Keywords: teaching, teacher of Islamic religious education, class meetings, head teacher, educational work with the class, class council

NASTAVNIK ISLAMSKE VJERONAUKE U ULOZI RAZREDNIKA


Sažetak

Nastavnik islamske vjeronauke je stručna osoba visokih radnih, obrazovnih i etičkih kvaliteta, educirana za rad u školi za predmet islamska vjeronauka. On mora udovoljiti nizu specifičnih zahtjeva, kao što su: svjesna motiviranost za zvanje, potpuniji sistem općeg i stručnog obrazovanja, visoke intelektualne sposobnosti, crte ličnosti adekvatne sistemu vrijednosti u društvu, visoku razinu zrelosti ličnosti, te visoku razinu lične kulture. Savremeni nastavnik islamske vjeronauke je organizator i voditelj nastavnog procesa, koordinator i mentor, motivator, ravnopravni saradnik. Njegova primarna uloga je da učenicima bude od pomoći u razvoju svih njihovih fizičkih i psihičkih potencijala, te da im pomogne u dostizanju individualnog maksimuma. U ulozi razrednika, obavezan je da bude rukovodilac jednog odjeljenja učenika. 

Ovaj rad ima za cilj da nastavnicima islamske vjeronauke pobliže prikaže ulogu razrednika, kako u osnovnoj, tako i u srednjoj školi. Rad je nastao iz potrebe i činjenice da se nastavnik islamske vjeronauke mora konstantno profesionalno usvršavati, kako bi što bolje odgovorio novim zahtjevima škole i društva.

Ključne riječi: nastava, nastavnik islamske vjeronauke, odjeljenska zajednica 2 , razrednik 3 , odgojni rad sa odjeljenskom zajednicom, odjeljensko vijeće 4 . 
1 Islamski pedagoški fakultet u Bihaću 2 Odjeljensku zajednicu čine svi učenici jednog odjeljenja u školi. 3 U Pedagoškoj enciklopediji (1989.) kaže se da je razrednik osoba koju odredi nastavničko vijeće za pedagoškog, organizacionog i administrativnog rukovodioca razredom ili odjeljenjem učenika u predmetnoj nastavi.  Stručni organ škole koji obuhvata sve nastavnike koji predaju u jednom razredu. 

Uvod

Nikada se odgoju i obrazovanju nije davalo toliko značaja koliko u sadašnjem društvu. Pored porodice, značajno mjesto u odgoju zauzima i škola. U osnovnoj školi se, pored njene obrazovne, sve više stavlja naglasak na odgojnu ulogu, a time i na odgojnu funkciju nastavnika. Prvobitna uloga osnovne škole, kao ustanove za planski i sistematski odgoj i obrazovanje mlade generacije, danas se već zaboravlja, jer u vrijeme naglog razvoja nauke i tehnike, škola više nije potreba samo mladih, nego svih članova društva. Njena uloga se svodi na pripremu za cijeli život i ostaje nezamjenjiva u naglom širenju naučnih informacija. Nastavnik ostaje primarna uloga u prenosu znanja i informacija. On treba da učenicima bude od pomoći u razvoju njihovih fizičkih i psihičkih potencijala, te da im pomogne u dostizanju individualnog maksimuma. Pretpostavka je da nastavnici nisu u dovoljnoj mjeri pripremani za realizaciju programa odjeljenskih zajednica u toku svog profesionalnog osposobljavanja. Savremeni nastavnik islamske vjeronauke je organizator i voditelj nastavnog procesa, koordinator i mentor, motivator, ravnopravni saradnik. U ulozi razrednika, obavezan je da bude rukovodilac jednog odjeljenja učenika. 
Ovaj rad je nastao iz potrebe i činjenice da se nastavnik islamske vjeronauke mora konstantno profesionalno usvršavati, kako bi što bolje odgovorio novim zahtjevima škole i društva. Sadrži poglavlja koja se odnose na rad razrednika, njegovu ulogu i rad u odjeljenskoj zajednici, te rad u odjeljenskom vijeću. Dalje se u radu razmatra metodika rada razrednika, te odlike i osobine koje bi trebao posjedovati nastavnik -razrednik. 

Uloga razrednika

U Pedagoškoj enciklopediji (1989.) kaže se da je razrednik osoba koju odredi nastavničko vijeće za pedagoškog, organizacionog i administrativnog rukovodioca razredom, ili odjeljenjem učenika u predmetnoj nastavi. U razrednoj nastavi, tu ulogu obavlja nastavnik razredne nastave. 5 at razrednika tj. sat odjeljenske zajednice je organizacijski oblik razrednikova rada s učenicima njegovog odjeljenja. Funkcija razrednika obavlja se često samo administrativno-formalistički: vođenjem imenika i prozivkom, brigom za administraciju u dnevniku rada, opravdavanjem izostanaka, pisanjem zapisnika sjednica, đačkih knjižica, svjedodžbi i sl. Kod toga se zanemaruje pedagoška strana razrednikove dužnosti: rukovođenje cjelokupnim nastavnim odgojnim radom razreda. Razrednici, ponajčešće u okviru svog nastavnog predmeta ostvaruju uz obrazovne i odgojne zadatke škole, ali kao razrednici ne posvećuju posebnu pažnju složenim pitanjima formiranja pojedinca kao ličnosti i razreda kao kolektiva, pitanjima koja se ne mogu potpuno obuhvatiti nastavom pojedinog predmeta. Iz ovog se može zaključiti kako su učitelji i pedagozi već šezdesetih godina prošlog stoljeća zaključili da uloga razrednika postaje sve složenija i da treba predvidjeti posebno vrijeme za obavljanje razrednikovih zaduženja u radu s odjeljenskom zajednicom. Posebno se naglašava potreba oblikovanja kolektivne svijesti, učenja i borbe za uspjeh, discipline i kulturnih navika, odnos prema vlastitoj i školskoj imovini, organiziranje takmičenja i drugih sredstava motivacije i dr. 
Prof. Dževdeta Ajanović navodi da razrednik nije samo predavač, ex cathedra, to ne bi trebao biti ni pri realizaciji drugih programa, nego je koordinator, tražilac i davalac informacija, motivator, onaj koji orijentiše, organizator, koji potiče rasprave i održava tolerantnu klimu tokom rasprava u manjim i većim skupinama. 6 knjizi "Razrednik u osnovnoj školi" autora Malić J. se kaže: "Razrednik je stara institucija nastavničkog zaduženja koju susrećemo u svim školama i u svim zemljama. On je prva instanca školskog komuniciranja. Razrednik je prva stepenica zahtjeva i obaveza škole prema vani i vanjskih veza prema školi." 7 Razrednik ima ulogu nastavnika koja se odnosi na vođenje povjerenoga odjeljenja, te komunikacijsko posredovanje između neposrednih i posrednih sudionika odgojno-obrazovne djelatnosti -učenika, nastavnika, roditelja. On je osoba koja upućuje učenike u školski i nastavni rad, hrabri, razumije i usmjerava, pomaže im, potiče razvijanje saradnje i prijateljstva među učenicima, te ih poučava zajedničkom življenju. Njegova uloga je stvaranje povoljnoga socijalno-psihološkog ozračja i međusobnog poštovanja. Razrednik prati rast i razvoj učenika, njihovo ponašanje, otkriva uzroke mogućega neprihvatljivog ponašanja. Radi u skladu s ciljevima škole i nastave, identificira probleme učenika, pomaže im u rješavanju problema i neuspjeha u učenju, te stalno sarađuje s drugim nastavnicima i roditeljima. Također, vodi pedagoške i administrativne poslove. Na početku školske godine izrađuje program rada svoga odjeljenja. 
Šematski prikaz 1 : Uloga i zadaci razrednika 8 Kvalitet rada razrednika zavisi, prije svega, od njegovog moralnog lika, kulture, pedagoškog takta, ljubavi sa kojom obavlja tu dužnost, poštivanja djece, organizatorskih sposobnosti i stvaralačkog pristupa radu. Veoma je bitno da upozna učenike u odjeljenju i da zna za svakog učenika, napreduje li brže, ili sporije, prema svojim prirodnim sklonostima, sposobnostima i prilikama koje mu pruža sredina u kojoj živi. Najodgovorniji zadatak razrednika je razvijanje uvjerenja kod učenika da je učenje ne samo lična, nego i društvena obaveza. 8 

Ibid


Odgoj učenika

Uključivanje učenika u dodatni odgojno-obrazovni rad Uključivanje učenika u slobodne aktivnosti Izricanje pedagoških mjera: pohvale, nagrade i kazne Praćenje napredovanja učenika Briga o fizičkom i zdravstvenom napretku učenika Saradnja s roditeljima Razrednik Suzić (2005.) navodi da svaki razrednik u svom radu obavlja slijedeće funkcije: pedagoško-odgojnu, organizacionu, istraživačku i administrativnu.9 Prema njemu, pedagoško-odgojna funkcija je najvažnija nastavnikova aktivnost. Razrednik je drugi roditelj učenicima i on im je najbliži od svih nastavnika u školi. 

Rad s učenicima u odjeljenskoj zajednici

Cilj rada sa odjeljenskom zajednicom jeste razvijanje individualnih i kolektivnih potreba djeteta, ovisno od uzrasta, formiranje stabilne ličnosti procesom učenja i sazrijevanja. 10 Zadaci odgojnog rada sa odjeljenskom zajednicom su: 
-Jačanje učeničkog identiteta -Razvijanje samopoštovanja i poštovanja drugih -Podsticanje učenika za efikasno korištenje slobodnog vremena -Usmjeravanje učenika na pravilan odnos prema radu, učenju, te profesionalnom informisanju -Podsticanje humanih međuljudskih odnosa i odnosa među polovima -Razvijanje shvatanja pojmova: moralne norme, pravila i moralno suđenje -Razvoj sposobnosti aktivne strukturacije i integracije moralnih standarda i normi, njihovo prihvatanje, internalizacija. 11 gojni rad sa učenicama u odjeljenjskoj zajednici je nezamjenjiv oblik neposrednog odgojno-obrazovnog rada. Radom u odjeljenjskoj zajednici učenici ulaze u raznovrsne situacije međusobnih odnosa, koji zahtijevaju od njih ispoljavanje svojih stavova i odluka kolektiva. Program rada odjeljenjske zajednice realizuje se po jedan čas sedmično. Sat odjeljenske zajednice je specifičan i ne može se realizovati na standardni način. Učenici ne mogu biti samo pasivni posmatrači i slušaoci izlaganja, nego aktivni sudionici koje će razrednici, koristeći raznovrsne oblike i metode rada, u potpunosti angažovati. Razredniku se daje puna sloboda da za neke oblasti angažuje drugog kolegu, roditelja, stručnjaka iz neke oblasti, kao i da koristi intelektualni potencijal, sposobnosti, afinitete, znanja svojih učenika iz mnogih oblasti i nastavnih predmeta. U nekim učionicama, na odjeljenskim sastancima, učenici se jednostavno obavještavaju o tome šta se događa u odjeljenju ili u školi u toku te sedmice, dok u drugima, nastavnici okupljaju učenike radi zajedničkog pravljenja planova za novu nastavnu jedinicu. Razrednik je prvi i neposredni odgajatelj učenika, te treba da organizuje i odgojni rad u odjeljenju. Pojedini nastavnici na odjeljenskim sastancima pokušavaju da riješe probleme koji se pojavljuju u odjeljenju. Neki nastavnici održavaju sastanke samo onda kada postoji potreba da o nečemu važnom razgovaraju s učenicma, dok drugi sastanke održavaju redovno, koristeći formalne metode. Bez obzira kakvi su ti odjeljenski sastanci, na njima učenici trebaju imati priliku da jedni drugima kažu svoje ideje u atmosferi razumijevanja i poštovanja. Dakle, na odjeljenskim sastancima učenici bi trebali razmjenjivati ideje, podsticati jedni druge, iznositi svoje ideje i prijedloge. 
U cilju unaprijeđenja rada odjeljenske zajednice svaki razrednik u svome odjeljenju može formirati radne grupe učenika od 3-5 članova koji će pomoći realizaciji Programa rada odjeljenske zajednice. Primjeri grupa i zadataka su dati u slijedećem šematskom prikazu. 
Svaka grupa će odrediti svog voditelja i to najčešće budu najsavjesniji učenici, komunikativni, dinamični i koji imaju organizacione sposobnosti. Za rad grupe, razredniku odgovara voditelj grupe, a njemu članovi grupe. Pomoć razrednika treba da bude u vidu saradnje. Voditelj grupe će voditi evidenciju o svom radu u zajedničkoj svesci o radu odjeljenske zajednice. 

Osobine dobrog razrednika

Svaki bi se učenik u školi trebao dobro osjećati, a da bi to mogao, treba znati komunicirati, prije svega s razrednikom, ostalim nastavnicima i učenicima u odjeljenju. Učeniku treba usaditi stav da je svako dijete dobro i želi takvo biti, da svako ima potencijal i vrijednost, a o njima samima ovisi kako će to iskoristiti za svoj napredak i koje će moralne vrijednosti usvojiti. Djecu treba učiti da prepoznaju ljepotu u različitostima, da prepoznaju opasnost, pomognu drugima kad su u nevolji, da je potrebno sarađivati s drugim ljudima u svakodnevnom, običnom životu i da je ljepše raditi u slozi. Treba ih naučiti da poštuju sebe i druge, jer je na taj način moguće postići kvalitetno zajedništvo. 
Postavlja se pitanje što je to što se traži od razrednika? Koje osobine i odlike mora posjedovati nastavnik islamske vjeronauke, kako bi uspješno odgovorio zahtjevima koji se pred njega postavljaju u ulozi razrednika? Prije svega, dobar razrednik je prirodan, veseo, ljubazan, fer, pravedan, postojan, nepristrasan, savremen, stručnjak svoje discipline, komunikativan, optimista, pristupačan, stabilan, dobar govornik i uvijek spreman da svojim učenicima pruži svaki vid pomoći. On umije da u pravo vrijeme istakne vidljive i vrijedne osobine svojih učenika. On osjeća potrebe svojih učenika za razumijevanjem, nezavisnošću i afirmacijom. Razrednik zna da učenik koji stalno doživljava neuspjehe u nastavi, po pravilu gubi interes za rad i prestaje da se trudi da teškoće ukloni ili savlada. Savremeni razrednik treba da nauči učenike na samostalan rad, da svaki učenik kao pojedinac snosi punu odgovornost. On umije da istovremeno bude razrednik, nastavnik i human čovjek. Od njega se očekuje da zna održavati kvalitenu komunikaciju u odjeljenju. Kvalitetna komunikacija između nastavnika -razrednika i učenika podrazumijeva prije svega: otvorenost, iskrenost, razumljivost i spremnost za dijalog. Razrednik prije svega treba biti osoba koja je spremna za dijalog, te da ima razvijene sposobnosti razgovaranja i slušanja. 

Metodika rada razrednika

O uspješnosti rada razrednika obično se sudi prema savjesnosti vođenja razredne administracije, broju odjeljenskih sastanaka, brzini intervencije na odgojno-disciplinske mjere, brzini reakcije na nastavničke prigovore, broju roditeljskih sastanaka i posjeta porodičnom domu učenika, te uopće prema količini obavljenog posla. 
Da bi upješno obavljao sve poslove i rješavao problem na vrijeme, od razrednika se traži da konstantno surađuje sa direktorom, pedagogom, nastavničkim i odjeljenskim vijećem. 
Šematski prikaz 3: Opis saradnje razrednika sa direktorom, pedagogom, porodicom, nastavničkim i odjeljenskim vijećem. 
U metodici odgojnog rada razrednika, najprije se susrećemo sa problemom otkrivanja određenog stanja u razredu ili kod učenika. Malić (1977.) govori o tri faze kroz koje prolazi razrednik u otkrivanju uzroka problema s kojima se susreće u odjeljenju. 12 Te faze su slijedeće: Faza 1-Razrednik mora istražiti svijet svojih učenika, otkrivati uzroke njihova ponašanja, pronalaziti moguće izvore tog ponašanja u školi, porodici ili široj okolini, mora poznavati ciljeve odgojnog djelovanja škole, bit nastavnog procesa, probleme nastavnika, odlike stila njihovog rada, te sve to dovesti u određen odnos koji će biti najpovoljnji za djelotvorno odgojno djelovanje. Faza 2 -Ova faza sastoji se u pronalaženju odgovarajućih metoda i postupaka kojim bi se mogli riješiti uočeni problemi. Da bi se postupilo primjereno, razredniku će biti potrebno veoma mnogo znanja i strpljivosti, a vrlo često nam nedostaje i jedno i drugo. 
Faza 3-Treća faza razrednikova rada sastoji se u planiranju odgojnog uticaja da bi se osigurala njihova trajnost. Ovdje se mogu predvidjeti čak i određene pedagoške pojave. Kod ove faze razrednik treba biti spreman da odgojnu praksu teoretski proučava. 
Zaključak je da razrednik treba raditi s učenikom u prirodnoj situaciji, voditi ga kroz labirint socijalnog komuniciranja, usmjeravati njegovo ponašanje kroz aktivno sudjelovanje u životu i radu škole. Sve ovo ima veću vrijednost od dosadnog moraliziranja, pozivanja na discipline, na dozvoljeno, zabranjeno i sl. 

Rad razrednika u odjeljenskom vijeću

Kroz stručnu literaturu koja tretira ovo pitanje ćete naići i na termin razredno vijeće. Odjeljensko vijeće formira se na početku školske godine i u odjeljenjima s predmetnom nastavom čine ga svi nastavnici koji predaju u jednom odjeljenju. 13 Formiranje odjeljenskog vijeća obavlja nastavničko vijeće prihvatanjem rasporeda predmeta i ostalih zaduženja nastavnika u školi. Svi nastavnici su članovi samo jednog nastavničkog vijeća u školi, ali su istovremeno i članovi više odjeljenskih vijeća. Odjeljensko vijeće se formira za svako odjeljenje, odnosno razred, te obavlja slijedeće poslove: 
-Analizira uspjeh određenog razreda i rad nastavnika -Neposredno radi na profesionalnoj orijentaciji učenika -Predlaže oblike nastave za odjeljenje u cjelini, grupe učenika, ili učenika pojedinačno -Predlaže organizaciju i program upoznavanja sa osnovama građanskog prava i demokracije -Utvrđuje zaključne ocjene -Vrši druge poslove u skladu sa zakonom i pravilima škole. 14 će je poznato da odjeljensko vijeće utvrđuje ocjene iz vladanja, vrši organizaciju slobodnih aktivnosti učenika, odobrava plan ekskurzije, dogovara o vremenu i oblicima saradnje s roditeljima učenika. Gotovo je nemoguće zahtijevati od nastavnika da poznaje svakog učenika i da dobro poznaje situaciju u odjeljenju. Sastanci odjeljenskog vijeća upravo služe tome da razrednik upozna nastavnike sa specifičnim slučajevima i problematičnim situacijama. Razrednici se nerijetko nađu u neugodnoj situaciji kada, želeći roditelju pružiti informaciju iz "prve ruke", zovnu predmetnog nastavnika, a ovaj se čak ne može ni prisjetiti imena tog učenika, ili pak daje uopćene odgovore kao: "nešto je popustio", "može on samo kad bi htio", "samo vi njega pritegnite" i sl. Sastanak odjeljenskog vijeća treba u pravilu da se započne pripremnim radnjama razrednika. On prikuplja informacije o problemu, predlaže, savjetuje se, saziva sjednicu, predlaže dnevni red, obavlja tehničke pripreme za sjednicu, rukovodi njome, formulira zaključke, poziva na glasanje, obavještava o zaključcima. Razrednik je kratko rečeno organizator odjeljenskog vijeća. 

Zaključak

Razrednik -ima ulogu nastavnika koja se odnosi na vođenje povjerenoga odjeljenja, te komunikacijsko posredovanje između neposrednih i posrednih sudionika odgojno-obrazovne djelatnostiučenika, nastavnika, roditelja. On je osoba koja upućuje učenike u školski i nastavni rad, hrabri, razumije i usmjerava, pomaže im, potiče razvijanje suradnje i prijateljstva među učenicima te ih poučava zajedničkom življenju. Njegova uloga je stvaranje povoljnoga socijalno-psihološkog ozračja i međusobnog poštovanja. Razrednik prati rast i razvoj učenika, njihovo ponašanje, otkriva uzroke mogućega neprihvatljivog ponašanja. Radi u skladu sa ciljevima škole i nastave, identificira probleme učenika, pomaže im u rješavanju problema i neuspjeha u učenju, te stalno sarađuje sa drugim učiteljima i roditeljima. Također vodi pedagoške i administrativne poslove. Na početku školske godine izrađuje program rada svoga odjeljenja. 
Razrednik je prvi i neposredni odgajatelj učenika. Kvalitet rada razrednika zavisi prije svega od njegovog moralnog lika, kulture, pedagoškog takta, ljubavi sa kojom obavlja tu dužnost, poštivanja djece, organizatorskih sposobnosti i stvaralačkog pristupa radu. Veoma je bitno da upozna učenike u odjeljenju i da zna za svakog učenika da li brže ili sporije, prema svojim prirodnim sklonostima, sposobnostima i prilikama koje mu pruža sredina u kojoj živi, usvaja nova znanja. Najodgovorniji zadatak razrednika je razvijanje uvjerenja kod učenika da je učenje ne samo lična, nego i društvena obaveza Suzić (2005.) navodi da svaki razrednik u svom radu obavlja slijedeće funkcije: pedagoško-odgojnu, organizacionu, istraživačku i administrativnu. 15 Prema njemu pedagoško-odgojna funkcija je najvažnija nastavnikova aktivnost. Razrednik je drugi roditelj učenicima i on im je najbliži od svih nastavnika u školi. O uspješnosti rada razrednika obično se sudi prema savjesnosti vođenja razredne administracije, broju odjeljenskih sastanaka, brzini intervencije na odgojno-disciplinske mjere, brzini reakcije na nastavničke prigovore, broju roditeljskih sastanaka i posjeta porodičnom domu učenika, te uopće prema količini obavljenog posla. 
Da bi upješno obavljao sve poslove i rješavao problem na vrijeme, od razrednika se traži da konstantno sarađuje sa direktorom, pedagogom, nastavničkim i odjeljenskim vijećem. Nastavnik islamske vjeronauke se mora konstantno profesionalno usvršavati, kako bi što bolje odgovorio novim zahtjevima škole i društva. Da bi uspješno obavljao poslove razrednika, mora odgovoriti gore navedenim zahtjevima. On mora biti svjestan činjenice da mora graditi svoje mjesto u školi, mora pokazati svoju stručnost, te na taj način osigurati i mjesto islamske vjeronauke u školi. Samo kvalitetan nastavnik može kvalitetno upravljati odjeljenjem, a samo kvalitetan nastavnik islamske vjeronauke može zadobiti povjerenje stručne službe i direktora da mu se može povjeriti ovako odgovoran posao. 

N. Potkonjak, P. Šimleša (1989), Pedagoška enciklopedija 2, Zagreb, Školska knjiga, str.296. 

Dž. A., M. S.(2000), Odgojni rad s odjeljenskom zajednicom I-IV razreda osnovne škole, Nacionalna i univerzitetska biblioteka, Tešanj, str.7 

J.Malić(1977), Razrednik u osnovnoj školi, Zagreb, Školska knjiga, str.25. 

Suzić, N. (2005) Pedagogija za XXI vijek, TT-Centar, Banja Luka, str. 613. 

Nastavni plan i program za osnovnu školu (1999), Federalno ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta, Sarajevo, str.383. 

Ibid, str.383. 

Šematski prikaz 2: Radne grupe u odjeljenskoj zajednici 

Malić J. (1977.) Razrednik u osnovnoj školi, Školska knjiga, Zagreb, str. 28. 

Ibid, str. 33. 

Zakon o osnovnom i srednjem odgoju i obrazovanju (2004), Službeni glasnik Unsko-sanskog kantona, Godina VIII -broj 5, Bihać. 

Suzić,N.(2005) Pedagogija za XXI vijek, TT-Centar, Banja Luka, str.613. 

Sebila Bapic, prof. 

THE TEACHER OF THE ISLAMIC RELIGIOUS EDUCATION IN THE ROLE OF A HEAD TEACHER SUMMARY

The teacher of the Islamic religious education is a professional of high working, educational and ethical qualities who is trained to work in a school for subject of the Islamic religious education. He must meet a number of specific requirements such as: conscious motivation for the profession, a more complete system of general and specialized education, high intellectual abilities, personality traits which are adequate to the system of values in society, a high level of maturity and a high level of personal culture. The modern teacher of Islamic religious education is the organizer and leader of the teaching process, the coordinator and mentor, motivator, an equal contributor. His primary role is to be of assistance to the pupils in the development of their physical and mental potential and to assist them in reaching their individual maximum. In the role of a head teacher, he is obliged to be the head of a department of students. This paper aims to introduce teachers of Islamic religious education with the role of a head teacher in primary and secondary schools. The work arose from the need and the fact that the teacher of Islamic religious education must constantly improve professionally, in order to better respond to the new demands of school and society.