UTICAJ NACINA ODGAJIVANJA DO ZALUCENJA NA RAST BIKOVA U PERFORMANS TESTU J V Bogdanovic, Ai. Petrovic] Sadriaj: U cilju ispitivanja uticaja koji ostvaruje maticna farma, odnosno nacin odgajivanja do zalucenja na osobine porasta tovnih bikova u performans testu. analizirani su rezultati iz testa bikova 3 ita l ijanske, tovne rase. Podaci su obuhvatali bikove rodene u periodu od 1988-93., odnosno testirane od 1988-94. Ispitivanjem su obuhvaceni bikovi rase Marcidana (n=181), Kijanina (n=240) i Romanjola (n=222). Ova statisticka modeIa upotrebljena za analizu pretestnog uticaja nacina odgajivanja ukljucivala su uticaje rase, tipa drzanja iIi maticne fame. grupe, kao i tipa i reda telenja. U odnosu na to koji je sistem gajenja primenjen pre testa (vezani, sIobodni iii poluslobodni) treba posmatrati i moguce izvore varijacija koji su prisutni, a koji se ispoljavaju u okviru nacina drzanja. I nacin drzanja i fanna su predstavljaIi veoma znacajan (P<O.OOI) izvor varijacija za sve osobine porasta. Za razIiku od nacina drzanja cij i se uticaj smanjuje nakon uzrasta od godinu dana, farma kao izvor fenotipske varijabilnosti zadrzava znacajan uticaj i u toku i na kraju testa. PraviIno determinisanje uticaja koji su u vezi sa pretestnim nacinom drzanja bikova doprinosi da se formulise adekvatan model koji ce se koristiti kako za procenu komponenti varijanse ekonomski znacajnih osobina za rangiranje potencijalnih priplodnjaka. 
Kljucne reci: Tovne rase goveda, bikovi, perforrnans test, osobine porasta, rnaticna farrna. 

Uvod

Osnovni cilj performans testa bikovajeste njihovo poredenje i rangiranje na osnovu rezultata koje su postigIi tokom testa izvedenog pod jednakim usIovima ishrane, srnestaja i nege. Srednje vrednosti heritabiliteta za osobine porasta koje se kontrolisu tokom testa (Koots i sar., 1994. Mohiuddin., 1993) ukazuju na to da su one dovoljno nasledne da bi se selekcija vrsila na njih, ali da su istovremeno pod manjim iii vecirn uticajem razlicitih sistematskih i nesistematskih faktora okoline. Izvesne teskoce u sagledavanju stvarnog genetskog potencijaIa eventuaInih priplodnjaka mogu nastati na osnovu uticaja maticne farme sa koje bik vodi poreklo, tj. nacina drzanja do za l ucenja, Prema Collins-Luswetiu i Curranu, (1985) kao i Amal u i Crowu, (1987) uticaj farme nije ogranicen samo na porast bikova do zalucenja, vee se taj uticaj zadrzava i tokom izvodenja testa. otezavajuci ponekad tumacenje dobijenih rezu 1tata. Liu i Makarechian, (1992. 1993). saopstavaju da farma sa koje bik potice predstavlja znacajan izvor fenotipske varijabilnosti za osobine porasta pracene tokom testa. Oni navode da se procentualno ucesce farme kao izvora varijabilnosti za telesnu masu krece od 52% na pocetku do 35% na kraju testa. Tong i sar., (1986) navode da je efekat farme bio najizrazeniji u periodu adaptacije pre pocetka testa, ali da se taj uticaj sukcesivno smanjivao sa trajanjem testa. Contiero i sar., (1994,1995) navode da su bikovi razlicitih italijanskih tovnih rasa odgajani na farmama sa vezanim sistemom drzanja ispoljili tokom perioda pre testa veci dnevni prirast od bikova koji su odgajani slobodno iIi poluslobodno. Medutim, tokom testa vece dnevne priraste ispoljili su upravo bikovi koji su dolazaili sa farmi sa slobodnim iii poluslobodnim nacinom drzanja nego bikovi odgajani u vezanom sistemu. Takcde. vece zavrsne mase dostizali su bikovi odgajani slobodno pre testa (iako su test otpoceli sa nesto nizom telesnom masom) nego bikovi koji su drzani vezano, mada ta razlika u telesnoj masi na kraju testa nije bila statisticki znacajna. Smanjenje uticaja maticne farme na osobine porasta pracene tokom performans testa bikova u vecini slucajeva nastaje kao rezultat kompenzatornog rasta koji se ispoljava u uslovima kada standardizovana ishrana u testnoj stanici ornogucava potpuno ispoljavanje genetskog kapaciteta individue,. 
Imajuci u vidu nesurnnjivu znacajnost pre-testnog nacina drzanja bikova, cilj ovog rada je da se utvrdi uticaj nacina odgajivanja do zalucenja na fenotipsko ispoljavanje varijabilnosti razlicitih osobina porasta u performans testu tovnih bikova. Pravilno determinisanje uticaja koji su u vezi sa pre-testnim nacinom drzanja bikova doprinosi da se forrnulise adekvatan model koji ce se koristiti za procenu komponenti varijanse ekonomski znacajnih osobina i na rangiranje potencijalnili priplodnjaka. 

Materijal i metod rada

Za ovo istrazivanje upotrebljeni su podaci dobijeni iz Genetskog centra Nacionalne asocijacije odgajivaca italijanskih tovnih goveda (Associazione Nazionale Allevatori Bovini Italiani da Carne, Perugia) koji su obuhvatali rezultate perforrnans testa bikova tri razlicita genotipa: Marcidana, Kijanina i Romanjola. Testom su bili obuhvaceni bikovi rodeni u periodu odjanuara 1988, do decembra 1993. godine, pri cernu je ukupno testirano 643 bika, ito 18] rase Marcidana, 240 bikova Kijanina i 222 Romanjola rase. 
Analizirane osobine porasta obuhvatale su dnevni prirast pre testa (prirast pre zalucenja), dnevni prirast u toku testa (prirast nakon zalucenja), zivotni dnevni prirast (prirast od rodenja pa do kraja testa), telesnu masu pri rodenju, telesnu masu na pocetku testa, telesnu masu sa godinu dana starosti i telesnu rnasu na kraju testa. 
Za analizu uticaja nacina odgajivanja do zalucenja i uticaja maticne fanne upotrebljena su dva statisitcka modela, ito: rnesoviti model: Yi = )...l + R j + aJk + G] + 8 m + P, +e ij l klrnn gdc jc: Y I = posmatrana proizvodna osobina i-tog bika; 11 = opsta sredina populacije za posrnatranu osobinu: R, = fiksni efekat Jte rase (Marcidana, Kijanina i Romanjola): 0, = fiksni cfckat k-tog nacina drzanja (vczani, slobodni i poluslobodni nacin drzanja): ai' = slucajni efekat k-te farrne u okviru j-te rase: G, = fiksni efekat l-ie grupc bika; 8 111 = fiksni efekat m-tog tip a telenja (jedinci iii blizanci); P n = fiksni efekat n-te k lase telenja po redu; eijkll11ll = slucajna greska sa karakteristikama N(O, d). 
Po svojoj distribuciji veoma je karakteristican raspored bikova po farrnama. tj. prema nacinu odgajivanja do zalucenja. Nairne, najveci broj Marcidana bikova do pocetka testa je odgajan u vezanom sistemu, dok je najveci broj bikova Kijanina rase odgajan slobodno, odnosno na pasnjacima. Kod rase Romanjola zastupljena su sva tri nacina gajenja (vezano, slobodno i poluslobodno). Za sto preciznije sagledavanje efekta farme i nacina drzanja sve obuhvacene farme su klasifikovane na sledeci nacin. Farme na kojima je u ovom periodu odgajeno vise od 5 bikova su izdvojene i posmatrane posebno, dok su one sa manje od 5 bikova bile klasifikovane u odnosu na rasu (Marcidana, Kijanina, Romanjola) i nacin drzanja (fiksni, slobodni, iii poluslobodni). Ukupno je bilo 35 pojedinacnih farmi na kojima je odgajeno 332 bika i 8 grupa farmi klasifikovanih na gore pomenuti nacin. 
Dctaljnijc objasnjcnje tehnike performans testa bikova tovnih rasa, statistickih postupaka i modela. kao i karakteristika preostalih faktora dato je od stranc Bogdanovica, (1999). 

Rezultati istrazvanja i diskusija

U tabeli 1 prikazani su rezultati analize varijanse dobijeni primenom fiksnog j mesovitog modela iz kojih se vidi uticaj nacina drzanja pre pocetka testa, kao j uticaj farme na varijabilnost osobina porasta. I pored relativno malog procentualnog ucesca u fenotipskoj varijabilnosti posmatranih osobina porasta, nacin drzanja bikova pre testa ispoljio je veoma visoku statisticku znacajnost koja je za sve posmatrane osobine na nivou od P<O. 001, izuzev za telesnu masu pri rodenju gde je na nivou od P<O.OI. To je i razumljivo s obzirom da ovaj faktor ne moze imati nikakvog direktnog uticaja na ispoljavanje ove osobine, vee se njegov uticaj moze sagledati indirektno preko uticaja koji ostvaruje na bikovsku majku. 
Na grafikonu I prikazano je procentualno ucesce nacina drzanja u varijabilnosti tclcsnih masa merenih u periodu od rodenja pa do kraja performans testa. Do zaluccnja uticaj nacina drzanja sc ispoljava i u zavisnosti je od toga da li su bikovi drzani vezano, slobodno iii poluslobodno. U odnosu na to koji je sistem gajenja primenjivan pre testa treba posmatrati i moguce izvore varijacija koji su prisutni, a koji se ispoljavaju u okviru nacina drzanja. Ako se radi 0 vezanom sistemu gajenja uticaj sigumo ima kavlitet staja, nacin ishrane, zdravstvena zastita, postupak sa zivotinjama i slicno. U okviru slobodnog sistema gajenja, najizrazeniji su klimatski uticaji i kvalitet ispase, dok u okviru poluslobodnog sistema paznju treba obratiti i na moguci stres koj I zivotinje dozivljavaju prilikom prelaska sa stajskog na pasnjacki sistem gajenja, 1 obmuto. Imajuci sve ovo u vidu jasna je i znacajnost koju ovaj faktor ispoljava na pocetku testa tr-«: 001). 
• Tabela 1: Rezultati analize varijanse uticaja nacina drianja iii farme dobijeni primenom fiksnog i mesovitog modela -sredine kvadrata i procenat objasnjene varijabilnosti tu zagradi). U periodu od pocetka testa do uzrasta od 365 dana dolazi do znacajnijcg ispoljavanja uticaja nacina drzanja pre testa na varijabilnost telesnih masa. Iako bi bilo logicno ocekivati da ce se u toku testa ovaj uticaj jos vise smanjiti, pojava kompenzatomog rasta utice na to da se intenzivnije ispolji ucesce nacina drzanja. Nairne, bikovi koji su do pocetka testa odgajani u losijim uslovima sredine i koji su postigli slabije rezultate, u toku testa brzo nadoknaduju taj gubitak i ostvaruju bolje rezultate od bikova koji su cdgajani pod boljim uslovima ishrane, smestaja i nege, tako da je kod njih veoma izrazen nesklad izmedu rezultata postignutih pre i za vreme testa. 
Procentualno ucesce nacina drzanja u varijabilnosti ostvarenih prirasta nesto je vece nego u varijabilnosti telesnih masa. Oko 4% varijabilnosti u dnevnom prirastu pre testa objasnjeno je uticajern nacina drzanja. To je ujedno i najveci procenat objasnjene varijabilnosti koji pripada ovom faktoru za neku od osobina porasta. Varijabilnost pnrasta pre testa u direktnoj jc zavisnosti ad toga koji je sistcm gajenja primcnjivan. Smanjenje uticaja nacina drzanja pre testa na ostvarivanje prirasta tokom testa (sa 4,03% na 1.86%) moze sc posmatrati i u odnosu na izrazenije ispoljavanje rasnog efekta u testu, kroz pojavu kompenzatomog rasta. 
U tabeli 2 prikazane su sredine najmanjih kvadrata, standardne greske sredine (u zagradama) i kontrasti izmedu nacina drzanja. 
Tabela 2: Sredine najmanjih kvadrata, standardne greske sredine (u zagradama) i kontrasti izmedu nacina drzanja bikova do zalucenja Efekat kompenzatomog rasta jos se bolje sagledava preko ostvarenih dnevnih prirasta. Iako su pre testa Marcidana bikovi imali dnevne priraste vece i od Kijanina i od Romanjola bikova, u toku testa su ostvarivali manje priraste od njih. Narocito je do izrazaja dosao kapacitet Kijanina rase, prouzrokujuci statisticki veoma znacajne razlike (P<O.OOl) izmedu prirasta Marcidana i Kijanina bikova. Takode je i rasni potencijal Romanjola bikova dosao do izrazaja u toku testa, tako da su i oni ostvariva1i vece, ali ne i statisticki znacajnije priraste (P>O. 05) u odnosu na Marcidana bikove. Ovi rezu1atati se slazu sa rezultatima analiza Contiero i sal'. (1994., 1995.). 
Za sve posmatrane osobine farma je imala jednaku, veoma visoku statisticku signifikantnost na nivou od P<O.OOI. 
Ucesce efekta farme u varijabilnosti dnevnih prirasta krecc se od 20.52(~o za prirast pre testa, 12.15% za prirast tokom testa, do 17.18% za zivotni dnevni prirast. Smanjenjc uticaja farme na prirast tokom testa moze se objasniti izrazenijim ispoljavanjern i stabilizovanjem rasnog efekta. Razlike kojc sc javljaju u analizi varijanse izmedu efckta koji ima farma, s jedne strane, i efekta koji ima nacin drzanja, a koje se ne ogledaju toliko u nivou statisticke znacajnosti koliko u procentu objasnjene varijabilnosti, treba traziti u razlicitoj prirodi pomenutih faktora. U okviru nacina drzanja objedinjeni su oni izvori varijacija koji sc odnose na sisteme gajenja uopste, bez nekog posebnog izdvajanja pojedinacnih farmi. Efekat farme u sebi objedinjuje, pored interakcije rase i nacina drazanja, i pojedinacne efekte izdvojenih farmi. Upravo ti cfekti izdvojenih farmi doprinosc promeru, odnosno povecanorn procentu objasnjcne varijabilnosti u posrnatranim osobinama porasta. 
Na grafikonu 2 prikazan je uticaj farme na promenu varijabilnosti tclesnih masa od rodcnja do kraja testa. Iako je primetno procentualno smanjenje uticaja farme u varijabilnosti telesnih masa efekat farme je tokom citavcg posmatranog perioda ostao znacajan izvor fenotipskih varijacija. Ovakav uticaj farme, koji nije ogranicen sarno na period do zalucenja, vee i na period tokom testa, u saglasnosti je sa rezulatatima 0 uticaju farmi iz analiza Co/l ins-Lusweti i Curran, (1985); Amaf i Crow, (1987); Liu i Makarechian, (1992,1993); Contiero i sal'., (1995) i Bogdanovica i sar., (1996). 
Kada se porede rezultati razlicitih autora 0 tome koliki je uticaj maticne farma na ispoljavanje osobina porasta treba posmatrati opsti trend ispoljavanja uticaja koji irna ovaj faktor. Razlike u uticaju maticne farme, a koje se javljaju u radovima pojedinih aut ora, zavise i variraju od rasa ukljucenih u analizu, od sistema gajenja pre testa, od tehnike testa, kao i od rnnogih drugih determinisanih ili nedeterminisanih faktora. Medutim, zajednicko za sve analize je to da maticna farma sa koje bik vodi poreklo predstavlja vazan izvor fenotipskih varijacija, i da kao takva zadrzava svoj uticaj i tokom trajanja testa. Deta1jniji rezu1tati analize preostalih faktora koji su ukljucni u prethodno opisane mode 1e predstavljeni su u radovima Bogdanovica i sal'. (1998) i Bogdanovica (1999,2000). 

Zakljucak

Za analizu uticaja koji ispoljavaju nacin odgajivanja do zalucenja ili maticna farma na osobine porasta bikova tovnih rasa upotrebljeni su podaci 0 performans testiranim bikovima 3 italijanske tovne rase (Marcidana, Kijanina i Romanjola), rodenim u periodu od januara 1988. do decembra 1993. Istrazivanjem su obuhvacene telesne mase i dnevni prirasti mereni u razlicitim periodima zivota od rodenja do kraja testa. Uticaj nacina drzanja je, i pored relativno malog procenta objasnjene varijabi 1nosti, bio veoma znacajan (P<O.OOI) izvor varijacija za sve osobine porasta, dok je uticaj farme za sve ana1izirane osobine bio veoma znacajan izvor fenotipskih varijacija, kako pre, tako i tokom trajanja testa. U ovom slucaju, razlike koje se jav1jaju izmedu farmi, a koje su nastale na osnovu razlicitih negenetskih izvora varijabilnosti, objasnjavaju se pre svega razlikama u sistemu drzanja i gajenja, razlicitim klimatskim uticajima i zdravstvenom statusu zivotinja. Jedan od osnovnih faktora koji neizostavno treba ukljuciti u modele za procenu komponenti varijanse, utvrdivanje genetskih parametara, priplodne vrednosti i rangiranje potencijalnih priplodnjaka jeste maticna farma sa koje bik vodi poreklo. U slucaju da zbog prirode podataka nije izvodljivo analizirati uticaje pojedinacnih farmi (npr. veliki broj farmi sa rnalim brojem zivotinja), onda ovaj faktor treba tako klasifikovati da je u sto vecern procentu moguce izdvojiti cdredene uticaje koji su u vezi sa nacinorn gajenja iii primenjenim farmskim menadzmentom. 

INFLUENCE OF REARING SYSTEM ON GROWTH OF BULLS IN PERFORMANCE TEST

V Bogdanovic, M Petrovic Summary Data on 643 beef bulls were used in order to analyse influence of rearing system or herd of origin on growth traits (average daily gain and body masses) of beef bulls in performance test (Marchigiana, n=181, Chianina, n=240, Romagnola, n=222). Several fixed or random effects, such as breed, type of rearing or herd of origin, group, parity and twinning, were included in two statistical models. According to rearing system (in stall, on pasture or mixed) it should be pointed out that several different sources of variation for growth traits evince statistical significance. Also, herd of origin represents very significant source of variation for all included traits. The main difference between those two factors (type of rearing system or herd of origin) is that influence of rearing system dcccreascd during the test. while the effect of herd of origin remained until the end of test. It was concluded that the adequate determination of non-genetic sources of variation rcffering to the pre-test system of rearing might be of crucial importance for ranking potential sires. 

Literatura


Grafikon 1 :

 1 Procentualno ucesce nacina drianja 11 varijabilnosti telesnih masa merenih u periodu od rodenja pa do kraja performans testa Graph 1. Explained contribution of total variation for body weights in reference to rearing system 3.2 r---------~----~----~----_., ~---~-------'-----~-~___J Rodenje Birth Start Test-on 365 d. Kraj Test-off 


Grafikon 2 :Graph 2 : 13 Rodenje

 2213 Procentua/no ucesce efekta farme u varijabilnosti telesnih masa od rodenja do kraja testa. Contribution in percentage of the farm factor in variation of body masses FU/71 birth to the end ofperformance test Birth Start Start-on 365 d. KraJ Start-off 


Table 1 :

 1 Results of analysis of variance for applied models -mean squares and % of slim of total (in parenthesis). 


	Osobina	Nacin drlanja	R 2 fiksnog modela	Farma	R 2 mesovitog modela
	Trait	Reeriae System	K of fixed model	Herd	K of mixed model
	Stepeni slobode ~aftmodam	2	-	40	-
	Dnevni prirast pre testa	0.301***	0.321	0.077***	0.474
	ADO orr:-test	(4.03)		(20.52)	
	Dnevni pnrast u testu	. 0.192***	0.466	0.063***	0.536
	ADO iJJ test	(1.86)		(12.45)	
	Zivotni dnevni prirast	0.170***	0.410	0.042***	0.52
	ADO lu"tirDe	(3.46)		(17.18)	
	Masa pri rodeaju	176347"	0.299	181.483***	0.52
	Birth weight	(1.17)		(24.06)	
	Masa na poretku testa	7374.3730**•	0.560	5219.747•**	0.634
	Test-on weixht	(1.12)		(15.82)	
	Masa 18 365 dana	23157.226**•	0.492	5683.463•"	0.579
	Wt!JIXht at 365 days	(2.91)		(14.27)	
	Masa na kraju testa	23207.425•••	0.523	8211.787*••	0.592
	TtJst-off weight	(2.28)		(16.17)	

Table 2 :

 2 Leas/ squares means, standard error ofLS means (in parenthesis) and significance ofcontrast for growth traits 


		Nacin odgajivanja (Rearm/( system)	Kontrasti (Coatrzsts)
	Osobina	Vezani (I)	Slobodan (II)	Polu-slobodan (III)	(Ill) YS. (I)+(II)	(I) YS. (II)
	Trait	lDstall(l) OD pasture (II)	Mix"d (Ill)		
	Masa-na rodenju	42.762	41.557	44.016		
	Birth weillht	(1.217)	(1.252)	(1.443)	*	us.
	Masa-na startu	310.978	312.028	291.006		
	Test-on wei.I!ht	(6373)	(6.560)	(7.558)	***	ns.
	Masa-sa 365 d.	4&8.271	500.522	475.882		
	WeiJdlht at 365	(7.523)	0.750)	(8.929)	***	**
	Masa-na kraju	533.942	550.717	523.938		
	Test-off wei/liJt	(8.234)	(8.477)	(9.765)	**	***
	PDP pre testa	1.184	1.178	1.088		
	AIXJ pre-~st PDP u testu	(0.027) 1.327	(0.027) 1.406	(0.032) 1.378	"'**	us.
	AIXJ rest	(0.028)	(0.029)	(0.033)	ns.	"'*'"
	PDP-zivotni ADO jifi,ti.rDe	1.230 (0.020)	1.267 (0.021)	1.200 (0.024)	*.*	**'"