Pregledni nauåni rad


Z o r a n M i l o š e v i ã


RUSIJA I INTEGRACIJE NA POSTSOVJETSKOM PROSTRANSTVU

SAŸETAK: U radu se izlaÿu rezultati empirijskih istraÿivawa javnog mwewa Rusije, Belorusije, Ukrajine i Kazahstana o stvarawu nove drÿavne zajednice ("Slovenski savez"), odnosno stvarawa "jedinstvenog ekonomskog prostora". Analiza dobijenih rezultata otkriva izvesno oseãawe samodovoqnosti stanovnika Rusije koji nisu spremni na nove integracije, ali i postojawe dileme s kim se integrisati. Kod stanovnika Belorusije, Ukrajine i Kazahstana profilišu se tri varijante: jedna s Rusijom, druga -s Evropskom unijom, a treãa opcija zagovara neintegraciono ponašawe, odnosno odrÿawe drÿavne samostalnosti. KQUÅNE REÅI: integracije, Rusija, Belorusija, Ukrajina, Kazahstan, politika, javno mwewe UVOD Ruska politiåka elita svesna je potrebe novih ekonomskih i politiåkih integracija. Razlozi za novi "Slovenski savez", "jedinstveni ekonomski prostor" … su višestruki, a kreãu se od bezbednosnih do ekonomskih (oåuvawe prirodnih bogatstava) i politiåkih potreba. Kao potencijalni saveznici, odnosno potencijalne zemqe za stvarawe nove zajedniåke drÿave kod ruske politiåke elite spomiwu se, u prvoj fazi, åetiri zemqe: Rusija, Belorusija, Ukrajina i Kazahstan. 1 U drugoj fazi u ovaj savez trebalo bi da uðu i balkanske drÿave. Da bi se to dogodilo, potrebno je pored rada na prvoj fazi ujediwewa, doåekati i razoåarawe balkanskih drÿava, pre svega Srbije i Bugarske, u Evropsku uniju. 2 1 Predsednik Kazahstana je veoma naklowen integraciji s Rusijom, a kao argument navodi to što Turska ima svega tri posto teritorije u Evropi i mawe od jedan posto evropskog (gråkog i slovenskog) stanovništva, a ÿeli integraciju s Evropskom unijom, dok Kazahstan ima åetiri % teritorije u Evropi i 50 % evropskog (slovenskog) stanovništva, što je jak argument za integracije s Rusijom. 
2 Razoåarawe u Evropsku uniju veã je stvarnost na Kipru. Ruski autori istiåu da je Kipar pre nešto više od godine stupio u Evropsku uniju s velikim nadama. Kiprani su, 

Argumenti za ovakav savez su brojni i jaki, a sadrÿe, pre svega, kulturnu bliskost ovih naroda sa Rusima, ali, i podudarawe ekonomskih i politiåkih interesa. Na drugoj strani, Rusija analizira odnose u EU i dolazi do zakquåaka da se unutrašwa struktura Unije znaåajno mewa i to na štetu wenih vlastitih interesa. Naime, EU u kojoj su Francuska i Nemaåka vodile glavnu reå (tzv. osa EU, "evropsko jezgro" i sliåno) sve više ustupa mesto drugoj "osi" ili "evropskom jezgru" s ratobornom (prema Rusiji) politikom SAD i Velike Britanije. 3 SAD i Velika Britanija, sve više oduzimaju status "evropskog jezgra" Francuskoj i Nemaåkoj i dodequju ga sebi, a uz pomoã novoprimqenih drÿava u EU -Poqske i baltiåkih drÿava, kako bi ovladale regionom izmeðu dva sredozemna mora -Baltiåkim i Crnim, bez åije kontrole se ne moÿe postati "gospodar sveta". 4 Zbog potreba i prioriteta Rusije da odrÿi dijalog sa SAD, ruske vlasti u politici primewuju politiku nezbliÿavawa s EU i zakquåivawa (s EU) sporazuma o zoni uticaja na postsovjetskom prostoru. 5 vim stavovima ruske politiåke elite jasno se manifestuje stav da Rusija ne treba da se prikloni integraciji s Evropskom unijom. Ruska politiåka elita, naime, ÿeli da Rusija bude centar integracionih dešavawa (na sasvim drugaåijim osnovama od onih na kojima se integriše Evropska unija), a ne da se priklawa tuðim politiåkim i kulturnim koncepcijama. 6 sim toga, ruski politiåari i analitiåari zapaÿaju da su prosperitet i nada koje donosi EU stanovnicima novih drÿava pristupnicama Uniji, iscrpqeni. Stanovništvo baltiåkih drÿava, na primer, iako je primqeno u EU, ÿivi veoma loše i pati za nekadašwim Sovjetskim Savezom. Istovremeno, ruski sociolozi i politikolozi analiziraju perspektive EU pošto su na unutrašwem planu izbile brojne protivureånosti, a pojedine drÿave (Italija, na primer) razmatraju odustajawe od zajedniåke valute i povratak lire. U okviru razmatrawa o 320 naime, oåekivali da ãe prisajediwewem bogatoj i politiåki moãnoj Uniji osnaÿiti poziciju Republike na meðunarodnoj areni, rešiti postojeãe politiåke i ekonomske probleme, otvoriti nove perspektive i doåekati svekoliki procvat. Stvarnost je sasvim drugaåija, pošto se ništa od oåekivanog nije ostvarilo. Ekonomska pomoã Unije Kipru nije usledila, ali je ova ostrvska drÿava morala da uništi izvore puwewa drÿavnog buxeta. Poznato je, na primer, da je Kipar bio "poreski raj". Sada Kipar mora da tu politiku koja je stvorila "poreski raj" prekine i porez sa 4,25% podigne na 20% koliki je u EU (sada je 10%). Industrija, poqoprivreda i sopstvena valuta (koja je za Kiprane bila izvor prihoda) doÿivqavaju krah. Vidi: K r oe l o v, Aleksandr, Kipr: cena vstupleniä v ES, Åastü 1, Novaä politika, internet ÿurnal, http://novopol.ru/print2789.html. 
3 D u d a r ü, Anna, Rossiä i vnutrennie protivoreåiä ES, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print963.html. 
buduãnosti EU nije mali broj indikatora koji upuãuju na zakquåak da je moguã i raspad EU. 7 RUSIJA I EVROPSKA UNIJA Iako, dakle, ruska elita razvija sopstveni politiåki projekt integracija na postsovjetskom prostranstvu, odnosi s Evropskom unijom su za Rusiju od strategijske vaÿnosti. Naime, na EU otpada 40 posto spoqnotrgovinske razmene Rusije, a od strane EU u Rusiju dolazi treãina investicija u rusku privredu. 8 Meðutim, postoji i druga strana medaqe. Evropska unija je juna 1999. godine usvojila Strategiju EU prema Rusiji koja pokazuje interese ove superdrÿave koji se ne uklapaju u ruske interese. 
Strategija sadrÿi sledeãe eksplicitne ili implicitne momente: 
-Strategija ne garantuje da neãe biti sukoba s Ruskom Federacijom; 
-(U nekim elementima) priÿeqkuje se raspad Rusije (na tri dela); -Suzbijawe ruskog uticaja u regionu i šire; -Onemoguãavawe Rusije da pristupi nekim (novim) trÿištima; -EU ãe raditi i na moralnom poniÿewu Rusije, pripisujuãi joj imperijalne i osvajaåke ambicije, a dozvolila je i liderima bivših baltiåkih republika da traÿe od Rusije sluÿbeno priznawe i pokajawe zbog navodne okupacije ovih republika. Politika EU, u ovom moralnom diskreditovawu Rusije, ide åak tako daleko da Rusiju i wenog predsednika naziva fašistom, buldogom, imperijalistom…, pri åemu tu nije kraj. Koriste se i druge, mnogo ruÿnije (politiåke), psovke; 9 -Iskazivawe (politiåkog) besa prema Rusiji, koja (u Åeåeniji) åini sve suprotno od onoga što prepuruåuju politiåari ove super drÿave; 
-EU ãe odbijati da prizna Rusiji da je kod we na delu trÿišna ekonomija, i -EU ãe onemoguãavati da u Rusiju doðu velike kompanije, a upuãivaãe samo sredwe i male… 10 321 7 K i s e l e v, Viktor, Åetoere scenariä evrobuduøego, Novaä politika, internet--ÿurnal, http://novopol.ru/print2608.html. 
8 U t k i n, Anatoliö, O perspektivah otnošeniö meÿdu Rossieö i ES, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print959.html. 9 L u k o ä n o v, Aleksandar, Fašizm idet s zapada, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print2398.html. 
10 Isto. Rusija, takoðe, ÿeli da pomogne EU da ova prekine vojnu zavisnost od SAD, zbog åega Rusija pomaÿe znaåajne projekte na ovom poqu u EU, pre svega angaÿovawem svojih satelita i navigacionih sistema kako bi ova super drÿava mogla da podrÿava mir u zonama konflikata. Za uzvrat, Rusija oåekuje pravo da daje rešewa u regulisawu kriza. 

POSTSOVJETSKO PROSTRANSTVO -IZMEÐU INTEGRACIJA

SA RUSIJOM I/ILI SA EVROPSKOM UNIJOM Prepreke integracijskim projektima na postovjetskom prostoru, naravno, postoje. Postoje ovde åak i neka iznenaðewa, posebno kada su u pitawu razmišqawa stanovnika ovih drÿava, a wihovo mišqewe je izuzetno vaÿno, s obzirom na to da svako nasiqe i nepoštovawe raspoloÿewa i mišqewa stanovnika moÿe da dovede do kraha integracionih tendencija. 
Za stanovnike postsovjetskog prostranstva savez s Rusijom je interesantan, ali je privlaåna i ideja saveza s Evropskom unijom. 
Osnovno polazište za integracije Rusije, Belorusije, Ukrajine i Kazahstana, prema mišqewu stanovnika ovih drÿava, predstavqaju zajedniåka prošlost, roðaåke veze meðu stanovnicima ovih drÿava (koje su brojne) i poklapawe ekonomskih interesa.11 Naravno, ovde postoji razlika. Ukrajinci više istiåu ekonomske interese12 od kulturnih veza, dok Belorusi naglašavaju bliskosti kultura i jezika. 13 CIOLOGIJA JAVNOG MWEWA RUSIJE, BELORUSIJE, UKRAJINE I KAZAHSTANA Prema sociološkim istraÿivawima u 2004. godini otpori novim integracijama s Rusijom u javnosti su minimalni. Tako, samo šest % stanovnika Rusije i Ukrajine i deset % stanovnika Belorusije misli da nema nikakvih osnova za ujediwewe ovih slovenskih drÿava. 14 Ovo nije nikakvo iznenaðewe s obzirom na to da u Ukrajini ima pet % unijata, a u Belorusiji 14 % stanovnika åini poqska nacionalna mawina. Oni koji se protive novom slovenskom savezu ne predstavqaju dakle znaåajnu politiåku prepreku. 15 odine 2004. problem predstavqa to što 51% Rusa ne ÿeli savez sa Ukrajinom i Belorusijom, dok Ukrajinci ÿele "savez slovenskih drÿava" (23% stanovnika), a Belorusi bi u Evropsku uniju (28%). 16 bela Roðaåke i prijateqske veze meðu stanovnicima su znaåajne, mada je veãi broj onih iz Ukrajine i Belorusije koji imaju roðake u Rusiji. To je posledica åiwenice da mnoštvo Ukrajinaca i Belorusa radi u Rusiji, te da se oni tamo trajno nastawuju i formiraju svoje porodice. Prema demografskim pokazateqima jasno je da migraciona kretawa teku od Belorusije i Ukrajine ka Rusiji (iz više razloga), pri åemu je posao jedan od glavnih. Posebno se ruski Daleki istok naseqavao stanovnicima iz ove dve slovenske drÿave. Za integracione tendencije ovo je znaåajan pokazateq, pošto je logiåno da se roðaci integrišu, a ne dezintegrišu. Iz podataka se jasno vidi da su stanovnici Rusije znaåajno smawili svoju ÿequ da ÿive sami (s 51% na 30), ali je, ipak znatan broj onih koji i daqe ÿele da ÿive u sopstvenoj drÿavi. Sociolozi smatraju da se Rusi plaše dolaska novih radnika iz bratskih slovenskih drÿava, koji bi ugrozili wihova radna mesta, odnosno poveãala bi se konkurencija domaãim proizvodima, pošto bi integracija s Belorusijom, Ukrajinom i Kazahstanom neminovno dovela do prodora wihovih roba (i obrnuto) na rusko trÿište. 17 rugim reåima, ruski sociolozi i politikolozi na osnovu ovih istraÿivawa ukazali su zakquåke koji govore da u "slovenskom trouglu" Rusi åine one koji su samodovoqni, a Ukrajinci i Belorusi onu pragmatiåniju stranu. 
Meðutim, ono što je interesantno jeste pad protivnika integracijama na postsovjetskom prostoru, odnosno pad pristalica integracije s Evropskom unijom (u Belorusiji sa 28 na 22%), odnosno wihov porast u samoj Rusiji i Ukrajini. 
U jednom drugom istraÿivawu sprovedenom septembra i poåetkom oktobra 2005. godine, istih socioloških istraÿivaåkih agencija (osim Kazahstana, tamo je istraÿivawe uradio Kazahstanski institut socijalno-ekonomskih inforamcija i prognozirawa), imamo zanimqivu distribuciju odgovora. Tumaåewa navedenih podataka u Rusiji su zanimqiva, ali i nejedinstvena. Dok jedni u wima vide solidnu osnovu za nastavak integracionih procesa na postsovjetskom prostoru, drugi vide "ruski kompleks samodovoqnosti". 
Ipak, kako piše Valerij Fedorov, istraÿivawe je pokazalo da stanovnici postsovjetskih drÿava izraÿavaju spremnost za nove integracije (samo 6% u Rusiji i Ukrajini i 10% u Belorusiji 2004. godine nije bilo za to). 19 Meðutim, oko åega se ujediniti predstavqa pitawa koje, prema stanovnicima istraÿivanih drÿava, nema isti pravac. Rusi smatraju da to mora biti kulturno-istorijska osnova (zajedniåka prošlost, roðaåke veze, blizak jezik), dok Belorusi i Ukrajinci manifestuju pragmatiånost i ukazuju da integracije treba sprovoditi na osnovama podudarawa ekonomskih i politiåkih interesa (politiåki pragmatizam). U drugom planu ujediwewa tri slovenska naroda na Istoku nalazi se bliskost kultura, jezika i voqa politiåara. Takoðe, moguãe je izvesti zakquåak da su Rusi stavili naglasak na emocionalne, kulturno-istorijske veze kao vaÿnu osnovu za zbliÿavawe drÿava, dok Ukrajinci i Belorusi akcent stavqaju na racionalne i pragmatiåne motive za integraciju. 20 ada se proveravaju ekonomski motivi za inegracije åetiri drÿave postsovjetskog prostora, Rusije, Belorusije, Ukrajine i Kazahstana, vaÿno je zapaziti da u ovim drÿavama nije jednak stepen (ne)zadovoqstva standardom. Naime, najzadovoqniji ÿivotom su Kazahstanci (56%) i Belorusi (49%), a slede Rusi (48%) i Ukrajinci (39%). 21 (Ne)zadovoqstvo (ekonomskim) ÿivotom povezano je s opredeqewem za EU. Što je nezadovoqstvo ÿivotom veãe, to je opredeqewe za bogatu EU veãe. Takoðe, veãina stanovnika ovih drÿava opredelilo je svoj materijalni poloÿaj kao sredwi (Rusi 56%, Ukrajinci 54%, Belorusi 51% i Kazahstanci 57%). Kao loš, svoj materijalni poloÿaj ocenilo je 37% stanovnika u Ukrajini i 20% u Kazahstanu. 
Interesantno je i mišqewe ispitanika Rusije, Belorusije, Ukrajine i Kazahstana o najvaÿnijim problemima koje drÿava mora da reši, odnosno kako odobravaju politiku svojih predsednika drÿava. Naime, dok je za Ruse terorizam najvaÿnije pitawe koje se mora rešiti (45%), a sledi kriminal (31%), dotle je ekonomski poloÿaj najvaÿniji za Beloruse i Ukrajince. Naravno, kada se doda i nezaposlenost (31% u Belorusiji, 32 u Ukrajini i 37% u Kazahstanu), te inflacija koja je takoðe veliki problem Belorusije i Ukrajine, jasno je da skup ekonomskih pitawa, zapravo, "drma" ove tri drÿave i predstavqa glavni problem, dok, za Ruse to nije prioritetan problem, veã bezbednost. 
Delatnost predsednika sa znakom plus ocenili su stanovnici Belorusije i Kazahstana, a znakom minus, Rusije i posebno Ukrajine. Ipak, potrebno je reãi da se i u ovim drÿavama dogaða promena u pozitivnijem smeru. Delatnost drÿavnih organa svojih drÿava, osim Belorusije, stanovnici ocewuju negativno, posebno su Rusi negativno ocenili rad Dume (parlamenta), u aprilu 49%, a u septembru 61%. 
Ovo je znaåajno, s obzirom da (dez)integracione tendencije zavise i od predsednika, odnosno drÿavnih institucija. Interesantno je da se podrška predsednicima ne poklapa s opredeqewem stanovnika s kim se integrisati. Na primer, predsednik Belorusije, Lukašenko, zagovara integraciju i oslonac na Rusiju i, istovremeno, uÿiva podršku veãine stanovnika, iako, na drugoj strani 22 posto wih ÿeli u EU. Ovo ostavqa znaåajan politiåki manevarski prostor predsednicima (i politiåkim elitama ukupno) da, ipak, formulišu i pridobiju stanovnike za svoje vizije integracije. 22 327 21 Evraziöskiö monitor, Press-voepusk No 122, http://www.wciom.ru/?pt=57&article=937. 22 Z i n o v s k i ö, V. I. (2004). Ob osnovnoeh izmeneniäh urovnä materialünogo blagosostoäniä naseleniä Respubliki Belarusü za 1990-2002 gg, Sociologiä, No 4, Minsk str. 17-24. Ako uporedimo i druga istraÿivawa, na primer ona koja govore o ubrzanom uticaju SAD i EU na teritorije drÿava bivšeg SSSR-a, dobijamo zanimaqive odgovore koji se mogu porediti sa onima dobijenim na integraciona pitawa. ZAKQUÅAK Tumaåewa dobijenih rezultata socioloških istraÿivawa o integracionim ÿeqama u Rusiji, Belorusiji, Ukrajini i Kazahstanu su mawe-više (ne)ujednaåena, a kreãu se od mišqewa da i stanovnici spomenutih drÿava, posebno Rusi, kao i stanovnici evropskih drÿava (Francuska, Holandija…) nisu više za nastavak integracionih procesa, odnosno izgradwu zajedniåkog doma. Ovim se, smatraju analitiåari, razbija mit o tome da je Rusija motor postsovjetske, na imperijalnim ambicijama zasnovane, integracije. 
S druge strane, ima analitiåara koji u rezultatima istraÿivawa vide znaåajne integracione potencijale, posebno ako se saberu ÿeqe qudi za integracijama, odnosno obnovom Sovjetskog Saveza i sliåno. 
Treãi vaÿan momenat predstavqa delovawe medija na (dez)integraciono mišqewe qudi. Pokazuje se da stanovnici åetiri postsovjetske drÿave nisu baš informisani o ÿeqama politiåkih elita, što otvara pitawe ko kontroliše medije i kako se stvara javno mwewe o ovom pitawu (svaki åetvrti Rus je ponešto naåuo o jedinstvenom ekonomskom prostoru åetiri postsovjetske drÿave, a Ukrajinci o tome su još mawe obavešteni). 
Åetvrti momenat, vaÿan za pitawe (dez)integracije na prostoru bivšeg Sovjetskog Saveza, jesta daqa sudbina stava da ovom prostoru od SAD i EU preti opasnost. Ukoliko se ovaj stav i daqe bude odrÿavao, onda je jasno da integracione teÿwe stanovnika ovih prostora s EU neãe biti ostvarive. Prema istraÿivawima javnog mwewa ovde se pomak dešava ka odbacivawu ovakvog mišqewa, što je uoåqivo kod mladih. Starije generacije po ovo pitawu imaju åvrst i jasan stav. 
Bez obzira u kom smeru krenu politiåke elite Rusije, Belorusije, Ukrajine i Kazahstana, veã sada je jasno da se integracije ne mogu dogoditi bez adekvatne pripreme javnog mwewa. Sadašwe stawe javnog mwewa åetiri postsovjetske drÿave je takvo da ono krije znaåajne potencijale u prihvatawu integracionih procesa, ali da potpuno opredeqewe na jednu stranu nije definitivno. Verovatno i zbog toga, što ni sami pripadnici elita ovih drÿava nisu naåisto u kom (dez)integracionom pravcu krenuti. 



  K i s e l e v, Viktor: Åetoere scenariä evrobuduøego, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print2608.html. L u k o ä n o v, Aleksandr: Fašizm idet s zapada, Novaä politika, internet--ÿurnal, http://novopol.ru/print2398.html. M i l o š e v i ã,Zoran (2005). Galicijska ideologija i religiozno politiåki procesi u Ukrajini, Politiåka revija, br. 2, Beograd. M i l o š e v i ã,Zoran (2000). Kuga neoliberalizma, Slobodna kwiga, Beograd. M i l o š e v i ã,Zoran (2004). Pravoslavqe i modeli (anti)globalizacije, Politiåka revija, br. 2. M i l o š e v i ã,Zoran (2004). Bošwaåko poništavawe Srba, Srpsko Sarajevo:Zavod za uxbenike i nastavna sredstva. M i l o š e v i ã, Zoran(2005). Osobenosti ruskog nacionalizma, Srpska slobodarska misao, br. 4, Beograd. M i l o š e v i ã, Zoran (2005). Reforma nauke u Rusiji, Vojno delo, br. 3, Beograd. M i l o š e v i ã, Zoran (2005). Crkva, nauka i politika, Istoåno Sarajevo: Filozofski fakultet Univerziteta u Istoånom Sarajevu. M e l ü n i k, V. A. (2002). Politologiä, Minsk: Višçöšaä škola. N a r o å n i c k a ä, Nataliä: Kak nam ÿitü s novoö Evropoö, http://www.narochnitskaia.ru/cgi-bin/main.cgi?item=1r300r050519101803 (intervju Eleni Kalädin). Nuÿna li Rossii, Ukraine, Kazahstane i Belorussii çkonomiåeskaä integraciä? Mnenie graÿdan o perspektivah edinogo çkonomiåeskogo prostranstva, Press-voepusk N o 229, http://www.wciom.ru/?pt=57&article=1391. N o v i k o v a, I. V. (2001). Megatrend mirovoö socialüno-çkonomiåeskoö dinamiki HH¡ v. v kontekste çvolycii roenoånoeh sistem i perspektivoe respublik boevšego soyza, Sociologiä, N o 4, Minsk. Rossiäne hoteli boe ÿitü v Rossii, ukraincoe -v soyze slavän, belorusoe -v Evrope, Press-voepusk N o 85, http://www.wciom.ru/?pt=85&article=766. S o k o l o v, Boris, Putin-ES: Oranÿevoe äbloko razdora, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print978.html. 




  1. -Šta iznad svega moÿe podstaãi zbliÿavawe naroda Belorusije, Rusije i Ukrajine danas? 


			Rusija Ukrajina Belorusija
	Zajedniåka istorija		33	22	30
	Roðaåke veze meðu stanovnicima ovih drÿava	28	30	25
	Poklapawe ekonomskih interesa	25	42	33
	Bliskost kultura		19	11	13
	Bliskost jezika		13	9	8
	Poklapawe politiåkih interesa	13	17	17
	Politiåka voqa rukovodilaca ovih drÿava	10	11	12
	Spoqašwa opasnost			7	4	9
	Religija			5	6	5
	Ništa ne moÿe doprineti zbliÿavawu naših naroda	6	6	10
	Ne znam			6	7	6
	Tabela 2. -Imate li roðake, drugove u Rusiji, Belorusiji ili Ukrajini?
		Rusija	Ukrajina		Belorusija
	Da	34	57		69
	Ne	64	44		31
	Bez odgovora	1,9	0		0



  Tabela 3. -U posledwe vreme mnoge drÿave ÿele da se ujedine.Druge, nasuprot, teÿe samostalnosti.Kad bi ste mogli birati gde biste ÿiveli?(2004.godina)Kao što se moÿe videti iz tabele 3 stanovništvo tri slovenske drÿave 2004. godine, nema jasan odgovor na pitawe o integracijama. Veã sledeãe, 2005. godine, distribucija odgovora na ista pitawa biãe znatno razliåita. Naime, u Rusiji i Ukrajini broj onih koji teÿe ka ujediwenoj Evropi ãe se poveãati, a u Belorusiji umawiti. Za 2005. godinu karakeristiåno je i pridruÿivawe Kazahstana interesu sociologa, te su i u ovoj drÿavi sproveli istraÿivawe isti sociološki centri uz pomoã sociološkog istraÿivaåkog centra "CESSI-Kazahstan", a projekat je finansirao fond "Institut evroazijskih istraÿivawa". 


			Rusija	Ukrajina	Belorusija
	U ujediwenoj Evropi		11	15	28
	U savezu Belorusije, Rusije i Ukrajine		9	23	17
	U zajednici nezavisnih drÿava		7	11	7
	U obnovqenom SSSR		19	19	15
	U svojoj sopstvenoj drÿavi		51	32	28
	Bez odgovora		4	0,1	5
	Tabela 4. -Gde biste ÿeleli da ÿivite? (2005. godina)		
		Rusija	Kazahstan	Belorusija	Ukrajina
	U ujediwenoj Evropi	14	12	22	30
	U drÿavama Jedinstvenog ekonomskog prostora	15	27	24	26
	U Zajednici Nezavisnih Drÿava	11	19	9	9
	U ponovo ujediwenom SSSR	27	17	14	7
	U svojoj sopstvennoj drÿavi	30	25	21	20
	Bez odgovora	3	0	10	8



  Tabela 5. -Šta je prema vama prihvatqivije da rukovodioci vaše drÿave sprovode politiku koja bi se orijentisala u prvom planu na zbliÿavawe s Rusijom (za Ruse s drÿavama ZND) ili sa zapadom? Tabela 8. -Kako se vi odnosite prema tome da ãe se u našoj drÿavi sve åešãe sretati radnici iz Rusije, Ukrajine, Belorusije i Kazahstana? 


		Rusija	Kazahstan	Belorusija	Ukrajina
	Pozitivno	14,0	19,4		14,3		20,7
	Gotovo pozitivno	25,0	35,8		23,7		26,6
	Gotovo negativno	29,4	30,9		24,8		22,6
	Negativno	25,3	13,5		20,1		18,4
	Bez odgovora	6,3	0,3		17,1		11,7
	Tabela 9. -Kaÿite, da li ste vi ili ko od vaših bliskih išli na (stalni ili privre-
	meni) rad u Rusiju, Ukrajinu, Belorusiju ili Kazahstan u posledwih 5-6 godina?
		Rusija	Kazahstan	Belorusija	Ukrajina
	Da	4,2	Rusija 15,2	Belorusija 33,5	Ukrajina	Kazahstan 23,7
	Iskquåivo s Rusijom Ne	93,2	41 84,8	37	63,0	39	34 73,2
	Boqe s Rusijom, nego sa Zapadom Bez odgovora 2,6	39	42	3,5	32	47 3,1
	U istoj meri i s Rusijom i sa Zapadom	-	-		-	-
	Boqe sa Zapadom nego s Rusijom	9	11		13	9
	Iskquåivo sa Zapadom		-	-		-	-
	Ni s Rusijom ni sa Zapadom	2	3		6	3
	Bez odgovora		9	7		11	9 18
		Rusija	Kazahstan	Belorusija	Ukrajina
	Znam	25,9	37,1		33,1		39,8
	Ponešto sam åuo	45,0	49,2		37,3		39,0
	Prvi put åujem	26,8	13,7		25,3		15,8
	Bez odgovora	2,3			4,3		5,4
	Tabela 7. -Kakav je vaš stav prema tome da se u našim prodavnicama pojavi mnogo robe
	iz Rusije, Ukrajine, Belorusije i Kazahstana?				
		Rusija	Kazahstan	Belorusija	Ukrajina
	Pozitivan	38,7	47,0		43,1		39,7
	Gotovo pozitivan	36,4	41,8		37,3		30,7
	Gotovo negativan	12,5	7,6		7,3		11,1
	Negativan	7,7	3,4		3,9		9,8
	Bez odgovora	4,6	0,1		8,3		8,7

Tabela 6. -Godine 2003. lideri Rusije, Ukrajine, Belorusije i Kazahstana usvojili su rešewe o stvarawu jedinstvenog ekonomskog prostora. Znate li šta o tome, da li ste åuli ili slušate trenutno nešto o tom rešewu? (NE)SPREMNOST NA NOVE INTEGRACIJE 


  Tabela 11. -Mnogi smatraju da u posledwe vreme nastupa ubrzan uticaj SAD i Evropske unije na teritorije drÿava bivšeg SSSR-a. Kako se vi odnosite prema ovom procesu? 


	Smatram to veoma opasnim	52
	To je neprijatno, ali nije opasno	24
	To nije opasno	10
	uticaja SAD na bivše republike SSSR-a ja ne vidim	6
	Bez odgovora	9



  Slavänskaä civilizaciä, Granica, Moskva. K r oe l o v, Aleksandr: Kipr: cena vstupleniä v ES, Åastü 1, Novaä politika, internet ÿurnal, http://novopol.ru/print2789.html. 


	LITERATURA
	D u d a r ü, Anna: Rossiä i vnutrennie protivoreåiä ES, Novaä politika, in-
	ternet-ÿurnal, http://novopol.ru/print963.html.
	D u d a r ü, Anna: Antipod Zapadu, no uÿe ne Vostok. Rossiä meÿdu Evropoö
	SŠA, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print1216.html.
	Evraziöskiö monitor, Press-voepusk N o 122,
	http://www.wciom.ru/?pt=57&article=937.
	Evropa ili Amerika? O buduãnosti zapada (2003). Srpsko Sarajevo: Zavod za ux-
	benike i nastavna sredstva.
	Ÿ i r n o v, Oleg (1999). Belarusü -vse ÿe rusü, Belorusskiö dnevnik, Minsk:
	Harvest.
	Z i n o v s k i ö, V. I. (2004). Ob osnovnoeh izmeneniäh urovnä materialünogo
	blagosostoäniä naseleniä Respubliki Belarusü za 1990-2002 gg, Sociolo-
	giä, N o 4, Minsk.
	K a l a š n i k o v, V. L. (2001).

N a r o å n i c k a ä, Nataliä, Kak nam ÿitü s novoö Evropoö, http://www.narochnitskaia.ru/cgi-bin/main.cgi?item=1r300r050519101803 (intervju Eleni Kalädin). 

5 D u d a r ü, Anna, Antipod Zapadu, no uÿe ne Vostok. Rossiä meÿdu Evropoö i SŠA, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print1216. 

html. 6 M i l o š e v i ã,Zoran (2005). Osobenosti ruskog nacionalizma, Srpska slobodarska misao, br. 4, Beograd. 

Zajedniåke stavove posle pobede "naranxaste revolucije" u Ukrajini s Rusijom manifestovali su Belorusija, Kazahstan, Uzbekistan, Kirgizija i Jermenija, tj. drÿave ZND s proruskom pozicijom. "Naranxastu revoluciju" u Ukrajini sve ove drÿave doÿivele su kao "jabuku razdora" u integracionim procesima na postsovjetskom prostoru.Ovo je znaåajno jer politiåka rukovodstva ovih drÿava ÿele i daqe integracije, sa Rusijom. Vidi: S o k o l o v, Boris, Putin -ES: Oranÿevoe äbloko razdora, Novaä politika, internet-ÿurnal, http://novopol.ru/print978. 

html.12 Vidi: U l ü ä n o v,Nikolaö (2004). Ukrainskiö separatizm, Ideologiåeskie istoki samostiönosti, Çksmo/Algoritm, Moskva; "Ukrainskaä" boleznü ruskoö nacii, Izdatelüstvo Imperskaä tradiciä, 

Moskva 2004. 13 Ÿ i r n o v, Oleg, Belarusü -vse ÿe rusü, Belorusskiö dnevnik, Minsk, Harvest 

1999, str. 36-38. 1  Rossiäne hoteli boe ÿitü v Rossii, ukraincoe -v soyze slavän, belorusoe -v Evrope, Press-voepusk No 85, http://www.wciom.ru 

/?pt=85&article=766. 15 K a l a š n i k o v, V. L., Slavänskaä civilizaciä, Granica, Moskva 2001. str. 309, 313 itd. navodi mnoštvo rezolucija raznih politiåkih stranaka u kojima se poziva na ujediwewe Belorusije sa Rusijom, Ukrajine sa Rusijom, itd. Sve ove rezolucije nisu uvaÿene, odnosno vlade ovih drÿava su ih ignorisale, što govori o nekim interesima lokalnih elita koje nisu prepoznate i analizirane. Na drugoj strani, ovo govori da voqa naroda nije, niti ãe (uvek) biti poštovana, ako to ne odgovara znaåajnim centrima politiåke moãi. 

Isto. Istraÿivawe javnog mwewa sprovele su sledeãe instutucije: Sveruski centar prouåavawa javnog mwewa (VCIOM) iz Rusije, Sociološka laboratorija "Novak" (privatno vlasništvo) iz Belorusije i Dowecki informativno-analitiåki centar (DIAC) iz Ukrajine. Opštenacionalni uzorak je sadrÿavao od 1200 do 1800 qudi 2004, a 1100 do 1600 qudi 2005. godine). 

Nuÿna li Rossii, Ukraine, Kazahstane i Belorussii çkonomiåeskaä integraciä? Mnenie graÿdan o perspektivah edinogo çkonomiåeskogo prostranstva, Press-voepusk No 229, http://www.wciom.ru/?pt=57&article=1391. 

Evraziöskiö monitor, Press-voepusk No 122, http://www.wciom.ru/?pt=57&article=937. 

N o v i k o v a, I. V. (2001). Megatrend mirovoö socialüno-çkonomiåeskoö dinamiki HH¡ v. v kontekste çvolycii roenoånoeh sistem i perspektivoe respublik boevšego soyza, Sociologiä, No 4, Minsk, str. 51-56. 

20 F e d o r o v. Valeriö, V "slavänskom treugolünike" rossiäne bolee samodostatoånoe, a ukraincoe i belorusoe -bolee pragmatiånoe, http://www.wciom.ru/?pt=57&aricle=770. 

Summary

The paper presents the results of the empirical researches of public opinion in Russia, Byelorussia, Ukraine and Kazakhstan about the creation of the new state community ("Slavic Alliance"), that is the creation of the "common economic area". The analysis of the acquired results reveals a certain feeling of self-sufficiency among the inhabitants of Russia who were not ready for new integrations, but also the existence of the dilemma with whom to integrate. Among the inhabitants of Byelorussia, Ukraine and Kazakhstan three variants were obtained: the first -with Russia, the secondwith the European Union, and the third option advocates non-integrated behaviour, that is maintenance of state independence.