva mikoplazmi u genitalnom traktu trudnicama je uziman vaginalni bris. Za dijagnozu je korišćen komercijalni dijagnostički set za kultivaciju, identifikaciju i ispitivanje osjetljivosti Ureaplasma urealyticum i Mycoplasma hominis Mycoplasma IST 2, bioMerieux, France 13 . 
Infekcija je dijagnostikovana nalazom bakterijskih antigena u cerviksnom brisu ili pozitivne kulture vaginalnog ili cerviksnog brisa koju je pratilo prisustvo povećanog broja polimorfonukleara (≥ 5 po vidnom polju, posmatrano imerzionim objektivom) u direktnim mikroskopskim preparatima 14, 15 . 
Za analizu dobijenih rezultata primenjene su: metode deskriptivne statistike, analitičke statističke metode (apsolutni i relativni pokazatelji obilježja: ґ, p, SD, Sp), Fisherov test tačne vjerovatnoće, χ 2 , Studentov t test parametarskih i neparametarskih malih i velikih nezavisnih uzoraka). 
Datoteka je formirana u računaru PC 586, u programskom paketu SPSS 12,0 pomoću kojeg je izvršena analiza podataka. 

Rezultati

Tokom dvogodišnjeg istraživanja ispitano je 29 trudnica koje su se porodile prevremeno (studijska grupa) i 187 trudnica čija se trudnoća završila porođajem u terminu (kontrolna grupa) (tabela 1). 
Analiziranjem podataka dobijenih upitnikom, utvrđeno je da su studijska i kontrolna grupa ujednačene u pogledu životnog doba, nivoa obrazovanja, bračnog statusa, broja prethodnih porođaja, živorođene dece, broja namernih pobačaja, urednosti menstrualnog ciklusa, vremena menarhe i trajanja menstrualnog ciklusa (tabele 2-4). Veći procenat žena koje su se porodile pre vremena (34,5%), u odnosu na one sa porođajem u terminu (18,2%), imao je spontane pobačaje prema ginekološko-akušerskoj anamnezi. Ova razlika bila je statistički značajna (p = 0,050). Rezultati su pokazali da su žene koje su se prevremeno porodile statistički značajno češće imale loše materijalno stanje (17,2%), u odnosu na one iz kontrolne grupe (5,9%; p = 0,041). Iako je u II i III trimestru kod većeg procenta ispitanica sa prevremenim porođajem u odnosu na one sa porođajem u terminu zabeležen porast mikroorganizama na podlogama zasejanim vaginalnim brisevima, ta razlika nije bila statistički značajna (tabela 5). 
Bakterijska vaginoza u I i II trimestru trudnoće dijagnostikovana je nešto češće kod žena kontrolne grupe u odnosu na žene studijske grupe, dok je u III trimestru trudnoće češće dijagnostikovana kod žena koje su se porodile pre vremena u odnosu na žene sa porođajem u terminu, ali razlike nisu bile statistički značajne (tabela 5). 
Od svih vaginalnih briseva pravljeni su direktni mikroskopski preparati (DMP) radi uočavanja prisustva leukocita (polimorfonuklearna -PMN) kao indirektnog pokazatelja moguće infekcije. U I i II trimestru trudnoće veći procenat žena sa porođajem u terminu u odnosu na žene sa prevremenim porođajem imao je povećan broj leukocita u DMP vaginalnog brisa: u I trimestru 27,7% žena kontrolne grupe i 11,1% žena studijske grupe, a u II trimestru 49,3% onih sa porođajem u terminu i 37,5% ispitanica koje su se porodile pre vremena (tabela 5). 
U III trimestru trudnoće dobijen je drugačiji rezultat. Povećan broj polimorfonukleara češće je bio uočen u DMP vaginalnih briseva žena koje su se porodile pre vremena (75%) u odnosu na žene sa porođajem u terminu (43,3%), ali primenom Fisherovog testa nije dokazana statistička značajnost te razlike (p = 0,060). 
Ureaplasma urealyticum u II trimestru trudnoće dijagnostikovana je u približno istom procentu kod žena obe grupe (62,5% žena koje su se porodile pre vremena i 61,6% žena sa porođajem u terminu), dok je u I i III trimestru u nešto većem procentu nađena kod ispitanica studijske grupe u odnosu na žene kontrolne grupe (tabela 5). Mycoplasma hominis u I trimestru bila je češće nađena u vagini žena studijske grupe (11,1%) u odnosu na ispitanice kontrolne grupe (6,4%), a u II i III trimestru nije dijagnostikovana ni kod jedne od žena koje su se porodile pre vremena (tabela 5). 
U sva tri trimestra trudnoće iz vaginalnih briseva žena sa porođajem u terminu najčešće bila je izolovana Candida spp. (17%, 12,3%, 11,9%). Kod žena sa prevremenim porođajem u prva dva trimestra nijedan mikroorganizam nije se izdvajao po svojoj učestalosti, dok je u III trimestru trudnoće najveći procenat žena (16,7%) u vaginalnom brisu imao Candida spp. (tabela 6). 
Vaginalna infekcija u I i II trimestru trudnoće nađena je u približno istom procentu u obe ispitivane grupe žena, tj. u I trimestru kod 11,1% trudnica koje su se porodile pre vremena i 14,9% trudnica sa porođajem u terminu, a u II trimestru kod 37,5% žena studijske grupe i 39,7% ispitanica kontrolne grupe (slika 1). U III trimestru trudnoće vaginalna infekcija češće je dijagnostikovana kod žena koje su se porodile pre vremena (66,7%) u odnosu na žene sa porođajem u terminu (29,9%). Ova razlika pokazala se statistički značajnom (p = 0,021). 
Kultivacijom cervikalnih briseva pozitivan rezultat dobijen je u I i III trimestru trudnoće kod većeg procenta žena kontrolne grupe u odnosu na studijsku (tabela 7). Chlamydia trachomatis nije nađena ni kod jedne žene ispitane u I trimestru trudnoće i ni kod jedne žene studijske grupe u II trimestru trudnoće. U III trimestru je dijagnostikovana kod 16,7% žena koje su se porodile pre vremena i 9% žena sa porođajem u terminu (tabela 7). 

Tabela 6 Mikroorganizmi izolovani iz vaginalnih briseva u odnosu na termin porođaja i gestacijski period

I
U kulturama zasejanih cerviksnih briseva nijedan mikroorganizam nije se izdvajao po učestalosti izolacije (tabela 8). 
Rezultati su pokazali da se pre vremena porodilo 9 (16,1%) od 56 žena kod kojih su mikrobiološke analize urađene u I trimestru, 8 (9,9%) od 81 ispitanice kod kojih su ove analize urađene u II trimestru i 12 (15,2%) od 79 onih kod kojih su mikrobiološke analize urađene u III trimestru trudnoće (tabela 9). Nakon što su podaci statistički obrađeni, nije utvrđena značajnost razlike (χ 2 = 1,350; p = 0,509). 

Diskusija

U zadnje dve decenije infekcija se nametnula kao važan faktor u patogenezi prevremenog porođaja i komplikacija kod prevremeno rođene dece. Dokazi da infekcija ima ulogu u nastanku prevremenog porođaja nađeni su u eksperimentima na životinjama 16 . Inokulacija bakterija ili bakterijskih produkata kod eksperimentnih životinja izazivala je pobačaj ili trudove. Osim toga, sistemske infekcije majke, poput pijelonefritisa, pneumonije, malarije ili tifusa dovode do trudova. Na kraju, brojna istraživanja pokazala su da su intrauterine infekcije udružene sa prevremenim porođajem 17 . 
Kako se ascendentni put širenja u nastanku intrauterine infekcije navodi kao najčešći, ispitali smo vaginalni ekosistem kod trudnica i prisustvo bakterija u cerviksnom kanalu da bismo ih eventualno povezali sa terminom porođaja. 
Ispitivanjem vaginalne infekcije utvrđeno je da je ona bila prisutna u približno istom procentu kod žena obe ispitivane grupe u I i II trimestru trudnoće, dok je u III trimestru dobijen bitno drugačiji rezultat, tj. vaginalna infekcija je u statistički značajnom većem procentu nađena kod žena koje su se porodile pre vremena u odnosu na žene sa porođajem u terminu. 
Objašnjenje za ovakve rezultate može se naći u tome da je trudnicama po dobijanju mikrobioloških rezultata, ordinirana odgovarajuća terapija, koja je u I i II trimestru imala povoljan uticaj na ishod trudnoće, dok je u III trimestru bilo kasno za ovakve efekte terapije. Drugačije su koncipirali istraživanje Hay i sar. 18 koji, uz odobrenje etičkog komiteta, rezultate analiza nisu saopštavali ni trudnicama uključenim u ispitivanje, ni njihovim lekarima. Na taj način izostala je terapija, a kao rezultat dobijena je statistički značajna udruženost bakterijske vaginoze u ranoj trudnoći i prevremenog po- 19 pokazali u ispitivanju da "screening" i lečenje asimptomatske bakterijske vaginoze i vaginalne flore u I i II trudnoće dovodi do smanjenja učestalosti pojave prevremenog porođaja žena u generativnom dobu. To se donekle slaže sa ma dobijenim u ovom ispitivanju, su pokazali da se prevremeno porodilo 9,9% kojima su mikrobiološke analize urađene samo u II trimestru a od trudnica kojima su mikrobiološke analize izvršene u III trudnoće 15,2%. Među ženama kojima mikrobiološke analize urađene samo u I trimestru trudnoće 16,1% porodilo se pre vremena. Prema rezultatima našeg ispitivanja najbolji efekat po ishod u smislu prevencije prevremenog porođaja, su pregledi obavljeni u II trudnoće. Izgleda da obavljanje mikrobioloških samo u I trimestru trudnoće nije optimalno, tj. suviše je rano s obzirom na dužinu trajanja trudnoće. 
Rezultati brojnih studija nagoveštavaju da je hronična intrauterina infekcija povezana kako sa spontanim pobačajima tako i sa prevremenim porođajem, tj. intrauterina infekcija ne može se smatrati akutnom komplikacijom trudnoće 20 . Sve je više rezultata koji govore u prilog hroničnom procesu. Pokazalo se da su žene sa podacima o pelvičnoj inflamacijskoj bolesti, kao i one koje su koristile intrauterina kontraceptivna sredstva bile u većem riziku od prevremenog porođaja od kontrolne grupe 21 . Ova opservacija zajedno sa rezultatima koji govore da prevremeni porođaj udružen sa horioamnionitisom ima tendenciju da se ponavlja u narednim trudnoćama osnova su za hipotezu da intrauterina infekcija prethodi trudnoći u prevremenim porođajima 1 . 
Iako postoje jasni dokazi o udruženosti intrauterine infekcije i prevremenog porođaja, prevencija i lečenje u ovakvim slučajevima i dalje su izazov. Rezultati brojnih studija koje su ispitivale antibiotsko lečenje bolesnica sa izmenjenom vaginalnom florom bili su kontradiktorni. Ono što je za sada izvesno jeste da lečenje bakterijske vaginoze u drugom trimestru, naročito kod bolesnica koje su već imale prevremeni porođaj, ima povoljan efekat 20 . Lamont i sar. 9 utvrdili su da lokalni tretman vaginalnom kremom sa klindamicinom u I i II trimestru trudnoće trudnica sa bakterijskom vaginozom redukuje incidenciju prevremenog porođaja u odnosu na opštu populaciju. Ovi rezultati u skladu su sa rezultatima dobijenim ispitivanjem bakterijske vaginoze u našoj studiji, ako se uzme u obzir da je svaka žena sa dijagnostikovanom vaginozom dobila odgovarajuću terapiju. Pokazalo se da je baketrijska vaginoza bila u približno istom procentu prisutna kod žena obe ispitivane grupe pregledane u I i II trimestru, a da je nađena u nešto većem procentu kod žena sa prevremenim porođajem u odnosu na žene sa porođajem u terminu u III trimestru trudnoće, mada nije dobijena statistička značajnost ove razlike. 
Mycoplasma hominis (MH) češće je dijagnostikovana kod žena sa porođajem u terminu u odnosu na ispitanice sa prevremenim porođajem u II i III trimestru što navodi na zaključak da prisustvo ove bakterije nije uticalo na ishod trudnoće. Novija istraživanja pokazala su da MH vrlo retko invadira horioamnionski prostor, naročito u odsustvu drugih mikroorganizama, čemu bi mogli ići u prilog i naši rezultati 22 . 
Rezultati dobijeni ispitivanjem prisustva Ureaplasma urealyticum u vaginalnim brisevima i Chlamydia trachomatis u cervikalnim brisevima govore u korist hipotezi da antibiotska terapija u I i II trimestru trudnoće može da prekine hronični tok infekcije i povoljno deluje na ishod trudnoće, što nije slučaj ako se primeni u III trimestru trudnoće. I jedna i druga bakterija nađene su u III trimestru trudnoće kod većeg procenta žena koje su se porodile pre vremena u odnosu na one sa porođajem u terminu, dok su u II trimestru dobijeni drugačiji rezultati. 
Prisustvo velikog broja PMN u DMP vaginalnog brisa u III trimestru takođe je bilo češće kod ispitanica studijske grupe nego u kontrolnoj grupi, što nije bio slučaj kod žena pregledanih u I i II trimestru trudnoće. Rezultati dobijeni ispitivanjem prisustva PMN u cerviksnim brisevima pokazali su njihovo češće prisusutvo u II i III trimestru trudnoće kod žena koje su se prevremeno porodile u odnosu na žene sa porođajem u terminu. Bakterijska kolonizacija i infekcija donjih i gornjih partija genitalnog trakta može rezultovati lokalnom inflamacijom i tako pokrenuti kaskadu događanja koja će nedvosmisleno dovesti do trudova i porođaja. Polimorfonukleari predstavljaju ćelije primarnog imunskog odgovora. Novija istraživanja su ustanovila povezanost nalaza PMN u vagini sa povećanim rizikom za nastank prevremenog porođaja 13 . Dodatno je utvrđena veza između nalaza vaginalnih PMN i povećanog nivoa inflamacijskih i proinflamacijskih citokina 23 . Iako poreklo citokina u cervikovaginalnim sekretima nije jasno određeno, s obzirom da su prva linija odbrane, PMN se ispituju kao njihov mogući izvor 24 . Yamada i sar. 25 ustanovili su strogu povezanost između povećanog broja vaginalnih PMN i nivoa interleukina 8 (IL 8) u vaginalnom sekretu. Hitti i sar. 26 utvrdili su da je povećan broj vaginalnih PMN u strogoj udruženosti sa povećanim nivoom IL 8 u vaginalnom sekretu, ali i sa povećanim nivoom IL 8 i interleukina 6 (IL 6) u amnionskoj tečnosti. Ova povezanost ukazuje na moguću važnost određivanja prisutnosti vaginalnih PMN u kliničkoj proceni rizika od nastanaka prevremenog porođaja. 

Zaključak

Bakterijske infekcije genitalnog trakta imaju značaja za nastanak prevremenog porođaja, pa bi pravovremena antibiotska terapija mogla da ima povoljan efekat u smislu smanjenja rizika od prevremenog porođaja. 
Vreme detekcije genitalne bakterijske infekcije ima značaja za tok i ishod graviditeta, s obzirom da je ovo ispitivanje pokazalo da učestalost prevremenog porođaja zavisi i od gestacijskog doba kada su urađene prve mikrobiološke analize. Prevremeni porođaj ređi je kod žena kod kojih su prve mikrobiološke analize urađene samo u II trimestru u odnosu na žene kojima su ove analize urađene samo u I ili samo u III trimestru trudnoće. 
Nijedna od bakterija nije se izdvojila kao posebno značajna za nastanak prevremenog porođaja, mada rezultati dobijeni ispitivanjem prisustva Chlamydia trachomatis i Ureaplasma urealyticum ukazuju na potrebu za dodatnim istraživanjima. 

Tabela 1 Broj pregledanih trudnica prema trimestrima trudnoće

  
	Trimestar trudnoće	Broj pregledanih trudnica sa prevremenim porođajem sa porođajem u terminu	Ukupno
		broj	%	broj	%	broj	%
	I	9	31	47	25,1	56	25,9
	II	8	27,6	73	39	81	37,5
	III	12	41,4	67	35,9	79	36,6
	Ukupno	29	100	187	100	216	100
							Tabela

2 Demografske i socioekonomske karakteristike ispitivanih žena

  
	Demografski i socioekonomski faktori	Prevremeni porođaj broj %	Porođaj u terminu broj %	Ukupno broj	%	p
	Godine starosti							
	<19	3	10,3	8	4,3	11	5,1	0,464
	20-29	18	62,1	116	62	134	62	
	30-39	8	27,6	59	31,6	67	31	
	40-49	0	0	4	2,1	4	1,9	
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100	
	Obrazovanje							
	bez škole	4	13,8	13	7	17	7,9	0,643
	niže	7	24,1	45	24,1	52	24,1	
	srednje	14	48,3	101	54	115	53,2	
	visoko	4	13,8	28	15	32	14,8	
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100	
	Bračni status							
	udate	29	100	180	96,3	209	96,8	0,597
	neudate	0	0	7	3,7	7	3,2	
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100	
	Materijalno stanje							
	loše	5	17,2	11	5,9	16	7,4	0,041
	srednje	17	58,6	145	77,5	162	75	
	dobro	7	24,1	31	16,6	38	17,6	
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100	
								Tabela 3
	Podaci						

iz ginekološko-akušerske anamneze ispitivanih trudnica

  
	Ginekološko-akušerske karakteristike	Prevremeni porođaj broj %	Porođaj u terminu broj %	Ukupno broj	%	p
	Broj prethodnih porođaja							
	0	10	34,5	80	42,8	90	41,7	0,473
	1	13	44,8	61	32,6	74	34,3
	2	5	17,2	29	15,5	34	15,7
	3 i više	1	3,4	17	9,1	18		8,3
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100
	Broj živorođene djece							
	0	11	37,9	82	43,9	93	43,1	0,561
	1	13	44,8	61	32,6	74	34,3
	2	4	13,8	29	15,5	33	15,3
	3 i više	1	3,4	15	8	16		7,4
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100
	Namerni pobačaji							
	bez pobačaja	28	96,6	167	89,3	195	90,3	0,322
	sa pobačajima	1	3,4	20	10,7	21		9,7
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100
	Spontani pobačaji							
	bez pobačaja	19	65,5	153	81,8	172	79,6	0,050
	sa pobačajima	10	34,5	34	18,2	44	20,4
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100
	Urednost							
	menstrualnog ciklusa							
	uredan	25	86,2	170	90,9	195	90,3	0,496
	neuredan	4	13,8	17	9,1	21		9,7
	Ukupno:	29	100	187	100	216	100

Mijović G, et al. Vojnosanit Pregl 2008; 65(4): 273-280. 
Tabela 4 Menarha i trajanje menstrualnog ciklusa kod trudnica koje su se porodile pre vremena i onih koje su se porodile u terminu

  
	Završetak trudnoće	Broj žena	Menarha (godine) ґ±SD p	Trajanje menstruacije (dani) ґ±SD p
	Porođaj u terminu Prevremeni porođaj	187 29	13,60±1,46 13,55±1,70	0,874	5,00±1,22 5,10±1,45	0,680
						Tabela 5
	Rezultati					

analiza vaginalnih briseva ispitivanih trudnica u zavisnosti od gestacijskog doba kada su analize vršene

  
	Vrsta analize	Gestacijski period	Rezultat	Završetak porođaja pre vremena u terminu broj % broj %	Ukupno broj %	p
		I trimestar	pozitivna negativna	2 7	22,2 77,8	11 36	23,4 76,6	13 43	23,2 76,8	1,000
	Vaginalna bris-kultura	II trimestar	pozitivna negativna	3 5	37,5 62,5	22 51	30,1 69,9	25 56	30,9 69,1	0,697
		III trimestar	pozitivna negativna	5 7	41,7 58,3	20 47	29,9 70,1	25 54	31,6 68,4	0,504
		I trimestar	pozitivna negativna	2 7	22,2 77,8	14 33	29,8 70,2	16 40	28,6 71,4	1,000
	Bakterijska vaginoza	II trimestar	pozitivna negativna	0 8	0 100	2 71	2,7 97,3	2 79	2,5 97,5	1,000
		III trimestar	pozitivna negativna	1 11	8,3 91,7	2 65	3 97	3 76	3,8 96,2	0,394
	PMN* u DMP † vagi-nalnog brisa	I trimestar II trimestar III trimestar	nađeni su nisu nađeni nađeni su nisu nađeni nađeni su nisu nađeni	1 8 3 5 9 3	11,1 88,9 37,5 62,5 75 25	13 34 36 37 29 38	27,7 72,3 49,3 50,7 43,3 56,7	14 42 39 42 41 38	25 75 48,1 51,9 51,9 48,1	0,424 0,714 0,060
	Vaginalni	I trimestar	pozitivna negativna	4 5	44,4 55,6	17 30	36,2 63,8	21 35	37,5 62,5	0,715
	bris Ureaplasma	II trimestar	pozitivna negativna	5 3	62,5 37,5	45 28	61,6 38,4	50 31	61,7 38,3	1,000
	urealyticum	III trimestar	pozitivna negativna	8 4	66,7 33,3	38 29	56,7 43,3	46 33	58,2 41,8	0,752
	Vaginalni	I trimestar	pozitivna negativna	1 8	11,1 88,9	3 44	6,4 93,6	4 52	7,1 92,9	0,514
	bris Myco-plasma	II trimestar	pozitivna negativna	0 8	0 100	10 63	13,7 86,3	10 71	12,3 87,7	0,587
	hominis	III trimestar	pozitivna negativna	0 12	0 100	6 61	9 91	6 73	7,6 92,4	0,583

*polimorfonukleari; † direktan mikroskopski preparat Mijović G, et al. Vojnosanit Pregl 2008; 65(4): 273-280. 
7 Rezultati analiza urađenih na cerviksnim brisevima žena ispitivanih trudnica u zavisnosti od gestacijskog doba

  
	Prisutnost infekcije	0% 20% 40% 60% 80% 100%	prevremeni porođaj 1 8	porođaj u terminu 7 40	prevremeni porođaj 5 3	porođaj u terminu 44 29	prevremeni porođaj 8 4	terminu porođaj u 47 20	Nije prisutna Prisutna				
		p = 0,021											
			I trimestar	II trimestar	III trimestar					
		Sl. 1 -Vaginalna infekcija u ispitivanim grupama u				
				zavisnosti od gestacijske dobi						
		U I trimestru trudnoće veći procenat ispitanica koje su				
	se porodile u terminu (21,3%) u odnosu na one koje su se po-				
	rodile pre vremena (11,1%) imao je polimorfonukleare u				
	DMP cerviksnog brisa. U II i III trimestru trudnoće kod 50%				
	ispitanica studijske grupe nađen je veliki broj leukocita u				
	trimestar DMP cerviksnih briseva, dok je u kontrolnoj grupi takav na-		II trimestar		III trimestar
	prevremeni laz imalo 35,6% žena; u II trimestru i 35,8% žena; u III tri-u terminu Izolovani mikroorganizam mestru (tabela 7).	porođaj prevremeni u terminu	prevremeni	u terminu
						broj	%	broj	%	broj	%	broj	%	broj	%	broj	%
	Bez izolata			7	77,8	36	76,6	5	62,5	51	69,9	7	58,3	47	70,1
	Candida spp.					8	17			9	12,3	2	16,7	8	11,9
	S. agalactiae							1	12,5	1	1,4	1	8,3	6	9
	E. coli				1	11,1			1	12,5	2	2,7	1	8,3
	Proteus mirabilis				1	2,1			1	1,4
	Enterococcus spp.				1	2,1			1	1,4
	Staphylococcus aureus						1	12,5	1	1,4	1	8,3
	Klebsiella spp.											1	1,5
	Candida spp. i S. agalactiae							2	2,7	1	1,5
	S. agalactiae i E. coli				1	2.1				
						1	11,1						
	Streptococcus pyogenes								1	1,4
	Candida spp. i E.coli								1	1,4	1	1,5
	Candida i Enterococcus								1	1,4	2	3
	S.agalactiae i Proteus								1	1,4
	E.coli i Proteus											1	1,5
	S.agalactiae i S.aureus								1	1,4
	Ukupno			9	100	47	100	8	100	73	100	12	100	67	100
			Vrsta analize		Gestacijski period	Rezultat	pre vremena broj %	Tabela Završetak porođaja u terminu ukupno broj % broj % p
					I trimestar		pozitivna negativna	0 9	0 100	1 46	2,1 97,9	1 55	1,8 98,2	1,000
		Cerviksni bris-kultura	II trimestar		pozitivna negativna	1 7	12,5 87,5	4 69	5,5 94,5	5 76	6,2 93,8	0,414
					III trimestar		pozitivna negativna	0 12	0 100	7 60	10,4 89,6	7 72	8,9 91,1	0,587
					I trimestar		nađeni su nisu nađeni	1 8	11,1 88,9	10 37	21,3 78,7	11 45	19,6 80,4	0,671
		PMN* u DMP † cerviksnog brisa	II trimestar		nađeni su nisu nađeni	4 4	50 50	26 47	35,6 64,4	30 51	37 63	0,460
					III trimestar		nađeni su nisu nađeni	6 6	50 50	24 43	35,8 64,2	30 49	38 62	0,357
		Cerviksni bris-Chlamydia trachomatis	II trimestar III trimestar		pozitivna negativna pozitivna negativna	0 8 2 10	0 100 16,7 83,3	6 67 6 61	8,2 91,8 9 91	6 75 8 71	7,4 92,6 10,1 89,9	1,000 0,600

E.coli i Klebsiella spp. *polimorfonukleari; † direktan mikroskopski preparat Mijović G, et al. Vojnosanit Pregl 2008; 65(4): 273-280. 
Tabela 8 Mikroorganizmi izolovani iz cervikalnih briseva u odnosu na termin porođaja i gestacijsku dob kad je analiza urađena

  
	rođaja. Ugwumadu i sar.												
			I trimestar			II trimestar			III trimestar
	Izolovani mikroorganizmi	prevremeni	u terminu	porođaj prevremeni	u terminu	prevremeni	u terminu
		broj	%	broj	%	broj	%		broj	%	broj	%	broj	%
	Bez izolata	9	100	46	97,9	7	87,5		69	94,5	12	100	60	89,6
	Candida spp.					1	12,5						2	3
	S. agalactiae								2	2,7			1	1,5
	E.coli												2	3
	Proteus mirabilis			1	2,1								
	Enterococcus spp.								1	1,4			
	Staphylococcus aureus								1	1,4			1	1,5
	Candida i S. agalactiae												1	1 , 5
	Ukupno	9	100	47	100	8	100		73	100	12	100	67	100
											Tabela 9	
		Gestacijski period pri prvom mikrobiološkom pregledu i termin porođaja	
	Gestacijski period u kojem je obavljen mikrobiološki pregled	Porođaj prevremeni broj % broj u terminu %	Ukupno broj %	
	I trimestar			9		16,1	47		83,9	56	100	
	II trimestar			8		9,9	73		90,1	81	100	
	III trimestar			12	15,2	67		84,8	79	100	
	Ukupno			29	13,5	186		86,5	215	100
Volumen 65, Broj 4