ADOPTION OF THE LAW ON NATIONAL DNA REGISTER IN THE REPUBLIC OF SERBIA

Keywords: DNA Register, databases, clarification of criminal offenses, identification of perpetrators, corpses, missing and unknown persons, Serbia and EU

Rad je napisan u pomen na prof. dr Slobodana Batu Petrovića, ex dekana KPA The paper is written in the mention of prof. dr Slobodan Bata Petrović, ex dean of the KPA 

Željko Nikač

Kriminalističko-policijski univerzitet, Beograd, Srbija © MESTE JEL kategorija: K14 

Apstrakt

Narodna skupština Republike Srbije usvojila je sredinom prošle godine novi Zakon o nacionalnom DNK registru koji je najvažniji pravni izvor za forenzičke analize i veštačenja, pre svega u kontekstu otkrivanja i rasvetljavanja najtežih krivičnih dela i izvršilaca. U pitanju je propis koji je od izuzetnog značaja za procesuiranje krivičnih dela i izvršilaca, donošenje merodavnih sudskih odluka i sankcionisanje izvršilaca. DNK Registar je uspostavljen radi utvrđivanja identiteta nestalih i nepoznatih lica, utvrđivanje identiteta leševa i delova tela. Baza DNK profila koja je uspostavljena sadrži profile nespornih i spornih bioloških uzoraka,koji su utvrđeni u krivičnom postupku i dostavljeni centralnoj laboratoriji NKTC MUP RS. Podaci koji se nalaze u DNK Registru su pre svega lični i stoga treba iskazati veliku senzibilost i obazrivost u postupanju, ne sme narušiti integritet ličnosti i mora se obezbediti njihovo zakonito korišćenje. U kontekstu poznate Prum konvencije (tzv.Šengen III/ i aplikacije Srbije za prijem u EU, autor sugeriše uspostavljanje trajne baza DNK podataka i unapređenje postupka veštačenja i uz poštovanje nacionalne legislative. 

UVOD

Borba protiv terorizma, organizovanog kriminala i drugih najtežih pojavnih oblika kriminaliteta, u današnje vreme, nije moguća bez adekvatne legislativne osnove, specijalizovanih agencija za primenu zakona, edukovanih kadrova, međunarodne i multiagencijske saradnje, savremene opreme i upotrebe naučnih metoda. Vodeće službe razvijenih država poput američkog FBI-a, Interpola i Europola koriste rezultate tehničko-tehnološkog napretka u svetu u borbi protiv zločina, njegovoj prevenciji i procesuiranju izvršilaca krivičnih dela. 
U tom kontekstu posebno mesto danas zauzima forenzika koja je postala izuzetno popularna poslednjih decenija minulog i početkom ovog veka, kada je dostignut izuzetno visok nivo razvoja informacionih tehnologija. U pitanju su veliki informacioni sistemi koji su omogućili prepoznavanje lica, tragova i materijala od interesa za kriminalističke istrage. Savremena forenzika je specifična multidisciplinarna oblast u kojoj se primenjuju metodi fundamentalnih i primenjenih nauka s ciljem identifikacije tragova od značaja za procesuiranje zločina i zločinaca. Poznavanje naučnih metoda je važan prvi korak u forenzičkoj obradi kriminalnih događaja koji omogućava potrebne analize, pouzdane identifikacione rezultate i njihovo tumačenje na sudu. Primena forenzičkih metoda obuhvata nekoliko oblasti: kriminalističku, državnu i komercijalnu. (Grupa autora, 2011). 
Na prostorima nekadašnje SFRJ, njenih država naslednica i Republike Srbije primena forenzike i posebno DNK (dezoksiribonukleinske kiseline) veštačenja nije bila dugo praktikovana zbog 1 ZKP (stari), "Službeni list SRJ" br.70/01 i "Službeni.glasnik RS" br.58/04, 85/05, 115/05, 49/07, 20/09, 72/09. 2 Vidi više: (Primorac & Schanfield, 2016) nedovoljnog poznavanja metoda, postojanja oskudnih materijalnih resursa svake od zajednica, a u konačnici i zbog velikih troškova. Šira javnost nije bila upoznata s mogućnostima DNK veštačenja, dok se u stručnim krugovima pojavilo nekoliko pionirskih radova iz ove oblasti u kojima je ukazano na primenu u sudskim procesima (Obradović, 2000, 99-150). S društvenim promenama i reformama koje su pokrenute u Srbiji i ostalim državama ex Jugoslavije aktuelizovano je i pitanje upotrebe ove tehnologije u funkciji identifikacije izvršilaca krivičnih dela i prepoznavanja lica na osnovu biometrijskih karakteristika, lešnih i koštanih ostataka, tragova s mesta događaja kao i ispitivanja psihološkog, socijalnog i pravnog aspekta ličnosti (Miljković, 2000, 151-171) U minule dve decenije ovog veka beležimo znatan porast obavljenih sudskih i drugih veštačenja za potrebe organa pravosuđa i policije, među kojima se posebno ističu forenzička biološka veštačenja (Obradović, 2004, 138-156). Potreba za DNK veštačenjima postoji zbog povećanja broja krivičnih dela i njihove prirode, kao i zahteva da dela budu otkrivena i izvršioci procesuirani uz valjane dokaze. Krajnji cilj je sudski epilog i adekvatne sankcije za počinioce, dok bi žrtve trebale da dobiju adekvatnu satisfakciju. U tom smislu je grupa naših experata svojevremeno pokrenula pitanje izgradnje baze DNK podataka na osnovu koje bi se u toku veštačenja vršila upoređivanja materijala te bi se moglo doći do veze između lica i predmeta (Simonović, 2012). 

ZAKON O NACIONALNOM DNK REGISTRU -sistematika i važnija rešenja

U istorijskom osvrtu treba podsetiti da je zakonodavna aktivnost na izradi ovog propisa počela znatno ranije. 

Uvodni deo

U uvodnom delu zakonodavac je ukazao na predmet zakona, značenje pojedinih izraza i upotrebu rodno osetljivog jezika (čl.1-3). 
Predmet Zakona je uspostavljanje i sadržina nacionalnog registra koji je rezultat forenzičkogenetičke analize DNK za potrebe krivičnog postupka, utvrđivanja identiteta nestalih ili nepoznatih lica i leševa, delova tela, kao i obrada podataka dobijenih forenzičko-genetičkom analizom kao i druga pitanja od značaja za vođenje Registra. Pomenuto određenje u čl.1 je ekstenzivno i smatramo ga kao dobro rešenje jer se njime, pored normi krivičnog prava, uređuje uspostavljanje i sadržina registra od značaja za utvrđivanje identiteta nestalih ili nepoznatih lica, leševa ili delova tela. 8 
Dalje se u čl.2 podrobnije određuju stručni izrazi, pojmovi i termini od značaja za primenu zakona, pa ukazujemo na važnije: a) DNK analiza je određena kao forenzičko-genetička analiza biološkog materijala, izvršena za potrebe krivičnog postupka ili postupka utvrđivanja identiteta, kojom se dobijaju DNK profili, koji se unose u Registar; b) lokus je određeni specifični deo molekula DNK; c) alel je varijanta određenog lokusa; d) DNK profil je podatak koji predstavlja rezultat DNK analize. Jedinstveni DNK profil je DNK profil utvrđen analizom nespornog ili spornog biološkog uzorka poreklom od jedne osobe, dok je mešani DNK profil utvrđen analizom biološkog uzorka poreklom od više od jedne osobe; e) Evropski standardni set (ESS) označava međunarodno usvojeni skup lokusa; f) Interpolov standardni set lokusa (ISSOL) je međunarodno usvojeni skup lokusa koji koristi Interpol; g) biološki uzorak, u smislu ovog zakona, je svaki biološki materijal humanog porekla, koji se može dovesti u vezu sa krivičnim delom ili uzorak uzet u cilju utvrđivanja identiteta, na kojem se može izvršiti odgovarajuća DNK analiza; h) nesporni biološki uzorak je biološki materijal uzet od lica ili leša kome je prethodno utvrđen identitet; i) sporni biološki uzorak je biološki materijal nepoznatog porekla. 9 
Mišljenja sam da je možda bilo oportuno opterećivati tekst propisa tehničkim normativima kao što su Evropski standardni set i Interpolov standardni set, jer se radi o tehničkim standardima koji su promenljivog karaktera s obzirom da je forenzička genetika veoma dinamična. U svakom slučaju ovaj nomotehnički "višak" nije od posebnog značaja jer je propis relativno kratak, dok u primeni preovlađuje ekspertski pristup stručnjaka za DNK analize. 

Centralni deo

Centralni deo zakona obuhvata odredbe od čl.4 do čl.8 koje se odnose na uspostavljanje, vođenje, 8 Op.cit. u nap.7, čl.1. 9 Ibid, čl.2. (Obradović, 2018, 20). Mišljenja smo da ova primedba ne stoji jer se ne može a priori unapred, bez početnih indicija i činjenica, sumnjati u status Centra i rad njegovih eksperata koji imaju relevantne reference i akreditaciju nadležnog tela RS. 
U pogledu vodjenja Registra predviđeno je da se ažuriranje i brisanje, rokovi čuvanja i mere zaštite podataka u Registru podrobnije regulišu posebnim zakonom, kojim se uređuju evidencije i obrada podataka u oblasti unutrašnjih poslova. Zakon pod istim nazivom je usvojila NS RS i isti je objavljen u oficijelnim novinama. 15 Tako se u čl.45 pomenutog zakona predviđa uzimanje materijala radi utvrđivanje identiteta, daktiloskopiranje, fotografisanje (forenzička registracija) i uzimanje drugih uzoraka, zatim forenzička veštačenja i analize i vođenje Nacionalnog DNK registra. Postoji pravna praznina u ovom delu zakona jer nisu predviđena pravna rešenja za važna otvorena pitanja, kao što su brisanje uzetog biološkog matrijala kada protiv osumnjičenog lica nije pokrenut krivični postupak, ili je isti obustavljenih zbog zakonskih razloga i kada nije podignuta optužnica protiv prijavljenog lica. I dalje od toga, postoji opasnost od podnošenja tužbi ESLJP (Evropski sud za ljudska prava, Strazbur), potencijalnih gubitaka sporova i naknade štete. 
Podaci iz Registra mogu se razmenjivati i prenositi međunarodnim organizacijama odnosno državama, u skladu s ovim i drugim zakonom. 16 o je posebno važno danas u borbi protiv terorizma, organizovanog kriminala i drugih najtežih pojavnih oblika kriminala koji ima nesporno transnacionalni karakter. 17 U ovoj oblasti najdalje je otišla poznata Prumska konvencija (CEU, 2005) (tzv. Šengen 3) koja predviđa poboljšanje prekogranične saradnje država u borbi protiv terorizma, prekograničnog 15 Zakon o evidenciji i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova, "Sl.glasnik RS" br.24/18. 16 Op.cit. u nap.7, čl.4 st.4-5. 17 Vidi više: (Božić & Nikač, 2016) 18 Vidi više: (Nikač & Božić, 2017, str. 165-180) kriminala i ilegalnih migracija. 18 Konvencija dalje omogućava razmenu podataka iz nacionalnih baza DNK, razmenu podataka koji se tiču otisaka prstiju i razmenu informacija o vozilima (Nikač, 2015,169-171). 
To je značajno zbog međunarodne policijske saradnje generalno (Interpol, regionalno, bilateralno) i posebno pozicije Srbije zbog aplikacije za prijem u EU, saradnje s državama članicama i Europolom. Dalji doprinos saradnji u ovoj oblasti dali su posebna strukovna udruženja forenzičara kao što je ENFSI (European Network of Forensic Science Institutes) (ENFSI, 2018), koji ima 17 ekspertskih radnih grupa i među njima WG za DNK materijale. Na nivou EU postoji uže udruženje Euroexpert (EE-EuroExpert) kao asocijacija forenzičara, forenzičkih laboratorija i sudskih veštaka (Nikač, 2015, 210-212). 
Sadržina Registra obuhvata sledeće baze podataka DNK profila: a) utvrđenih iz nespornih bioloških uzoraka, b) utvrđenih iz spornih bioloških uzoraka i c) utvrđenih u krivičnim postupcima dostavljenih iz svih DNK laboratorija iz RS. 19 Baza DNK profila utvrđenih iz nespornih bioloških uzoraka sadrži zbirke DNK profila: lica nad kojima je izvršena forenzička registracija; lica kojima je sud odlukom o izricanju krivične sankcije odredio uzimanje uzorka; lica osuđenih za krivična dela određena u zakonu kojim se uređuju posebne mere za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima; koji su dostavljeni od strane nadležnih organa u okviru međunarodne policijske ili pravosudne saradnje i profila utvrđenih radi eliminacije sumnje. 20 za DNK profila utvrđenih iz spornih bioloških uzoraka sadrži sledeće zbirke dokumenata: jedinstvenih DNK profila lica kojima se utvrđuje identitet i drugih lica dostavljenih u svrhu njihove identifikacije; jedinstvenih DNK profila leševa kojima se utvrđuje identitet; jedinstvenih DNK profila koji su dobijeni iz spornih bioloških uzoraka; DNK profila koji su dostavljeni od strane nadležnih organa u okviru međunarodne Vidi i: (Božić & Nikač, 2018) 19 Op.cit. u nap.7. čl.5 20 Ibid, čl.5 policijske ili pravosudne saradnje i Zbirku mešanih DNK profila. 21 za DNK profila utvrđenih u krivičnim postupcima dostavljenih iz svih DNK laboratorija iz Republike Srbije sadrži zbirke: registrovanih DNK laboratorija; utvrđenih DNK profila iz nespornih bioloških uzoraka u trenutku dostavljanja podataka u Registar i utvrđenih jedinstvenih DNK profila iz spornih bioloških uzoraka u trenutku dostavljanja podataka u Registar. 22 irke sadrže posebne evidencije identifikacionih podataka kao što su: DNK profili, personalni podaci lica, naziv organa koji vodi postupak sa brojem predmeta, laboratorijski delovodni broj, podatke o poreklu uzorka, podaci o tehničarima i analitičarima koji su obrađivali biološke uzorke iz kojih su dobijeni DNK profili, naziv i sedište postupajuće laboratorije. 
Prikupljanje rezultata DNK analiza (čl.6) obuhvata obavezu postupajuće laboratorije, koja je izvršila DNK analizu po naredbi organa postupka, da uz zapisnik o veštačenju dostavi utvrđene DNK profile nadležnom organu i dostavi MUP raspoložive identifikacione podatke radi unosa u Registar. 23 Dalje se predviđa situacija kada se za potrebe vršenja DNK analize u okviru krivičnog postupka, kao nesporni biološki uzorak (bukalni bris) uzima posredstvom neakreditovane DNK laboratorije. Tada se zahteva da laboratorija obavlja analizu u skladu sa standardom SRPS ISO/IEC 17025:2006 ili odgovarajućem standardu po kom se akredituju forenzičke laboratorije, sve u funkciji tačnosti podataka koji se unose u Registar. Ako laboratorija nije u mogućnosti da uzme bukalni bris dužna je dostaviti MUP krv ili drugi biološki materijal koji je podoban za DNK analizu. 24 daci o akreditovanim DNK laboratorijama u Republici Srbiji su dostupni javnosti u okviru registra koje vodi nadležno telo, u skladu sa zakonom kojim se uređuje akreditacija. 25 Ibid,čl.6,st.4. 25 Ibid,čl.6,st.3. 26 Ibid,čl.7, Op.cit. u nap.3. 
Upoređivanje DNK profila je kao mogućnost predviđena prema čl.7. istog zakona. Nadležni organ može zahtevati pretraživanje Registra radi upoređivanja DNK profila dobijenog analizom, s podacima koji se već nalaze u Registru i bez odlaganja. Zahtev se podnosi po pravilu u pisanoj formi, a izuzetno usmeno, uz obavezu naknadnog dostavljanja pisanog zahteva. 26 stoji pravna dilema da li je u postupanju nadležan organ Javno Tužilaštvo (JT) ili nadležna linija rada policije koja u predistražnom postupku deluje samostalno, po zahtevu tužioca ili suda. Mišljenja smo da treba prihvatiti ekstenzivno tumačenje s obzirom da policija po pravilu postupa po nalogu JT. Sledeća dilema odnosi se na pravnu formu zahteva, naime, ZKP poznaje formu naredbe za veštačenje u toku predistražnog postupka policije ili istrage JT. 27 Kao subjekt postupka u ovom delu može se pojaviti i sud, ali u toku glavnog pretresa. Mišljenja smo da treba prihvatiti naredbu kao prepoznatljivu pravnu formu zahteva koja je utvrđena prema ZKP, na koji način bi se izbegli potencijalni prigovori nezakonitosti. 28 lje postoji dilema i povodom molbe strane države ili međunarodnih organizacija za dostavu pomenute vrste podataka, kao vid međunarodne krivičnopravne pomoći. Mišljenja smo da treba postupati u skladu sa Prum konvencijom i intresima RS povodom aplikacije za prijem u EU, ali to treba da bude na obrazloženi pisani zahtev stranog organa i shodno načelu uzajamnosti i potpisanim međunarodnim sporazumima. Postoje i nedoumice u pogledu rokova za dostavljanje pismenih zahteva za pribavljanje podataka, što pak nije precizirano odredbama propisa. 
Čuvanje podataka u Registru se vrši u elektronskom obliku i to primenom informacionokomunikacione tehnologije. Pored toga predviđena je i primena mera fizičke i tehničke zaštite, što je razumljivo jer mere Informacijsko tehničkog sistema (ITS) nisu dovoljne. 
Pristup podacima iz registra je dozvoljen samo ovlšćenim licima NKTC (forenzičke službe) MUP, uz primenu pomenutih zaštitinih mera. 
Obrada podataka u Registru se evidentira u posebnoj evidenciji koja sadrži podatke o postupajućem ovlašćenom službenom licu, datumu i vremenu obrade kao i vrsti i predmetu obrade. 
Arhiviranje podataka u Registru se vrši na način da se obezbedi njihovo čuvanje od gubitka i oštećenja.29 

Završni deo

Završni deo obuhvata odredbe od čl.9 do čl.11 i odnosi se na nadzor nad sprovođenjem zakona i donetih podzakonskih propisa za njegovu primenu, zatim na rokove za uspostavljanje Registra i usvajanje podzakonskih akata u vezi s tim i, na kraju, uspostavljanje Registra u narednom roku od dve (2) godine od stupanja na snagu zakona. 
U završnim odredbama se obavezuju sve DNK laboratorije na teritoriji RS da dostave MUP u elektronskoj formi DNK raspoložive profile i identifikacione podatke dobijene tokom krivičnog postupka, postupkom utvrđivanja identiteta nestalih ili nepoznatih lica, leševa i delova tela, a najkasnije u istom roku kao gore (2 godine). Završna odredba odnosi se na datum stupanja na pravnu snagu zakona i rok od osam (8) dana od stupanja na pravnu snagu (vacatio legis). 30 

ZAKLJUČAK

Usvajanje Zakona o nacionalnom DNK registru je nesporno važan korak u harmonizaciji normi nacionalnog zakonodavstva Srbije s pravom EU, posebno u kontekstu aplikacije naše zemlje za prijem u Uniju. U pitanju je ispunjavanje uslova iz Poglavlja br.23 i 24 u procesu pridruživanja EU i s tim u vezi obaveza koje proističu za našu zemlju, pravosuđe i organe unutrašnjih poslova. 
Novi legislativni okvir u ovoj oblasti u skladu je s međunarodnim dokumentima EU, pre svih sa Prum konvencijom, na osnovu koje je razvijena međunarodna krivičnopravna i policijska saradnja u formi razmene podataka iz nacionalnih DNK baza podataka. To je u funkciji saradnje u zajedničkoj borbi protiv terorizma i organizovanog kriminala, sprečavanju ilegalnih migracija i prekograničnog kriminala. 
U radu su podrobnije i kritički analizirana nova zakonska rešenja u ovoj veoma osetljivoj oblasti. Istaknuti su po našem mišljenju pozitivni aspekti novog zakona, ali je i ukazano na određene nedoumice koje mogu nastupiti u svakodnevnoj primeni i to usled nedovoljno preciznih odredaba. Mišljenja smo da pomenuti zakon u primeni treba da se u celosti oslanja na ZKP kao najvažniji procesni legislativni okvir u krivičnom postupku. U skladu s tim su i manje mogućnosti za potencijalne povrede ljudskih prava i građanskih sloboda. U primeni zakona valja biti veoma obazriv kada su u pitanju ranjive socijalne grupe i među njima maloletnici koji su u sukobu sa zakonom. Isto tako, u primeni zakona treba uvažiti pozitivna iskustva razvijenih država i praksu Evropskog suda za ljudska prava (ESLJP) u ovoj oblasti. 
Da rezimiramo, zbog kratkog roka od stupanja na snagu novog zakona i nedostatka konkretnijih početnih rezultata za sada nije moguće dati neku sveobuhvatniju analizu usvojenih odredaba. Mišljenja smo da valja sačekati protek primerenog roka od minimalno godinu dana, nakon čega se onda mogu dati preliminarne ocene i predlozi za unapređenje normativnog okvira, kao i prakse u radu organa za primenu zakona. 

CITIRANA DELA




  Božić, V., & Nikač, Ž. (2016). Criminal incriminations based on the United nations Convention Against Transnational Organized crime in the criminal legislation of the Republic of Croatia and the Republic of Serbia. St. Clements's messages for ethics, morality and values (str. 89-111). Skopje: Faculty of Security. Božić, V., & Nikač, Ž. (2018). Međunarodni kaznenopravni odgovori na aktualnu migrantsku krizu. Pravna riječ br. 56, 167-186. 




  . 



ZKP (važeći), "Sl.glasnik RS" br.72/11, 101/11, 121/12, 32/13, 

45/13 i 55/14. 

Zakon o policiji (stari), "Sl.glasnik RS" br.101/05, 63/09, 92/11,92/11,64/15. 

Pravilnik o policijskim ovlašćenjima, "Sl.glasnik RS" br.54/06. Više:(Nikač Ž. , 2008) 

Zakon o posebnim mera ma za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polnih sloboda prema maloletnim licima, "Sl. glasnik RS" br.32/13, 55/2014 (čl.13). 

Zakon o nacionalnom DNK registru, "Sl.glasnik RS" br.24/18. 

Ibid, Uzimanje biometrijskih uzoraka (bukalni bris) i uzoraka biološkog porekla za forenzičko genetičke analize, obavlja se isključivo po naredbi JT ili suda. Shodno tome, i poređenje DNK profila treba obavljati po naredbi ovlašćenih organa. 

Ibid, čl.8.
ADOPTION OF THE LAW ON NATIONAL DNA REGISTER IN THE REPUBLIC OF SERBIA