Narration and film music diegetic and non-diegetic music in film


Sa že tak: Te o ri ja flm ske mu zi ke du go je sa gle da va la mu zič ki pod si stem fl ma kroz pri zmu od no sa mu zi ke i sli ke. Pre o kret u sme ru de f ni sa nja mu zi ke u re la ci ji i sa na ra ci jom je ste za slu ga ame rič ke te o re ti čar ke Kla u di je Gorb man. Ona u ovaj do men uvo di te o ri ju na ra ci je i pri me nju je je na mu zi ku u fl mu. Ko ri šće njem jed nog od ključ nih poj mo va ve za nih za te o ri ju fl ma, di e ge sis, do bi ja mo poj mo ve di je ge tič ka i ne di je ge tič ka mu zi ka, ko ji se od no se na zvuč ni/mu zič ki pri zor. Di je ge tič ka mu zi ka je, pri bli žno re če no, ekvi va lent mu zi ci iz ka dra, a ne di je ge tič ka bac kgro und par ti tu ri. Tekst u tom smi slu raz ma tra na či ne na ko je mu zi ka, bi va ju ći di je ge tič ka ili ne di je ge tič ka par ti ci pi ra na ra ci ji, od no sno oba vlja ne sa mo pred sta vljač ku već i pri po ve dač ku funk ci ju unu tar slo že ne struk tu re ka kva je flm ski si stem. 
Ključ ne re či: flm ska mu zi ka, di e ge sis, di je ge tič ka mu zi ka, ne di je ge tič ka mu zi ka, na ra tiv, na ra ci ja U ana li za ma in ter ak ci je mu zi ke i fil ma, in ter pre ta tiv ni pri laz film skoj mu zi ci uglav nom se po sma tra kroz od nos sli ke i mu zi ke/zvu ka. 1 Raz ma tra na je, da kle, pre vas hod no kroz pri zmu mi me tič kih te o ri ja ko je za svoj mo del uzi ma ju čin vi zu e li za ci je 2 . Ta kvo po jed no sta vlji va nje oli če no je u kla sič noj di stink ci ji mu zi ke iz ka dra (ili mu zi ke iz vo ra/so ur ce mu sic) i mu zi ke po za di ne (bac kgro und mu sic) 3 . Pri me ću je mo da sam ter min mu zi ka iz 1 Tekst je deo dok tor ske di ser ta ci je od bra nje ne 7. no vem bra 2009. go di ne na Uni ver ti te tu umet no sti u Be o gra du. Vi de ti: Ći rić M., Vi dlji vi pro sto ri mu zi ke: te o ri ja su per li bret ta u funk ci ji pri vi le go va nog po lja kon struk ci je iden ti te ta, dok tor ska di ser ta ci ja, Uni ver zi tet umet no sti u Be o gra du, Be o grad 2009. 2 Bord well D., Nar ra tion in the Fic tion Film, Ma di son Wi scon sin 1985, str. 4. 3 U na šem je zi ku, ter min ana lo gan iz ra zu so ur ce mu sic dao je Vart kes Ba ro ni jan: ovaj ob lik mu zi ke u fil mu on na zi va mu zi ka iz ka dra, da kle, mu zi ka ko ja 

kadra upu ću je is klju či vo na nje nu pri ka zi vač ku, a ne na funk ci ju pri po ve da nja. Pre o kret u sme ru de fi ni sa nja mu zi ke u fil mu u re la ci ji i sa na ra ci jom, a ne nu žno i is klju či vo sa sli kom, za slu ga je ame rič ke te o re ti čar ke Kla u di je Gorb man (Cla u dia Gorb man). U svo joj stu di ji Ne čuj ne me lo di je (Un he ard Me lo di es) 4 , ona re si ste ma ti zu je do ta da šnju kri tič ku in ter pre ta tiv nu prak su, uvo de ći u nju te o ri je na ra ci je i ter mi ne di je ge tič ko i ne di je ge tič ko pri me nju ju ći ih na mu zi ku: pr vi bi, pri bli žno re če no, bio ekvi va lent mu zi ci iz ka dra, a dru gi bac kgro und par ti tu ri. Di je ge tič ku mu zi ku po sma tra mo kroz di ja lek tič ku struk tu ru ko ju či ne dve rav ni, na ra tiv (film ska pri ča) i na ra ci ja (pro ces ko jim se na ra tiv pre no si gle da o cu), a či ji su kon sti tu en ti tvor be mu zi ka i sli ka, od no sno nji hov fluk tu i ra ju ći od nos, dok je ne di je ge tič ka mu zi ka ona či ji se iz vor na la zi van ka dra, i eks pli cit no i im pli cit no, ali ko ja ima zna čenj ski od nos sa film skom pri čom. 
Bu du ći da se ra di o poj mu ko ji či ni te melj te o ri je ko ja za stu pa pri po ve dač ki sta tus mu zi ke u fil mu, po ja sni će mo zna če nje ter mi na di e ge sis u od no su na film sku umet nost ko ri ste ći se de fi ni ci jom Du ša na Sto ja no vi ća. Di e ge sis (di je ge za) je "zbi va nje pri ka za no na film skom plat nu, uklju ču ju ći i sve zna čenj ske struk tu re ko je ga ob ja šnja va ju ili do pri no se nje go vom raz u me va nju kao sli ke svo je vr snog sve ta, bez ob zi ra na to ko li ko ovaj li či ili ne li či na svet iz afilm ske stvar no sti. Ta ko, di je ge zu či ni tok do ga đa ja na ekra nu, ali i dru štve ne, psi ho lo ške ili mo ral ne okol no sti ko ji ma je taj tok uslo vljen ili ko je on uslo vlja va: tu spa da ju i isto rij ski okvir rad nje, i ka rak te ri, i za plet i ras plet, i iko no gra fi ja pri ka za nog sve ta i pro stor novre men ska di men zi ja zbi va nja, i ta ko da lje. Po jam je ši ri od poj mo va na ra ci je i rad nje"5 . Od no sno, po Kla u di ji Gorb man, di je ge za je "na ra ti vom im pli ci ra ni pro stor novre men ski svet rad nje i li ko va"6 . 
Ras po lo že nje film ske mu zi ke, bi la to di je ge tič ka ili ne di je ge tič ka mu zi ka, od ra zi će se na do ga đa je iz di je ge ze. U tom smi slu Kla u di ja Gorb man sma tra neo bič nom i gru bom gre škom če stu prak su kri ti ča ra film ske mu zi ke da kla si fi ku ju ne di je ge tič ku mu zi ku kao onu ko ja no si iz ra žaj nost i di je ge tič ku mu zi ku kao "re a li stič nu", te sto ga oslo bo đe nu za dat ka da re pre zen tu je ras po lo že nja i dram ske ten zi je. Šta vi še, ona pri me ću je da po se ban iz ra žaj ni efe kat di je ge tič ke mu zi ke je ste nje na spo sob nost da stva ra uti sak iro nič nog na pri rod ni ji na čin od ne di je ge tič ke mu zi ke. 
se vi di. Upo re di ti sa: Ba ro ni jan V., Film ska mu zi ka -umet nost ili za nat?, Film ske sve ske 1/1980, Be o grad 1980, str. 9. 
Gorb ma no va se ov de na do ve zu je na jed nu po stav ku Mi še la Ši o na (Mic hel Chion), ko ji pod uti skom če ste upo tre be di je ge tič ke mu zi ke za iro nič ne efek te u fil mu, trv di da ta kva mu zi ka ni je sa mo ne sve sna dram ske si tu a ci je: ona je in di fe rent na, od no sno, ovaj te o re ti čar pred la že ter min anem pa tič na. 7 Ova po ja va se od no si na ap strakt nu pri ro du mu zič kog vre me na: lo gi ka mu zič kog de la (ma kar i naj kra ćeg), ima te žnju raz vo ja i za o kru že nja, što mo že da do ve de (film sku) mu zi ku u ne sklad sa dram skim vre me nom, ko je je ma nje lo gič ki pred vi di vo i ko je je pod lo žni je ale a tor no sti is ku stva "stvar nog" ži vo ta8 . 
Kla u di ja Gorb man ta ko đe po mi nje zna čaj stro fič nih po pu lar nih pe sa ma sa tek stom u di je ge tič kom sta tu su u kla sič nom na ra tiv nom fil mu. Ona pri me ću je da je na čin opa ža nja ta kve mu zi ke pro me njen to kom po sled njih de ce ni ja, te da slu ša lac/gle da lac, kao sa svim lo gič nu po ja vu, pra ti isto vre me no kre ta nje mu zi ke (i nje nog ver bal nog sa dr ža ja) i ostat ka film skog si ste ma. Šta vi še, za hva lju ju ći na ovaj na čin for mu li sa noj mu zi ci, slu ša lac/ gle da lac do bi ja do dat ne na ra tiv ne in for ma ci je. Mi će mo do da ti da i ne di je ge tič ka mu zi ka mo že bi ti ob li ko va na kao po pu lar na pe sma sa tek stom (a da to ni je uvod na ili od jav na mu zi ka iz fil ma). Ta kav pri mer na la zi mo u opu su Zo ra na Si mja no vi ća, či je je stva ra la štvo ma hom od re đe no po pu lar nim mu zič kim žan ro vi ma. Do 60tih go di na pro šlog ve ka, ne di je ge tič ke par ti tu re uobi ča je no su bi le or ke star ske; za hva ta le su iz re sur sa umet nič ke mu zi ke dok je di je ge tič ka par ti tu ra bi la go to vo po pra vi lu -po pu lar na pe sma. Nji ho va raz li ka po ja ča va na je i in sti tu ci o nal no: čak i da nas ona po sto ji kroz kon kret nu se pa ra ci ju kom po zi to ra i auto ra son go va (son gwri ter). 11 To zna či da su pro u ča va nja film ske mu zi ke ko ja su se du go vre me na pre vas hod no od no si la na mu zi ko lo ška raz ma tra nja, po ka zi va la od su stvo in te re so va nja za mu zi ku iz ka dra. Raz log je oči gle dan: me sto "istin ske" umet no sti na la zi se u umet nič koj mu zi ci, da kle, u or ke star skoj/sim fo nij skoj par ti tu ri, a ona je sme šte na u bac kgro und. Kul tur ni eli ti zam upi sao je pre ćut nu bi nar nu hi je rar hi zo va nu opo zi ci ju ko ja je re zul ti ra la du go traj nim in ter pre ta tiv nim is kri vlja va njem, za pre kom u li ku ne di je ge tič ke, glo ma zne kla sič ne par ti tu re, ko ja je po se do va la sta tus za šti će nih kul tur nih vred no sti u prak si in ter pre ta ci je film ske mu zi ke. Ka ko je di je ge tič ka mu zi ka pro tiv sta vlje na ne di je ge tič koj, ta ko i big bend ili re vi jal ni an sambl sto ji na su prot sim fo nij skom, kla sič na mu zi ka na su prot džez (i po tom rok i pop) zvu ku.12 Ipak tra di ci ja stil skih va ri je te ta film ske mu zi ke i nji ho vo flu id no kre ta nje iz me đu di je ge tič kog i ne di je ge tič kog teži sla ma nju po me nu tih su prot sta vlje no sti i vla da ju ćeg sta tu sa sim fo nij ske ka te go ri je. Do pri nos mju zi kla u tom smi slu je ste dra go cen. Ne sa mo zbog iz vo đe nja po pu lar ne mu zi ke iz po zi ci je dru go ste pe nog, već i zbog kva li ta tiv nog pri bli ža va nja su prot sta vlje nih žan ro va pu tem sti li za ci je pri po ve zi va nju nu me ra, ko je su po ve ra va ne, lo gič no, pro fe si o nal nim kom po zi to ri ma/aran že ri ma. Ta kav po stu pak vr šen je dvo smer no: kla sič na, ne di je ge tič ka par ti tu ra pri klad nom ob ra dom pri la zi di je ge tič koj, dok po pu lar na mu zi ka bi va "uozbi lje na" do bro osmi šlje nim (če sto kla sič nim) aran žma nom. Ka ko vi di mo, obli gat no po i sto ve ći va nje ne di je ge tič ke mu zi ke sa sim fo nij skom, od no sno sa vi so kom umet no šću, iz ve sno ni je su štin sko. Ono ni ti je ima nent no zah te vi ma ki ne ma to graf ske teh no lo gi je, ni ti po tre ba ma na ra ti va ili pro duk ci o nog sti la. Uosta lom, ni sa ma kla sič na mu zi ka ni je stilski mo no lit na. 
Ne ko li ko de ce ni ja je pro šlo od ro đe nja sed me umet no sti pre ne go što je po sta vlje no pi ta nje is prav no sti pro tiv sta vlje nog od no sa mu zi ke i ostat ka film skog si ste ma. Jer film ski stva ra o ci (iz u zev žan ra mju zi kla, na rav no), to li ko su sna žno in si sti ra li na oču va nju da te si tu a ci je da je film ska mu zi ka, u uobi ča je nom smi slu, pot pu no iz ba če na iz na ra tiv nog sve ta ili di je ge zi sa. Da bi bi la tre ti ra na kao kva li tet na, tre ba lo je da osta ne ne pri met na, "ne vi dlji va". Sve to ima svo je lo gič ne ko re ne. Pri pro u ča va nju raz li či tih psi ho lo ških, estet skih, po li tič kih i dru gih po sle di ca dej sta va film ske mu zi ke, naj pre mo ra mo da se po za ba vi mo či nje ni com da je ona u svom pr vo bit nom, "či stom" sta nju bi la -ipak -ne di je ge tič ka. Reč ju, do kle god je mu zi ka do la zi la sa kla vi ra, or gu lja, ka mer nih gru pa ili či ta vih or ke sta ra iz pro sto ra pred vi đe nih za or ke star u ne mim bi o sko pi ma, ova odvo je nost no si la je ne iz be žnost ne di je ge tič kog, iako je bi lo po vre me nih po ku ša ja da se stvo re qu a si di je ge tič ki mu zič ki efek ti iz or ke star ske ru pe (uglav nom ono ma to pej ne pa ra le le film skoj sli ci). Ot kri će zvuka na fil mu ni je na ro či to pro me ni lo ovu se gre ga ci ju, osim što je pre ne lo mu zi ku sa ži vih iz vo đa ča na film ski mu zič ki za pis (i do ve lo do ivi ce eg zi sten ci je ve li ki broj mu zi ča ra ko ji su na ovaj na čin pre ži vlja va li -u tom smi slu, mo že nam po slu ži ti "slu čaj" Kri sti ne iz fil ma Ma ra ton ci tr če po ča sni krug, gde se kraj vla davi ne jed ne film ske epo he po du da ra sa za vr šet kom soci jal nopo li tič kog kon tek sta da tog u fil mu). još in ten ziv ni je po dr ža va stav o po vrat ku kla sič ne ne di je ge tič ke par ti tu re; ili u ostva re nji ma za ko je je mu zi ku kom po no vao Majkl Naj man (Mic hael Nyman) po put Kla vi ra (Pi a no, 1993) u re ži ji Džejn Kem pion (Ja ne Cam pion), ma da je ovo ki ne ma to graf sko ostva re nje ta ko đe i iz van re dan pri mer ka ko ne di je ge tič ka par ti tu ra mo že efekt no bi ti od ve de na u di je ge tič ki sta tus pu tem pre ra de par ti tu re za kla vir so lo. Naj ma no va mu zi ka iz ovog fil ma ima i eks pli cit no na ra nu ulo gu jer glav na ju na ki nja, bu du ći da je pre sta la da go vo ri još u de tinj stvu, sa svo jom oko li nom ko mu ni ci ra upra vo mu zi kom i njo me sa op šta va svo ja raz mi šlja nja, emo ci je. 
Bi tan mo me nat u kon cep ci ji di je ge tič ke i ne di je ge tič ke film ske mu zi ke je ste i po tre ba film skih kom pa ni ja za uno snim pro da va njem fil ma, što uklju ču je unov ča va nje pro prat ne mu zi ke. Vra ti će mo se za to ka te ri stič nim mu zič koestet skim stra te gi ja ma Bet man fe no me na. Iz la zak ovog fil ma u bi o sko pe 1989, me dij ski je po dr žan dve ma plo ča ma/kom pakt dis ko vi ma: kla sič nom par ti tu rom De ni ja Elf ma na i "ci klu som" pe sa ma pop umet ni ka Prin sa. Film de mon stri ra mo guć nost ko ha bi ta ci je kla sič ne par ti tu re i po pu lar ne pe sme u ne di je ge tič koj funk ci ji; pro ši re nje mu zič kog tek sta iz van tra di ci o nal nih ogra ni če nja pu tem uklju či va nja estet skih pro du ka ta, ko ja do la ze sa pod ruč ja ko ja ne pri pa da ju vi so koj umet no sti, već su plod ma sov ne/ po pu lar ne kul tu re. S dru ge stra ne, dvoj nost mu zič ke par ti tu re ima i svo ju na ra tiv nu funk ci ju. Da bi for mu li sao mu zič ko li ce čo ve kasle pog mi ša, re di telj Tim Bar ton (Tim Bur ton) je dvo stru ku pri ro du cen tral nog ju na ka i nje go vog okru že nja re a li zo vao udru ži va njem mu zi ke dva raz li či ta auto ra i dve žan rov ski -na pr vi po gled su prot stavlje ne par ti tu re. Ostva re nja Elf ma na i Prin sa ipak ni su strikt no raz de lje na, jer su pop nu me re, osim u di je ge tič kom (či me se Bar to no va za mi sao pri bli ža va žan ru film ske ope re), da te i kroz ne di je ge tič ki sta tus, a Elf ma no va mu zi ka, za uz vrat, po se du je ele men te po pu lar ne mu zi ke da te kroz zvuk ve li kog sim fo nij skog or ke stra, što gle da o cu/slu ša o cu uka zu je na či nje ni cu da dva Bet me no va "li ca" za pra vo i ni su od vi še me đu sob no uda lje na. 
Po me ni mo u tom smi slu još jed no za jed nič ko ostva re nje Ti ma Bar to na i De ni ja Elf ma na, film Čar li i fa bri ka čo ko la de (Char lie and the Cho co la te Fac tory, 2005), u ko me ovaj tan dem, či ni se, ko ra ča re tro grad no: pred na ma su re al ni svet film ske pri če (nedije ge tič ka,kla sič na par ti tu ra), i svet "čo ko lad ne baj ke" (dije ge tič ka mu zi ka) sa son go vi ma to li ko eks po ni ra nim da Čar li i fa bri ka čo ko la de u seg men ti ma "čo ko lad ne baj ke" bi va ju pre me šte ni u ža nr mju zi kla. Da kle, sre će mo po nov no odva ja nje (kla sič ne) mu zi ke po za di ne i (po pu lar ne) mu zi ke iz ka dra. Dru gim re či ma, mu zi ka (u fil mu) po se du je spo sob nost da la ko pre la zi na ra cij ske gra ni ce, što joj da je moć da oslo bo di sli ku od strikt nog re a li zma, što se od ra ža va na na ra tiv kroz kul tu ral ne mu zič ke ko do ve. Ključ ni mu zič ki zna ci (je zo vi ti, pa sto ral ni, ro man tič ni...), mo ra ju bi ti od mah pre po zna ti kao ta kvi da bi uop šte de lo va li. 
Funk ci ju mu zi ke u fil mu mo že mo po sta vi ti ta ko što će mo se po slu ži ti prin ci pom ukr šta nja rav ni na lik ono me ko ji Čet men (Seymo ur Chat man) pred la že kao osno vu pro ce sa na ra cij ske struk tu re fil ma (on to či ni di ja gram skim pre se kom) 19 . Raz li ka bi bi la u to me što bi u ovom slu ča ju bio ko ri šćen tro stra ni/pro stor ni ko or di nat ni si stem ko ji us po sta vlja tri par tit nu struk tu ru mu zi ke u od no su na sli ku i na ra ci ju. Na ta kav na čin, mu zi ka iz ka dra i mu zi ka po za di ne, di je ge tič ka i ne di je ge tič ka mu zi ka mo gle bi da tvo re sop stve ni/za jed nič ki/ko he rent ni na ra tiv ni si stem (ko ji ko ri sti ši ri po jam tek sta, po se du je obe lež ja pri po ved nih tek sto va i iden ti tet pri po ved ne in stan ce sa fo ka li za ci jom). 20 Mu zi ka u the in terpre ta ti ve prac ti ce in tro du cing the the ory of nar ra tion in to it. By using one of the key terms in film the ory, di e ge sis, she con struc ted the terms di e ge tic and nondi e ge tic mu sic, which re fer to the so und/mu sic sce ne: the first one wo uld, ap pro xi ma tely be equ i va lent to so ur ce mu sic, and the se cond one to bac kgro und sco re. Di e ge tic mu sic is seen thro ugh the di a lec tic struc tu re ma de of two pla nes, the nar ra ti ve (film story) and nar ra tion (the pro cess thro ugh which the nar ra ti ve is con veyed to the vi e wer/li ste ner), and who se con sti tu ents are mu sic and pic tu re, i.e. the ir fluc tu a ting re tion. Nondi e ge tic mu sic is the one who se so ur ce is beyond the fra me both ex pli citly and im pli citly, but it has a me a ning ful re la tion to the film story. This text con si ders the ways in which mu sic, di e ge tic or nondi e ge tic, par ti ci pa tes in nar ra tion, i.e. per forms not only the re pre sen ta ti ve fun ction but the nar ra ti ve one as well, wit hin a com plex struc tu re of a film system, ba sed on exam ples from na ti o nal and world ci ne ma to graphy. 
KeyWords: flm mu sic, di e ge sis, di e ge tic mu sic, nondi e ge tic mu sic, nar ra ti ve, nar ra tion Scott William Christensen, Kopenhagen, 2010. 



  Ko ri šće nje ne di je ge tič kih po pu lar nih son go va da nas je po sta lo uobi ča je no.Ko ri ste se raz li či te for me po pu lar nih pe sa ma da de fi ni šu ka rak ter: u ta kvim fil mo vi ma po pu lar na mu zi ka u na ve denom sta tu su funk ci o ni še sa svim na lik tra di ci o nal noj orkestarskoj par ti tu ri13.Čak i na me sti ma gde sim fo nij ska mu zi ka do mi ni ra bac kgro undom, a po pu lar na mu zi ka sli kom/di je ge zom, od sto ja nje iz me đu mu zi ke iz ka dra i po za di ne ne mo ra oba ve zno da bu de da to ne ka da šnjim po jed no sta vlje njem -pro stim raz dva ja njem mu zič kih sti lo va, na ra tiv nih funk ci ja ili hi je rar hi ja vred no sti.Iz istih raz lo ga ne bi bi lo mu dro po dr ža va ti stav da zvuč ni di zajn dram skih igra nih fil mo va, ko ji naj in ten ziv ni je le ži na prin ci pu kla sič nih ne di je ge tič kih par ti tu ra i naj u por ni je po ja ča va di stink ci ju iz me đu mu zi ke iz ka dra i iz po za di ne, tre ba da bu de pri vi le go van ili vi še ce njen od zvuč nog di zaj na žan ra mju zi kla, ti nej džer skog fil ma, ko me di je i slič no.Do pri mer na la zi mo u film skoj mu zi ci po sled njih de ce ni ja: sa vre me ni te o re ti ča ri na zi va ju ova kvu par ti tu ru post kla sič nom 14 .S dru ge stra ne, kla sič no kon ci pi ra na di je ge tič ka mu zi ka, bi lo kom po no va na ili ar hiv ska, ta ko đe uspe šno mo že da funk ci o ni Vag ne ro va mu zi ka, iz vor no ci lja na da iz ra zi ne sa gle di ve pro sto re Vo ta no vog car stva kroz ko je na ko nji ma ju re nje go ve bo žan ske kće ri (od no sno ogrom nu i za pro seč nog čo ve ka ne po zna tu strast ko ju do ži vlja va ju Tri stan i Izol da), ov de tre ba da uka že na be du ma log čo ve ka.Ču je mo je pu šte nu sa gra mo fon ske plo če i pre ko fa brič kog raz gla sa u sce na ma le če nja, ali i opi ja nja i di vlja nja Ili će vih šti će ni ka; ta ko đe i kao me tod za vo đe nja pro vin cij ske di rek tor ke Ka će od stra ne ovog "struč nja ka" za od vi ka va nje od al ko ho la.Mu zi ka je od po če ta ka zvuč nog fil ma ne sa mo kon sti tu ent na ra ci je već funk ci o ni še i kao ra fi ni ran dis kurs unu tar film skog si ste ma -uobi ča je no kroz zvuk ve li kog ro man ti čar skog sim fo nij skog or ke stra i bac kgro und, ne di je ge tič ke par ti tu re.Ova kva prak sa, pre ve de na u film sku umet nost iz kon cert nih dvo ra na kla sič ne mu zi ke, do ži vlja va la gan pad to kom še zde se tih i se dam de se tih.Spe ci jal no pi sa ne par ti tu re i po pu lar na pe sma, u ve li kom bro ju ho li vud skih pro duk ci ja po či nju da bi va ju ko ri šće ne za jedno (u ne di je ge tič kom sta tu su).Film Ti ma Bar to na (Tim Bur ton), Betmen (Bat man, 1989, pr vi iz se ri ja la ko ji će usle di ti), eks pli cit no ma ni fe stu ju na čin na ko ji post kla sič ni Ho li vud tre ti ra mu zi ku.To pod ra zu me va ka ko okvi re tra di ci o nal no od re đe nih for mi ta ko i po pu lar nih sa vre me nih po stu pa ka: mu zi ka ovog fil ma zdru žu je kla sič nu par ti tu ru De ni ja Elf ma na (Danny Elf man), sa son go vi ma pop umet ni ka Prin sa (Prin ce).Sto ga je mo gu će po sma tra ti mu zič ke stra te gi je da na šnjeg fil ma i kao kon ti nu i tet i kao dis kon ti nu i tet u od no su na kla sič ni film.Uoča va mo ko li ko je ši ro ki ma le rov ski or ke star če sto "raz re đen", bi lo u smi slu na či na ko ri šće nja ili bro ja in stru me na ta.S dru ge stra ne je oči gle dan upliv opo ri jeg mu zič kog je zi ka sa vre me ne kon cert ne sce ne -pr ve pri me re ova kvih po stu pa ka sre mo već to kom ra nih se dam de se tih, re ci mo, u par ti tu ri Dže ri ja Gol dsmi ta (Je rry Gol dsmith) iz fil ma Ki ne ska če tvrt (Chi na town, re di telj Ro man Po lan ski, 1974), ma da se ovaj kom po zi tor ne ustru ča va ni od ko ri šće nja po pu lar ne pe sme kao bac kgro und par ti tu re 15 .Lon don Symphony Or che stra), ko jim je di ri go vao sam kom po zi tor.16Na ra tiv na funk ci ja Vi li jam so ve mu zi ke ogle da se u bo ga to raz ra đe noj par ti tu ri, sa ve štom upo tre bom te ma ve za nih za glav ne li ko ve i lajt mo tiv skim ra dom Vag ne ro vog sti la: mu zi ka ov de pla si ra do dat ne in for ma ci je, an ti ci pi ra do ga đa je, upo zo ra va, uka zu je na mo gu će ras ple te... Slič no su for mu li sa ne i Vi li jam so ve par ti tu re no vi jih pro duk ci ja, re ci mo, u slu ča ju se ri je fil mo va o Ha ri ju Po te ru (Ha rry Pot ter) ili za Spil ber go vu (Ste ven Spi el berg) adap ta ci ju Ra ta Sve to va (The War of the Worlds, 2005) Her ber ta Džor dža Vel sa (Her bert Ge or ge Wel les); mu zi ka Džo na Be ri ja (John Ba rry) u fil mu U po tra zi za Ne do đi jom (Fin ding Ne ver land, re di telj Mark For ster/ Marc For ster, 2004), ili Ke ring ton (Ka ring ton, 1995, sce na rio i re ži ja Kri sto fe ra Hemp to na/Chri stop her Hamp ton), ko ja, či ni se, 



še u ka dru.U fil mu Po se ban tret man (re di telj Go ran Pa ska lje vić, kom po zi tor Vo ji slav Vo kiKo stić, 1980), ima mo si tu a ci ju u ko joj je po pu lar na (ori gi nal na) mu zi ka do bi la ne di je ge tič ki, dok se kla sič na par ti tu ra pod ko jom pod ra zu me va mo mu zi ku Ri har da Vag ne ra (Ric hard Wag ner), od no sno seg men te ope ra Val ki re (Walküre) i Tri stan i Izol da (Tri stan und Isol de), na šla u di je ge tič kom sta tu su i sto ji u slu žbi stra te gi ja "is ce lje nja" (ali i za vo đe nja) ko je pri me nju je glav ni ju nak fil ma, dok tor Ilić.Te o re ti čar ke po put Kla u di je Gorb man i Ke trin Ka li nak (Kat hryn Ka li nak) is ti ču po vra tak, od no sno re gre si ju ka kla sič noj film skoj ne di je ge tič koj par ti tu ri na zi va ju ći je go to vo iden tič nim ter mi ni ma, clas si cal flm sco ring (Gorb man) ili clas si cal flm sco re (Ka li nak).U tom smi slu, Ke trin Ka li nak re fe ri ra na Lu ka so vu (Ge or ge Lu cas) tri lo gi ju Ra to vi zve zda (Star Wars): Ra to vi zve zda(Star Wars, 1977), Im pe ri ja uz vra ća uda rac (The Em pi re Stri kesBack, 1980)i Po vra tak Dže da ja (Re turn of the Je di, 1983).Ona se po zi va na obim no raz ra đe nu ne di je ge tič ku par ti tu ru na sle đe nu od Štaj ne ra (Max Ste i ner) i Kor ngol da (Erich Wol fgang Kor ngold), ši ro ku ska lu or ke star skih bo ja ko ji ma pri be ga va Džon Vi li jams (John Wil li ams), gde je za iz vo đe nje mu zi ke po me nu tih fil mo va, an ga žo van Lon don ski sim fo nij ski or ke star (15 Ra di se o fil mu A Patch of Blue, re di telj Gaj Grin/GuyGreen, 1965.16 Ka li nak K., Set tling the Sco re, Ma di son Wi scon sin 1992, str. 184202. 


  Po sto je, me đu tim, i opo zit ni slu ča je vi.U fil mu Bag dad ka fe (Bag dad Café), re di te lja Per si ja Adlo na (Percy Adlon), u ne di je ge tič kom sta tu su ima mo par ti tu ru ba zi ra nu na po pu lar noj pe smi kao funk ci o nal noj te mi, dok na di je ge tič kom pla nu ču je mo Pre lu di ju me iz Ba ho vog Do bro tem pe ro va nog kla vi ra, ko je svi ra Bren din sin Sa lo mo: mu zi ka ba rok nog maj sto ra je ste svoj stven na ra tiv ni čin i Sa lo mov na čin da svo joj oko li ni, po sred nim pu tem, ka že da je dru ga či ji od okru že nja u ko me ži vi.Po pu lar nu pe smu će mo ipak pro na ći u di je ge zi, u sce ni ka ba ret skoma đi o ni čar skog šo ua Ja smin i Bren de, ali i ta da is pre se ca nog "dže zi ra njem" Pre lu di ju ma.Ka ko vi di mo, bi lo je oprav da no, čak neo p hod no, uvo đe nje po de le na di je ge tič ku i ne di je ge tič ku mu zi ku.Sti že mo, me đu tim, do no vog pro ble ma.Di je ge tič ka mu zi ka se po ja vlju je u gra da ci ja ma ko je otva ra ju za ni mlji va te o rij ska pi ta nja na ko ja se još uvek ni je ade kvat no od go vo ri lo.Mju zi kli pru ža ju strikt nu opo zi ci ju di je ge tič ke i ne di je ge tič ke mu zi ke.U ovom žan ru, opet, naj če šće su sre će mo spor no me sto ko je se od no si na de fi ni sa nje i di stink ci ju vr ste mu zi ke u fil mu pri pro ce su zvuč nog pre ta pa nja 17 .Zvuč no pre ta pa nje pret po sta vlja po la zak mu zi ke od iz vo ra prat nje (i vi dlji vog i di je ge tič kog), uobi ča je no kla vi ra, mu zi ke ko ja po tom "od še ta" u or ke star sku bac kgro und par ti tu ru.Po sta vlja se pi ta nje da li se u ovom slu ča ju na la zi mo na te ri to ri ji di je ge tič ke ili nedi je ge tič ke mu zi ke.Kon kret no, ka da Ber nard Her man u uvod nim tak to vi ma za Skor se ze o vog (Mar tin Scor se se) Tak si stu (Taxy Dri ver, 1976), ši ro ke di so nant ne or ke star ske blo ko ve su ža va u le lu ja vu džez li ni ju -ni smo sa svim si gur ni da li slu ša mo sa mo pod lo gu za uvod nu se kven cu ili do nas sti že re al na mu zi ka ve le gra da u no ći.U fil mu Za to i či (Za to ic hi, 2003, re di telj Ta ke ši Ki ta no/Ta kes hi Ki ta no, kom po zi tor Ke i či Su zu ki/ Ke i ic hi Su zu ki, di zaj ner zvu ka Sen đi Ho ri u ši/Se nji Ho ri us hi), u sce ni sa polj skim ra do vi ma, gde je re al na "mu zi ka alat ki" če tvo ri ce ze mljo rad ni ka isto vre me no i rit mič ki ko stur bac kgro und par ti tu re, po no vo smo u ne do u mi ci ka ko raz de li ti di je ge tič ku od ne di je ge tič ke mu zi ke.Ili, u slu ča ju fil ma Ži vot je lep (La vi ta è bel la) Ro ber ta Be ni nji ja (Ro ber to Be nig ni) sa mu zi kom Ni ko le Pjo va ni ja (Ni co la Pi o va ni), i pri zo rom "ot mi ce" Do re, gde te ško mo že mo bi ti si gur ni da li "egi pat ska", od no sno, "je vrej ska" mu zi ka sti žu iz ka dra, bu du ći da se u pro sto ru gla mu ro zne pro sla ve ve rid be u bal skoj dvo ra ni na la zi i or ke star (ko ji svi ra pri god nu val cer sku va ri ja ci ju osnov ne te me).Ta ko đe, u Ka ra no vi će vom fil mu Sjaj u oči ma (2003), sa mu zi kom Zo ra na Si mja no vi ća, u sce ni ka da ču je mo na slov nu te mu na fru li, mi ni smo sa svim si gur ni da li je ona pre zen to va na za nas, kao an ti ci pa ci ja Pro fi nog pri su stva (da kle ne di je ge tič ka), ili se svir ka fru le od vi ja kao di je ge tič ka, u gla vi glav nog ju na ka La bu da, gde ope ri še kao deo nje go vih sop stve nih fan ta zi ja/sno va.Dru gim re či ma, po sta vlja se pi ta nje da li je funk ci o nal ni je raz dva ja ti ili je pri klad ni je ukr šta ti di je ge tič ki i ne di je ge tič ki sta tus mu zič ke par ti tu re.Kla u di ja Gorb man vi di ovaj pro blem na sle de ći na čin: "Kon ven ci o nal ni na ra tiv ni film is ti če di e ge sis -svet pri če, me sto ak ci je. Kla sič ni na ra ti vi iz di žu di e ge sis iz nad na ra ci je, bri šu na ra cij sku pri sut nost. Mo der ne for me, s dru ge stra ne, pro ble ma ti zu ju tran spa rent nost dis kur sa, is ti ču ći da je na ra ci ja ta ko ja kon stru i še di e ge sis. Mu zi ka za u zi ma po se ban sta tus u film skoj na ra ci ji. Ona mo že bi ti di je ge tič ka (mu zi ča ri svi ra ju, ra dio mo že bi ti uklju čen) -u tra di ci ji ovo je na zi va no so ur ce mu sic, mu zi ka iz vo ra -ili ne di je ge tič ka mu zi ka (or ke star svi ra dok ka u bo ji ju re In di jan ce po pu sti nji). Či ta lac mo že da pri me ti da je upra vo ljud ski glas flek si bi lan u svo joj slo bo di da bu de di je ge tič ki ili ne di je ge tič ki. Opet, ne di je ge tič ki glas mo že bi ti opa žan kao na ra tiv ni upad, ali ne i mu zi ka. Šta vi še mu zi ka ve o ma če sto pre la zi gra ni ce, čak i u naj kon ven ci o nal ni jim fil mo vi ma. Svi ma nam je bli ska (pri vid no bac kgro und) mu zi ka ko ja se iz ne na da pre ki da ka da ne ko od li ko va nag ne i uga si ra dio, ili za uz vrat, kao u sce ni fil ma Se verse ve ro za pad gde di je ge tič ka mu zi ka u ko li ma za ru ča va nje u vo zu po sta je sve vi še i vi še -či sto ne di je ge tič ka" 18 . 



Gorb man C., Un he ard me lo di es, Na ra ti ve Film Mu sic, Ma di son -Wi scon sin Lon don 1987. 

Sto ja no vić D., Film: Te o rij ski ogle di, Sa ra je vo 1986, str. 173. 

Gorb man C., op. cit., str. 21. 

Op šir ni je u : Chion M., Le son au cinéma, Pa ris 1985; Chion M., L'audiovi sion, Pa ris 2005. 

Pri me ri iz Hič ko ko vog opu sa sve do če o mo ći ta kve mu zi ke ko joj ne do sta ju svest ili em pa ti ja; upra vo nje na "ne e mo ci o nal nost", u juk sta po zi ci ji s na i la ze ćom ljud skom ka ta stro fom, je ste ono što iza zi va na šu emo ci o nal nu re ak ci ju. 

Ba ro ni jan V., op. cit., str. 1. 

Bla ha I., Osno ve dra ma tur gi je zvu ka u flm skom i te le vi zij skom de lu, Be o grad 1993, str. 1321. 

Bu hler J., Analysing In ter ac ti ons of Mu sic and Film, in: Film Mu sic, Cri ti cal Ap pro ach, eds. Don nelly K. J.,New York 2001, str. 43. 

Op šir ni je u: Fe u er J., The Hollywo od Mu si cal, Blo o ming ton In di a na po lis 1993. 

Naj če šće ko ri šće ni ob li ci su ma la dvo del na ili tro del na pe sma, dok za raz vi je ni je sce ne do bro mo že da po slu ži pro kom po no va na for ma. 

Ta kav ter min sre li smo u te o rij skim pro mi šlja nji ma Bju le ra (Ja mes Bu hler) i Do ne li ja (K. J. Don nelly). 

Zvuč no pre ta pa nje ili audiodis sol ve -pre ta pa nje; po ste pe no ne sta ja nje jed nog audio/vi deo sa dr ža ja i isto vre me no po ja vlji va nje dru gog. 

Gorb man C., Un he ard me lo di es, Na ra ti ve Film Mu sic,Blo o ming ton -In di a na po lis Lon don 

1987, str. 34. 19 Chat man S., Story and Di sco ur se, Nar ra ti ve Struc tu re in Fic tion and Film, It ha ca Lon don 1986, str. 22. 20 Op šir ni je u: Bal M., Na ra to lo gi ja, Be o grad 2000, str. 922.
Narration and film music diegetic and non-diegetic music in film