Influence of metabolism modifiers of cyclic nucleotides on contractility of right ventricle of rat heart with intact and removed endocardial endothelium


Институт за хистологију, Медицински факултет, Косовска Митровица KRATAK SADRŽAJ Uvod En do kard ni en do tel je pri rod na bi o lo ška ba ri je ra iz me đu cir ku li šu će kr vi u ko mo ra ma i će li ja sr ca. Unu tra šwa po vr ši na sr ca je pot pu no uokvi re na en do kard nim en do te lom, ko ji po kri va i val vu le, a na sta vqa se na en do tel ve li kih krv nih su do va. Ima oso bi nu krv no-sr ča ne ba ri je re, sadr ži re cep to re za broj ne me di ja to re i ima spo sob nost sin te ze en do tel nih me di ja to ra. Ciq ra da Ciq ra da je bio da se utvr di zna čaj oču va nog en do kard nog en do te la za kon trak til nost desne ko mo re sr ca i uti caj mo di fi ka to ra me ta bo li zma ci klič nih nu kle o ti da na kon trak til nost sr ca s oču va nim i uklo we nim en do kard nim en do te lom. Me to de ra da U eks pe ri men tu su ko ri šće ni od ra sli pa co vi so ja Wi star al bi no oba po la. Eks pe ri men ti su iz ve de ni na pre pa ra ti ma de sne ko mo re sr ca pa co va kroz dva eks pe ri men tal na mo de la. Pr vi mo del pred sta vqao je de snu ko mo ru sr ca s oču va nim en do kard nim en do te lom, a dru gi s en do te lom uklo wenim he mij skim pu tem po ta pa wem ko mo re u jed no pro cent ni ras tvor Tri ton X-100. Re zul ta ti Kon trak til nost sr ca s uklo we nim en do te lom je bi la za 60% ma wa ne go kod sr ca s oču vanim en do kard nim en do te lom. Te o fi lin (10 -2 mol/l) is po qa va po zi ti van ino trop ni efe kat ne za vi sno od po sto ja wa en do kard nog en do te la. Ino trop ni od go vor mo že bi ti in du ko van in hi bi ci jom fos fodi e ste ra ze, aku mu la ci jom ci klič nih nu kle o ti da i ak ti va ci jom Ca 2+ ka na la. Mo du la tor na ulo ga en dokard nog en do te la u ino trop nim efek ti ma imi da zo la (2×10 -3 mol/l) je zna čaj na (p<0,05). Imi da zol utiče na kon trak til nost de sne ko mo re sa mo ka da je en do kard ni en do tel oču van, pa se pret po sta vqa da je efe kat imi da zo la po sre do van sin te zom i oslo ba đa wem en do tel nih me di ja to ra. Za kqu čak Oču va ni en do kard ni en do tel je neo p ho dan za ostva ri va we kon trak til nih per for man si sr ca. Kquč ne re či: en do kard ni en do tel; ci klič ni ade no zin mo no fos fat; fos fo di e ste ra za; te o fi lin; imi da zol 

UVOD

En do kard ni en do tel (EE) je pri rod na bi o lo ška ba ri je ra iz me đu cir ku li šu će kr vi u ko mo ra ma i će li ja sr ca. Će li je EE stva ra ju sloj te sno po ve za nih će li ja sa cen tral nim je dar nimis pup če wemiop se žnimme đu će lij skim spo je vi ma. Ova kva gra đa omo gu ća va mu je din stve na per me a bil na svoj stva. Tran sen do tel na pro pu stqi vost kon tro li sa na je pre do mi nant no pu tem jed ne te sne ve ze ili vi še wih (engl. tight jun ction), do bro or ga ni zo va nih pri čvr šću ju ćih ve za (lat. zo nu la ad he rens)ibroj nih,struk tur noslo že nih pu ko ti na stih ve za (engl. gap jun ction). Sma tra se da se te sne ve ze uvek na la ze na lu mi nal noj stra ni u me đu će lij skim pu ko ti na ma iz me đu en do kard nih će li ja [1]. 
Elek tro fi zi o lo ška me re wa pro to ka stru je po ka za la su da su en do kard ne će li je elek trič no i mor fo lo ški pove za ne ve za ma slič nim pu ko ti na stim [2,3]. Obi qe pu ko ti na stih ve za su ge ri še da će li je EE ima ju bli ske elek tro he mij ske ve ze me đu sob no i ovaj tip ve za obez be đu je ve o ma br zu me đu će lij sku elek tro he mij sku po ve za nost i funk ci o nal nu oso bi nu EE da ak ti va ci ja jed ne we go ve će li je do vo di do ak ti va ci je svih. Imu no hi sto he mij skim bo je wi ma po ka za no je da su pu ko ti na ste ve ze ka na li za pro laz jo na, mo le ku la se kun dar nih gla sni ka i ma lih me ta bo li ta iz me đu su sed nih en do tel nih će li ja, paEEmo že modapo sma tra mokaosin ci ci jum s ja kim elek tro he mij skim ve za ma [4,5]. 
Elek tro fi zi o lo ške stu di je uka za le su na po sto ja we ve li kog bro ja jon skih ka na la u će lij skoj mem bra ni (ula znois pra vqač ki K + ka na li, Ca 2+ sen zi tiv ni K + ka na li, vol ta žnoza vi sniK + ka na li, vo lu menza vi sni Cl ka na li, tzv. strech aktivisani ka tjon ski ka na li) i je dan no sa čem po sre do va ni tran sport (Na + /K + AT Pa za) [3]. Tran sce lu lar ni jon ski tran sport od kr vi do kar di o mi o cit nog in ter sti ci ju ma od vi ja se pa siv nom di fu zi jom kroz jon ske ka na le i pre ko ak tiv nog tran spor ta za vi snog od no sa ča. 
En do tel ne će li je sr ca sin te ti šu i oslo ba đa ju raz li či te auto kri ne i pa ra kri ne tran smi te re ko ji di rekt no uti ču na sr ča ni me ta bo li zam, rast i kon trak til nost doi: 10.2298/SARH1010577S Смиљић С. и сар. Утицај модификатора метаболизма цикличних нуклеотида на контрактилност десне коморе срца kar di o mi o ci ta. Sin te za, lu če we i ak tiv nost en do tel nih me di ja to ra je usko po ve za na. En do kri na ulo ga EE ogle da se u spo sob no sti sin te ze en do tel nih me di ja to ra: azotok si da (NO), en do te li na 1 (ET1), pro sta glan di na (PG) i an gi o ten zi na (ATII) [6]. 

Modifikatori metabolizma cikličnih nukleotida

Unu tar će lij skisig na liigra juva žnuulo guukon tro li sa wu fi zi o lo ških i pa to fi zi o lo ških od go vo ra će li je. Ci klič ni 3,5ade no zin mo no fos fat (cAMP) i ci klič ni 3,5gu a no zin mo no fos fat (cGMP) pr vi su opi sa ni se kun dar ni gla sni ci. U sa rad wi s unu tar će lij skim Ca 2+ i ino zi toltri fos fa tom (IP 3 ) or ga ni zu ju unu tar će lij sku sig na li za ci ju. Pro me nom me ta bo li zma cAMP, sti mu la ci jom ili in hi bi ci jom ade ni lil ci kla ze, od no sno ci klič ne fos fo di e ste ra ze (PDE), mo žeseoče ki va tiipro me nakon cen tra ci jeci klič nih nu kle o ti da u će li ji, što se naj ve ro vat ni je od ra ža vainawe go veefek teuwoj.Ak tiv nostPDE je sto ti nu pu ta ve ća od ak tiv no sti ade ni lilci kla ze [7]. 
Su per fa mi li ja fos fo di e ste ra za či ni je da na est fa mi li ja: od PDE1 do PDE11. PDE1PDE6 su pr ve do bro opi sa ne izo for me, ali wi hov spe ci fi čan do pri nos funk ci ji tki va i pa to fi zi o lo gi ji osta je otvo re no po qezais tra ži va wa.Ovosepo seb nood no sinano vo ot kri ve ne fa mi li je PDE7PDE11, či je ulo ge još ni su utvr đe ne [7]. Bi o he mij ska izo la ci ja i hi sto he mij ske stu di je su uka za le na to da su u tki vu sr ca, po red wi ho ve ci to zol ne di stri bu ci je, PDE2, PDE3 i PDE4 ve za ne i za sar ko le mu. Ove tri izo for me PDE po ka zu ju naj ve ću ak tiv nost u će li ja ma sr ca, što je po kre nu lo raz voj wi ho vih in hi bi to ra, od no sno no vih ne gli ko zid nih i ne sim pa to mi me tič kih kar di o to nič nih agen sa u le če wu sla bo sti sr ca. Po zna to je da u kar di o va sku lar nom si ste mu po ve ća we ni voa cAMP iza zi va po zi ti van ino trop ni efe kat sr ca i va zo re lak sa ci ju [7,8]. 
Me tilk san ti ni (te o fi lin, te o bro min, ko fein) su ne se lek tiv ni in hi bi to ri PDE. Te o fi lin je pr vi opi sa ni me tilk san tin ko ji in hi bi ra PDE, a de ce ni ju ka sni je sin te ti san je ana log ksan ti na, 1me til3 izo bu tilk san tin (IBMX), sa sto ti nu pu ta po tent ni jim efek tom od te o fi li na. Po red to ga što in hi bi ra ju PDE, ne ki me tilk san ti ni su i an ta go ni sti pu rin skih re cep to ra, što je de li mič no uzrok wi ho vog re lak sant nog de lo va wa na glat ki mi šić. Te o fi lin je u te ra pij skim kon cen tra ci ja ma po tent ni in hi bi tor ade no zin skih re cep to ra i sa mim tim in hi bi ra de lo va we in tra ven ski pri me we nog ade no zi na [9,10]. Te o fi lin, kao an ta go nist ade no zin skih re cep to ra, spre ča va ino trop ni i hro no trop ni efe kat flu ok se ti na [11,12]. Me tilk san ti ni po ve ća va ju kon trak til nost mi o kar da pu tem in hi bi ci je PDE i an ta go ni zmom pre ma A 2 re cep to ri ma i po ten ci ra ju ino trop no de lo va we sti mu la to ra ade ni lilci kla ze [13]. 
Imi da zol ostva ru je po zi ti van ino trop ni efe kat na do znoza vi san na čin. Po da ci u li te ra tu ri o me ha ni zmu de lo va wa imi da zo la su opreč ni. Ro za (Rózsa) [14] sma tra da imi da zol kao sti mu la tor ak tiv no sti PDE uti če na sma we we unu tar će lij skog ni voa cAMP u kar di o mi o ci ti ma i uma wu je ino trop ni od go vor. Me đu tim, imi da zol u per fun do va nom sr cu za mor ca ne me wa ba zal ni ni vo cAMP i po ve ća va kon trak til nost sr ca. Su ge ri še se da imi da zol me wa fluks Ca 2+ po ve ća va ju ći per me a bil nost mem bra ne za ovaj jon. Imi da zol po ja ča va kar di o tok sič no dej stvo kal ci jumhlo ri da, ima pro a rit mo ge ni efe kat, do vo di do fi bri la ci je ko mo ra i po ja ča va arit mi je sr ca iza zva ne uaba i nom [15]. Ina če, imi da zol je he te ro ci klič no aro ma tič no or gan sko je di we we pr ste na ste struk tu re ko ja mu obez be đu je zna čaj na bi o lo ška svoj stva. Imi da zol ski pr sten je osno va u sin te zi le ko va ko ji pri pa da ju azo li ma, ben zni da zo lu i 7ni tro in dan zo lu. De ri vat imi da zo la 7ni tro in dan zol in hi bi ra ak tiv nost ne u ral ne sin ta ze NO (nNOS) i sma wu je ni vo NO u tki vi ma [13]. Ta ko đe, ostva ru je in hi bi tor ni efe kat u sin te zi trom bok sa na A 2 kod mi še va nor mal nog krv nog pri ti ska [16]. 
Be taadre ner gič ki ago ni sti i in hi bi to ri PDE3 tra di ci o nal no se ko ri ste u le če wu akut ne de kom pen zo va ne in su fi ci jen ci je sr ca, a ostva ru ju svo je dej stvo kroz po ve ća we ni voa cAMP u mi o ci ti ma i po sle dič no po ve ća we unu tar će lij ske koncentracije Ca 2+ [11]. Far ma ko lo ški raz voj in hi bi to ra PDE za ciq na spe ci fič na tki va, kao što je va sku lar ni glat ki mi šić, iza sadmo žeima tikli nič kupri me nuule če wupo višenog ar te rij skog krv nog pri ti ska. Me ha ni zam va zo re lak sa ci jekaovi še stru kipro cesmo žebi tiin du ko van pu tem aku mu la ci je ci klič nih nu kle o ti da, in hi bi ci je PDE i ak ti va ci jom K + ka na la [12]. 

CIQ RADA

Ciqis tra ži va wajebiodaseutvr dizna čajoču va nog EE za kon trak til nost de sne ko mo re sr ca i uti caj mo di fi ka to ra me ta bo li zma ci klič nih nu kle o ti da na kon trak til nost sr ca s oču va nim i uklo we nim EE. 
En do tel je da nas pri znat kao ma si van, re gi o nal no spe ci fi čan, mul ti funk ci o nal ni or gan. Da ta mu je stra te gij ska ana tom ska lo ka ci ja iz me đu kom po ne na ta cir ku li šu će kr vi i va sku lar ne glat ke mu sku la tu re ili sr ča ne mu sku la tu re, a to je bi o lo ški zna čaj napo vr ši na,či jadis funk ci jamo žebi tikri ti čan fak tor u raz li či tim pa to lo škim uslo vi ma. Hi po te zadaEEmo žebi tiukqu čenumo du la ci juino trop nog od go vo ra sr ca na od re đe ne ak tiv ne sup stan ce bi la je ciqmno gihis tra ži vač kihti mo va. 

METODE RADA


Izbor i priprema životiwa za eksperiment

U eks pe ri men tu su ko ri šće ni od ra sli pa co vi so ja Wi star al bi no oba po la, te le sne ma se 200±10 g. Do eks pe ri men taži vo ti wesuču va neuuslo vi maop ti mal ne tem pe ra tu re i kon tro li sa ne dnev ne sve tlo sti. Hra na i vo da da va ni su pre ma po tre bi. To kom tog pe ri o da ni su uoče ni zna ci bo le sti, ni ti pro me ne po na ša waijed neži vo ti we. 

Eksperimentalni postupak

Svi eks pe ri men ti su iz ve de ni na pre pa ra ti ma de sne ko mo re sr ca pa co va kroz dva eks pe ri men tal na mo de la. Pre pa ra ti su pri pre ma ni ta ko što su eks pe ri men tal neži vo ti wežr tvo va neudar cemupo ti qak,br zo je otva ran grud ni koš, sr ce va đe no iz grud nog ko ša i po ta pa no u Pe tri je vu šo qu u ko joj se na la zio Ti ro dov (Tyro de) ras tvor sle de ćeg sa sta va (vred no sti su da te u mmol/l): NaCl 136,9, KCl 2,69, CaCl 2 1,8, MgCl 2 1,05, NaH CO 3 11,9, NaH 2 PO 4 0,42 i glu ko za 5,55. Za tim sepri stu pi lopa žqi vomodva ja wude sneko mo reod osta lih de lo va sr ca. Na kon pre pa ri sa wa, izo lo va na de sna ko mo ra je fik si ra na u či zma stu elek tro du od plek si gla sa ko ja je po sta vqena u vo de no ku pa ti lo za izo lo va ne or ga ne za pre mi ne 25 ml, ta ko đe na pu we no Ti ro do vim ras tvo rom ok si ge ni sa nim me ša vi nom ga so va (95% O 2 i 5% CO 2 ), vred no šću pH od 7,4 i tem pe ra tu re od 37±0,5°C, što je pro ve ra va no na po čet ku i to kom sva kog po je di nač nog eks pe ri men ta. 
Kod dru gog eks pe ri men tal nog mo de la je na kon pre pa ri sa wa de sne ko mo re od stra wen EE po ta pa wem pre pa ra ta u jed no pro cent ni ras tvor Tri ton X100 u Krebs Rin ge ro vom (Krebs-Rin ger) ras tvo ru tem pe ra tu re 20°C. U ras tvo ru Tri ton X100ko mo rajedr ža nasa moje dan se kund, a za tim je va đe na i obil no is pi ra na sa 500 ml Ti ro do vog ras tvo ra za gre ja nog na 35°C [17]. Kod svih eks pe ri men tal nih gru pa tre ti ra nih jed no pro cent nim ras tvo rom Tri ton X100 iz o sta nak EE hi sto lo ški je po tvr đen. 
Izo lo va na ko mo ra u vo de nom ku pa ti lu je sti mu li sa na pu tem pa ra pla ti na stih elek tro da. Kon trak ci je su iza zi va ne pra vo u glim struj nim im pul si ma fre kven ci je 1 Hz, in ten zi te tom dva pu ta ve ćim od pra gov nog i tra ja wa od 5 ms, a pre no še ne pu tem izo me trij skog tran sdju se ra (ose tqi vost 0,05 g/cm) na mi kro di na mo me tar (7050, Ugo Ba si le). Eks pe ri ment je za sve eks pe ri men tal ne gru pe tra jao 90 mi nu ta, a u ce lo sti je ura đen u spe ci ja li zo va noj eks pe ri men tal noj la bo ra to ri ji na In sti tu tu za fi zi o lo gi ju Me di cin skog fa kul te ta u Be o gra du. 

Eksperimentalne grupe

Eks pe ri ment je po sta vqen kroz dva eks pe ri men tal na mo de la: pre pa rat de sne ko mo re sr ca pa co va s oču va nim EE i pre pa rat de sne ko mo re sr ca pa co va s uklo we nimEE.Is tra ži va wemjeob u hva će nošestgru padve kon trol ne i če ti ri eks pe ri men tal ne. Sva ku gru puječi ni lose dameks pe ri men tal nihži vo ti wa.Pr va kon trol na gru pa pred sta vqe na je pre pa ra ti ma de sne ko mo re s oču va nim EE, a dru ga pre pa ra ti ma s uklo we nim EE. Kod če ti ri eks pe ri men tal ne gru pe, po de qe ne na dve pod gru pe sa EE i dve bez EE, is pi ti van je ino trop ni efe kat far ma ko lo ških sup stan ci te o fi li na i imi da zo la. Sta bi li za ci o ni pe riod za izo lo va nu de snu ko mo ru u vo de nom ku pa ti lu, sti mu li sa nu elek trič nim im pul si ma, bio je 30 mi nu ta. Po sle tog vre me na do da va na je is pi ti va na sup stan ca i wen ino trop ni uti caj pra ćen je to kom sle de ćih 60 mi nu ta. 

Supstance

U eks pe ri men ti ma su pri me we ne ak tiv ne sup stan ce pro iz vo đa ča Sig ma Che mi cal (St. Lo u is, USA): te o fi lin (the o p hillyne, 10 2 mol/l) i imi da zol (imi da zo le, 2×10 3 mol/l). Ak tiv ne sup stan ce su pri me we ne u mak si mal nim efek tiv nim do za ma, što je utvr đe no na šim eks pe ri men ti mako jisupret ho di liovomis tra ži va wu. 

Analiza podataka

Pri mar no do bi je ni po da ci ana li zi ra ni su gra fič kim me to da ma, de skrip tiv nim sta ti stič kim me to da ma (arit me tič ka sre di na, stan dard na de vi ja ci ja) i me to da ma za is pi ti va we hi po te za. Vred no sti arit me tič kih sre di na i stan dard nih de vi ja ci ja am pli tu da kon trak ci ja za sve is pi ti va ne gru pe pred sta vqe ne su gra fič ki u vi du vre men skog li nij skog di ja gra ma. Raz li ke iz me đu iz me re nih vred no sti am pli tu de u da tom vre me nu me re wa i am pli tu de na ini ci jal nom me re wu ana li zi ra ne su Stu den to vim tte stom za za vi sne uzor ke. Raz li ke iz me đu is pi ti va nih gru pa i pro cen tu al ne pro me ne po da ta ka ana li zi ra ne su Stu den to vim tte stom za ne za vi sne uzor ke. Is pi ti va we sta ti stič kih hi po te za oba vqe no je na ni vou zna čaj no sti od 0,05. 

REZULTATI

Pri kaz re zul ta ta ob u hva ta pro me nu vred no sti am pli tu de kon trak ci ja de sne ko mo re sr ca pa co va po pri me ni is pi ti va ne ak tiv ne sup stan ce. Do bi je ne vred no sti am pli tu de kon trak ci ja za sve is pi ti va ne gru pe pri ka za ne su li nij skim di ja gra mom kroz sred wu vred nost i stan dard nu de vi ja ci ju. 

Kontrolne grupe

Vred nost am pli tu de kon trak ci ja de sne ko mo re sr ca pa co va sa EE kod pr ve kon trol ne gru pe na kra ju sta bi li za ci o nog pe ri o da bi la je 18 mm i ni je se zna čaj no me wa la do kra ja eks pe ri men tal nog pe ri o da (Gra fi kon 1). 
Vred nost am pli tu de kon trak ci ja kon trol ne gru pe bez EE na kra ju sta bi li za ci o nog pe ri o da bi la je 7 mminatojvred no stiseodr ža va ladokra jaeks pe ri men ta (Gra fi kon 2). 
Смиљић С. и сар. Утицај модификатора метаболизма цикличних нуклеотида на контрактилност десне коморе срца Vred no sti am pli tu de kon trak ci ja u kon trol noj gru pi bez EE za 60% su bi le ma we od vred no sti am pli tu de kon trak ci ja u kon trol noj gru pi sa EE. Is pi ti va wem raz li ka iz me đu vred no sti am pli tu da kon trak ci ja u gru pi sa EE i gru pi bez EE po tvr đe na je sta ti stič ki zna čaj na raz li ka iz me đu dve is pi ti va ne kon trol ne gru pe (p<0,05). Oču van EE neo p ho dan je u ostva ri va wu op ti mal ne kon trak til no sti kar di o mi o ci ta. 

Grupe sa primewenim teofilinom

Te o fi lin pri me wen u kon cen tra ci ji od 10 2 mol/l u gru pi s oču va nim EE iza zvao je po ve ća we am pli tu de kon trak ci ja sr ca. Mak si ma lan efe kat je po stig nut u 45. mi nu tu i za 87% je bio ve ći od vred no sti na kra ju sta bi li za ci o nog pe ri o da. Po stig nu ta vred nost am pli tu dekon trak ci jaodr ža va lasedokra japo sma tra nog pe ri o da (Gra fi kon 3). 
Kod nepostojawa EE te o fi lin (10 2 mol/l) je iza zvao po ve ća we kon trak til no sti ko je je bi lo zna čaj no od de ve tog mi nu ta, sa mak si mal nim efek tom u 45. mi nu tu,iodr ža valasedokra jaeks pe ri men tal nogpe ri o da (p<0,05) (Gra fi kon 4). 
Ana li zom zna čaj no sti raz li ke iz me đu gru pa na sva kom po je di nač nom me re wu utvr đe no je da po sto ji raz li ka u od go vo ru na te o fi lin u pr vih šest mi nu ta pri me ne. Od sed mog mi nu ta do kra ja po sma tra nog pe ri o da od 60 mi nu ta ni je bi lo raz li ke u ino trop nom od go vo ru sr ca na te o fi lin (p>0,05). 

Grupe sa primewenim imidazolom

Imi da zol u kon cen tra ci ji od 2×10 3 mol/l u gru pi s oču va nim EE do veo je do zna čaj nog po ve ća wa am pli tu de kon trak ci ja u pr voj mi nu ti na kon do da va wa, i to za 26%. Mak si mal no po ve ća we am pli tu de od 46% na stu pi lojeu20.mi nu tu,odr ža va losedo40.mi nu ta, a na kon to ga am pli tu da je bla go opa da la i na kra ju po sma tra nog pe ri o da je bi la za 29% ve ća od po čet ne (Gra fi kon 5). 
Imi da zol ne ma uti caj na kon trak til nost de sne ko mo re sr ca pa co va bez EE. Pro me na am pli tu de kon trak ci ja na kon pri me ne imi da zo la bi la je mak si mal no14%.Tosenemo žesma tra tizna čaj nompro me nom, što je i sta ti stič ki po tvr đe no (p>0,05) (Gra fi kon 6). 
Mi o kard sr ca pa co va po ka zu je dru ga či ji ino trop ni od go vor na imi da zol u za vi sno sti od oču va no sti EE (p<0,05). Iz me đu do bi je nih vred no sti am pli tu da u gru pisaEEigru pibezEEza be le že najesta ti stič ki zna čaj na raz li ka na svim me re wi ma (p<0,05). 

DISKUSIJA

Mo du la tor na ulo ga EE na per for man se sr ca (me ta bo li zam, rast, kon trak til nost i rit mič nost) iz u zet no je zna čaj na. Sna ga kon trak ci je sr ca di rekt no je za vi sna od po sto ja wa EE. Uti caj po je di nih tran smi te ra ili le ko va na kon trak til nost sr ca uslo vqen je sta wem oču va no sti EE. Efek ti le ko va na sr ce raz li ku ju se u za vi sno sti od to ga da li je EE oču van, de li mič no ošte ćen ili pot pu no uklo wen. EE ostva ru je svo ju ulo gu pu tem sin te ze i oslo ba đa wa auto kri nih, od no sno pa ra kri nih me di ja to ra, sen zor nom spo sob no šću da ot kri je pro me ne u krv noj pla zmi i oso bi nom krv nosr ča ne ba ri je re ko ja je od go vor na za kon tro lu tran sen do tel nog tran spor ta mo le ku la i jo na iz me đu kr vi i kar di jal nog in ter sti ci ju ma [1,6]. 
Me tilk san ti ni po ve ća va ju sna gu kon trak ci je sr ca, ima ju po zi tiv no hro no trop no dej stvo i uti ču na po ja vu ek to pič nih im pul sa. Pri me na ve ćih do za olak ša va po ja vu eks tra si sto la i ven tri ku lar nih arit mi ja [18]. Di rekt nim de lo va wem na krv ne su do ve me til ksan ti ni iza zi va ju va zo di la ta ci ju i hi po ten zi ju. Te o fi lin je ne se lek tiv ni in hi bi tor PDE, en zi ma ko ji su ubi kvi tar ni za sve će li je si sa ra. Do sad je u en do tel nim će li ja ma iden ti fi ko va na sa mo izo for ma PDE2, dok u kar di o mi o ci ti ma po sto je mno ge izo for me PDE. Uti caj te o fi li na na po ve ća we kon trak til no sti mi o kar da in du ko van je in hi bi ci jom ak tiv no sti PDE, aku mu la ci jom unu tar će lij skog cAMP i jo na Ca 2+ i . Te o fi lin po ve ća va ose tqi vost ri ja no din skih (RyR) re cep to ra, što uzro ku je oslo ba đa we Ca 2+ iz sar ko pla zmat skog re ti ku lu ma i pri nor mal nim vred no sti ma Ca 2+ i . Svo je efek te te o fi lin is po qa va ne sa mo pu tem in hi bi ci je PDE, već i spo sob no šću da blo ki ra re cep to re za ade no zin. Da nas je mo gu će ob ja sni ti po zi ti van ino trop ni efe kat te o fi li na za hva qu ju ći we go voj oso bi ni da se ve zu je za ade no zin ske re cep to re, po seb no kar di jal ne A 2 re cep to re. Na i me, me tilk san ti ni i ade no zin is po qa va ju kom pe ti ci ju za ista re cep tor ska me sta i ostva ru ju svo je efek te pre ko če ti ri ti pa re cep to ra: A 1 , A 2A , A 2B i A 3 . Ovi re cep to ri ve za ni su za Gpro te i ne i ak ti va ci ja A 2A i A 2B re cep to ra po ve ća va ni vo cAMP u će li ji, a ak ti va ci ja A 1 i A 3 sma wu je kon cen tra ci ju cAMP u će li ji [19,20]. 
Pri me na te o fi li na u kon cen tra ci ji od 10 2 mol/l u gru pi s oču va nim EE ostva ru je po zi ti van ino trop ni efe kat ko ji je zna ča jan na svim me re wi ma i sa mak si mu mom vred no sti am pli tu de kon trak ci ja u 45. mi nu tu za 89% iz nad ba zal ne vred no sti. U gru pi sa uklo we nim EE te o fi lin iza zi va po zi ti van ino trop ni efe kat, sta ti stič ki zna ča jan od de se tog mi nu ta do kra ja po sma tra nog pe ri o da i sa mak si mal nom vred no šću am pli tu de u 45. mi nu tu. Po zi ti van ino trop ni efe kat te o fi li na na sr ce ne raz li ku je se zna čaj no iz me đu is pi ti va nih gru pa (p>0,05), od no sno oču va nost EE ni je zna čaj na za efe kat te o fi li na. Po da ci iz na šeg is tra ži va wako re li ra jusre le vant nimpo da ci maiz li te ra tu re [9,21]. 
Pri me na imi da zo la u kon cen tra ci ji od 2×10 3 mol/l u gru pi s oču va nim EE iza zi va po ve ća we vred no sti am pli tu de kon trak ci ja ko ja je bi la naj ve ća u 20. mi nu tu za 46%. Na kon po stig nu tog mak si mu ma sna ga kon trak ci je la ga no opa da, ali do kra ja po sma tra nog pe ri o da osta je po ve ća na (p<0,05). Kod iz o stan ka EE imi da zol ne is po qa va zna ča jan ino trop ni efe kat, ali iza zi va bla go po ve ća we kon trak til no sti ko je je mak si mal no u dru gom mi nu tu na kon pri me ne (p>0,05). Po sto ji zna čaj na raz li ka na svim me re wi ma iz me đu is pi ta nih gru pa, te je ulo ga EE u ino trop nom efek tu imi da zo la oči gled na. 
Zna ča jan po zi ti van ino trop ni efe kat imi da zo la ko jismodo bi liuna šemis tra ži va wusličanjere zul ta ti ma dru gih auto ra [10], ko ji na vo de da imi da zol u per fun do va nom sr cu za mor ca ne me wa ba zal ni ni vo cAMP iako po ve ća va kon trak til nost sr ca. Imi da zol naj ve ro vat ni je svoj po zi tiv ni ino trop ni efe kat is po qa va po ve ća va ju ći per me a bil nost za jo ne Ca 2+ . Osim to ga,sma tra modaimi da zolmo žeostva ri tiefe katpu tem sti mu la ci je ili in hi bi ci je sin te ze i oslo ba đa wa en do tel nih me di ja to ra. Po zna to je da imi da zol in hi bi ra sin te zu trom bok sa na [16], dok we go vi de ri va ti in hi bi ra ju ak tiv nost nNOS [22,23]. En do tel ne će li je lu če me di ja to re ko ji mo du li ra ju kon trak til ni od go vor kar di o mi o ci ta, a sig nal za wi ho vo oslo ba đa we ili sin te zu je ste po ve ća na kon cen tra ci ja Ca 2+ i ko ja je po sle di ca oslo ba đa wa Ca 2+ iz unu tar će lij skih skla di šta i in fluk sa Ca 2+ . Iz o sta nak ino trop nog efek ta imi da zo lana konukla wa waEEmo žebi tipo sle di ca i po re me će ne jon ske ho me o sta ze su ben do kard nog in ter sti ci ju ma. U li te ra tu ri se ne mo gu na ći po da ci o efek ti ma imi da zo la na sr ce na kon ukla wa wa EE, te je u tom po gle du ovaj rad pi o nir ski. 
Ci klič ni AMP se hi dro li zu je unu tar će li je pod uti ca jem ci klič ne PDE, en zi ma ko je in hi bi ra ju le ko vi po put me tilk san ti na. Po sto je raz li či te tkiv no doi: 10.2298/SARH1010577S Смиљић С. и сар. Утицај модификатора метаболизма цикличних нуклеотида на контрактилност десне коморе срца spe ci fič ne izo for me PDE, a se lek tiv ni in hi bi to ri ili sti mu la to ri ovo ga en zi ma, kao i sti mu la to ri ade nilci kla ze ima ju sve ve ću pri me nu u le če wu kar di o va sku lar nih obo qe wa. U osno vi mno gih pa to lo ških pro ce sa na la zi se po re me ćaj unu tar će lij ske sig na li za ci je, pr ven stve no pro me ne u ak tiv no sti PDE. Da nas suis tra ži va wausme re nakaot kri va wuisin te ti sa wu po tent nih le ko va ko ji bi po ten ci jal no mo gli da oču va ju ho me o sta zu u će li ja ma [24,25]. 

ZAKQUČAK

Na osno vu do bi je nih re zul ta ta elek trič no sti mu li sa ne i he mij ski tre ti ra ne de sne ko mo re sr ca pa co va do ne se ni su sle de ći za kquč ci: Objective We investigated the roles of theophylline, nonspecific phosphodiesterase inhibitor, and imidazole, an activator of phosphodiesterase on contractility of the right ventricle of rat heart, with intact and removed endocardial endothelium. Methods Adult rats, of both sexes, type Wistar albino, were used in this experiment. All experiments were conducted on the preparations of the right ventricle using two experimental models. In the first experimental model, an endocardial endothelium (EE) was preserved, and in the second model, an endocardial endothelium (-EE) was removed using 1% solution Triton X-100. 
Results Theophylline (1x10 -2 mol/l) expressed the positive inotropic effect on the heart, regardless of the presence of the endocardial endothelium. Inotropic response as multiple process can be induced by inhibition of phosphodiesterase, accumulation of cyclic nucleotides and activation of Ca 2+ channels. Imidazole (2x10 -3 mol/l) increased the contractility of the right ventricle of the heart with EE. The modulator effect of endocardial endothelium on contractility of imidazole proved to be significant. As imidazole influenced the contractility of the right ventricle only in the presence of the endocardial endothelium, it is assumed that its effect is mediated via deliverance of endothelial mediators with positive inotropic effect. 

Графикон 1 . 1 .Графикон 5 . 5 .Графикон 3 . 3 .Графикон 2 . 2 .Графикон 6 .Графикон 4 .

 1155332264 Амплитуде контракција десне коморе срца пацова с очуваним ендокардним ендотелом (контролна група) Graph Contraction amplitude of rat heart right ventricle with intact endocardial endothelium (control group) Амплитуде контракција десне коморе срца пацова с очуваним ендокардним ендотелом након примене имидазола у дози од 2×10 -3 mol/l Graph Contraction amplitude of rat heart right ventricle with intact endocardial endothelium after application of imidazole 2×10 -3 Амплитуде контракција десне коморе срца пацова с очуваним ендокардним ендотелом након примене теофилина у дози од 10 -2 mol/l Graph Contraction amplitude of rat heart right ventricle with intact endocardial endothelium after application of theophylline 10 -2 mol/Амплитуде контракција десне коморе срца пацова с уклоњеним ендокардним ендотелом (контролна група) Graph Contraction amplitude of rat heart right ventricle with removed endocardial endothelium (control group) Амплитуде контракција десне коморе срца пацова с уклоњеним ендокардним ендотелом након примене имидазола у дози од 2×10 -3 mol/l Graph 6. Contraction amplitude of rat heart right ventricle with removed endocardial endothelium after application of imidazole 2×10 ) / Time (minute) Амплитуде контракција десне коморе срца пацова с уклоњеним ендокардним ендотелом након примене теофилина у дози од 10 -2 mol/l Graph 4. Contraction amplitude of rat heart right ventricle with removed endocardial endothelium after application of theophylline 10 (минут) / Time (minute) 




  1. Oču va ni EE je neo p ho dan za ostva ri va we kon trak til nih per for man si sr ca. Kon trak til nost sr ca s uklo we nim EE je za 60% ma wa ne go kod sr ca s oču va nim EE (p<0,05); 2. Te o fi lin is po qa va po zi ti van ino trop ni efe kat na sr ce ne za vi sno od po sto ja wa EE (p>0,05); 3. Mo du la tor na ulo ga EE u ino trop nim efek ti ma imi da zo la je zna čaj na (p<0,05). 4. Ne sum wi vajeva žnostmo du la tor neulo geEEuostva ri va wu efe ka ta is pi ti va nih sup stan ci. Ta ko đe, uti cajEEjeiz u zet nozna ča januodr ža va wuper for man si sr ca. Sve će li je EE po na ša ju se je din stve no kaofunk ci o nal nisin ci ci jumiostva ru juslo že nu, usa gla še nu auto kri no i pa ra kri no po sre do va nu fi zič ko he mij sku ba ri je ru iz me đu cir ku li šu će kr vi i su sed nog tki va sr ca. 


	SUMMARY
	Introduction Endocardial endothelium, a natural biological
	barrier between circulating blood in heart ventricle and cells,
	creates a complex yet finely tuned balance of interactions with
	the immediate environment.
	ЛИТЕРАТУРА

Influence of Metabolism Modifiers of Cyclic Nucleotides on Contractility of Right Ventricle of Rat Heart with Intact and Removed Endocardial Endothelium

  Conclusion An intact endocardial endothelium is necessary for completion of contractile performance of the heart. 


	Keywords: endocardial endothelium; cAMP; phosphodiester-
	ase; theophylline; imidazole

http://srpskiarhiv.sld.org.rs Srp Arh Celok Lek. 2010;138(9-10):577-583
Influence of metabolism modifiers of cyclic nucleotides on contractility of right ventricle of rat heart with intact and removed endocardial endothelium