Dynamics of appearance of Halyomorpha halys: Brown marmorated stink bug collected using a light trap and Degree days

Keywords: Halyomorpha halys, braon mramorasta stenica, smrdibuba, Srbija UVOD

Braon mramorasta stenica (Halyomorpha halys Ståhl) je prvi put zabeležena u Srbiji 2015. godine u okolini Vršca (Šeat, 2015). Od tada, proširila se po celoj Srbiji. Obzirom da je u pitanju nova štetočina na ovim prostorima, proučavanje dinamike pojave je od velikog značaja za razvijanje strategije suzbijanja. Pošto je stenica hladnokrvna životinja, brzina razvoja direktno zavisi od toplote vazduha. Najniža temperatura na kojoj se stenica, a i drugi hladnokrvni organizmi ravijaju, označava se kao donji prag razvoja. Kada od vrednosti temperature oduzmemo vrednost 

donjeg praga razvoja dobijemo efektivnu temperaturu. Uz pomoć efektivnih temperatura, možemo matematički da modeliramo razvoj neke vrste i na taj način dobijemo podatke o vremenu i dinamici pojave. Pokušali smo ustanoviti korelaciju između ulova odraslih stenica na svetlosnim klopkama i temperatura vazduha. 

MATERIJAL I METOD RADA

Braon mramorasta stenica pripada redu Heteroptera i familiji Pentatomidae. Prezimljava kao odrastao polno nezreo insekt. U postojbini u Japanu donji prag razvoja za jaja se kretao od 11.1-12.9 o C (Kiritani, 1997, preuzeto iz Nielsen i sar., 2008). Za Sjedinjene Američke Države donji prag razvoja je određen 14.17 o C, a kao biofi ks je određena dužna dana od 12.7 časova (Nielsen i sar., 2008). Biofi ks je događaj od koga računamo sume efektivnih temperatura. Obično je biofi ks neka vrednost temperature vazduha, ali je ponekad i vreme padanja mraka ili dužina trajanja dana. Za braon mramorastu stenicu su Nielsen i sar. (2008) osim najniže temperature ustanovili da je i dužina dana veoma bitna za početak računanja sume efektivnih temperatura, odnosno i dužina dana je biofi ks. Za preovipozicioni period je potrebna suma efektivnih temperatura od 147.65, za embrionalni razvoj suma od 53.3, a za razvoj od jajeta do pojave stadijuma odrasle stenice 537.63 (Nielsen i sar., 2008.). Prosečno pri vrednosti sume efektivnih temperatura od 200 javljaju se vitelogene ženke, na najvećem broju lokaliteta u državama: Pensilvanija, Njujork, Zapadna Virdžinija. Izuzetak su Oregon i Severna Karolina, gde su se javile pri vrednosti 150 (Nielsen i sar., 2017). 
Na nama sličnoj geografskoj dužini za period od 2005. do 2014. godine u mestu Geneva (42.88 severne geografske širine i 76.99 zapadne geografkse dužnine država Nju Jork), dijapauza traje od 26. avgusta do 18. aprila. Preovipozicioni period se završavao od 30. maja do 17. juna sa srednjom pojavom 7. juna. Pojava prvih odraslih stenica prve generacije je bila od 21. juna do 18. jula a srednja pojava 30. juna. Pojava prvih odraslih stenica druge generacije je bila od 19. jula do 09. avgusta a srednja pojava 28. jula (Nielsen i sar., 2016). 
Period izlaženja iz dijapauze traje do jula. Ženka polaže jaja tokom 39 do 113 dana života zavisno od temperature (Maslen, 2016.) i zato dolazi do preplitanja generacija. Istovremeno od jedne prezimele ženke imamo jaja i larve svih uzrasta koje su se razvile dok je ta ista ženka još uvek živa. 
Tokom 2020. godine dinamika brojnosti odraslih stenica praćena je svetlosnom klopkom tip RO Agrobečej (Varga, preuzeto iz Čamprag eds, 1983) u Somboru i Čelarevu u periodu od 10. aprila do 23. septembra. Tokom 2021. godine brojnost je praćena od 10. aprila. Kraj praćenja je bio 10. oktobra u Somboru i 20. oktobra u Čelarevu. Kao izvor svetlosti korištena je živina sijalica snage 250 W. Za omamljivanje sakupljenih insekata korišten je insekticid na bazi dihlorvosa. Insekti su svakodnevno sakupljani i determinisani u laboratoriji, a brojnost je unošena u bazu podataka i prikazivana na www.agroupozorenje.rs. 
Podaci o temperaturi su prikupljani automatskim meteorološkim stanicama tip @Metos Pessl Instruments. U odnosu na svetlosnu klopku u Somboru najbliža stanica je takođe u mestu Sombor i ona je od svetlosne klopke bila udaljena 1.6 km vazdušnom linijom. U odnosu na svetlosnu klopku u Čelarevu, najbliža meteorološa stanica je u Begeču i ona je udaljena 10 km od svetlosne klopke u Čelarevu. 
Za računanje dnevne efektivne vrednosti temperature uzeta je vrednost donjeg praga temperaturnog razvoja od 14.17 O C prema Nielsen i sar., 2017. 
Dnevna efektivna vrednost temeprature je dobijena po formuli: 
T max je maksimalna dnevna temperatura T min je minimalana dnevna temperatura Sume efektivnih temperatura (SET) su izračunate na sajtu www.agroupozorenje.rs počevši od 30. marta, jer tada dan traje 12,7 sati što su Nilesen i sar., 2008 odredili kao biofi ks. 
Da bi dinamike pojave stenica sa različitih lokaliteta i iz različitih godina bile uporedive, izračunat je udeo ulova. Kao 100% je uzet ukupan broj stenica za taj lokalitet i tu godinu, a onda je za svaki dan izračunato koliki je to udeo. 
Dinamika pojave i brojnosti opisuje se početkom leta -pojave, krajem leta -pojave, maksimumom leta svake generacije. Ponekad se osim maksimuma leta u brojnosti pojavljuje više vrhova -pikova, špiceva, pa je nekad i njih potebno obraditi. 

REZULTATI

Pojava u Somboru: Tokom 2020. godine na svetlosnoj klopci u Somboru zabeležene su 733 stenice. One su lovljene od 11. maja do 23. septembra (Graf. 1.). Najpre su ulovljena dva primerka 11. i 15. maja. Nakon toga hvatani su pojedinačni primerci, sa više dana između dva ulova od 05. do 20. juna. Od 24. juna do 03. jula je brojnost bila veća i ulov je bio svakodnevan. Zabeleženo je najviše 18 stenica za noć 28. juna. Zatim je ulov ponovo bio malobrojan i neredovan do 17. jula. Od 21. jula brojnost je porasla i ulov je bio skoro svakodnevan do 03. septembra. Vrhovi (pikovi) u letu su zabeleženi: 31. jula -51 imago stenice za noć, 12. avgusta -53, 24. avgusta -54 i 31. avgusta -36. Pojedinačni primerci sa većim brojem dana bez ulova su zabeleženi do 23. septembra. 
Tokom 2021. godine zabeleženo je 1665 stenica. Prvi primerak zabeležen je 27. aprila. Pojedinačne stenice lovljene su do 10. juna. Period skoro svakodnevnog brojnijeg ulova je počeo 17. juna i trajao do 30. septembra (Graf. 1.). Za jednu noć najviše je ulovljeno 190 primeraka, a to se dogodilo 27. jula. Izdvajaju se i vrhovi u pojavi: 21. juna -35 imaga, 14. jula -15, 10. avgusta -104 i 15. avgusta -70. Drugi vrh u letu 2020. godine zabeležen je u Somboru 31. jula pri SET 516, a u Čelarevu 26. jula pri SET 447 (Tabela 1.). U 2021. godini drugi vrh je zabeležen 14. jula u Somboru pri SET 444 i 12. jula u Čelarevu pri SET 419. Srednja pojava vrha je 21. jula, a vrednost SET 457. 
Treći vrhovi 2020. godine zabeleženi su 12. avgusta u Somboru pri SET 633, a u Čelarevu 11. avgusta pri SET 599 (Tabela 1.). Tokom 2021. godine treći vrh zabeležen je na oba lokaliteta 27. jula pri SET 565 u Somboru i 575 u Čelarevu. To znači da je srednja pojava trećeg vrha 04. avgusta i vrednost SET 593. Četvrti vrh u letu je tokom 2020. godine zabeležen 24. avgusta u Somboru pri SET 743, a u Čelarevu 25. avgusta pri SET 726 (Tabela 1.). Tokom 2021. godine na oba lokaliteta vrh je zabeležen 10 avgusta pri SET 707 u Somboru i 725 u Čelarevu. Izračunata je srednja pojava četvrtog vrha 17. avgusta i vrednost SET 725. 
Peti vrh 2020. godine na oba lokaliteta zabeležen je 31. avgusta pri SET 801 u Somboru i 781 u Čelarevu, a tokom 2021. godine 15. avgusta u Somboru pri SET 761 i 17. avgusta u Čelarevu pri SET 803 (Tabela 1.). Srednja pojava poslednjeg vrha u godini je 24. avgust a srednja vrednost SET 787. 
Sume efektivnih temperatura tokom 2017., 2018. i 2019. godine: Da bi dobili širu sliku o mogućem vremenu pojave vrhova i razvoju stenice, izračunali smo po istoj metodologiji sume efektivnih temperatura za 2017., 2018. i 2019. godinu za oba lokaliteta (Grafi kon 3. i 4.). Na osnovu podataka iz Grafi kona 3. i 4. vidi se da je vrednost SET rasla različitih godina različitom brzinom. To je naravno direktna posledica izmerenih vrednosti temerature vazduha. Tokom 2018. godine, koja je imala ekstremno topao april i maj, vrednost SET je najbrže rasla. Krivulje suma ostalih godina se presecaju tokom godine. 
Na kraju sezone 20. oktobra, najveću SET je imala 2018. godina: 1245 u Somboru i 1226 u Begeču. Najmanju vrednost SET su imale 2021. godina u Somboru 964 i 2020. godina u Begeču 951. To znači da je raspon između najmanje i najveće SET u Somobru 281, a u Čelarevu 275. To je veliki raspon, ako se u obzir uzme podatak da je za razvoj od jajeta do polno zrelog insekta potrebna suma od 600-700 (Nielsen i sar., 2008). 
Na osnovu dobijenih vrednosti SET, može se zaključiti da samo deo larvi prve generacije uspe da dostigne stadijum imaga, odnosno razvije drugu generaciju. Prema izračunatim SET, zavisno od godine, jedinke iz jaja koja su položena nakon 20. jula ne mogu da prezime. 
Pošto samo stadijum imago može da preživi mraz, postoji mogućnost da se na osnovu vrednosti SET na kraju vegetacije i vremena pojave ranog jesenjeg mraza utvrdi koliki deo populacije stenica ulazi u prezimljavanje. Da li taj podatak može da pomogne u izradi dugoročne prognoze pojave braon mramoraste stenice, pokazaće dalje istraživanje dinamike populacije. 
U Tabeli 2. i 3. prikazani su datumi pojave SET na osnovu vrednosti pri kojima su se u proseku dogodili vrhovi u brojnosti 2020. i 2021. godine. Osim ovih vrednosti u tabeli je prikazan i datum kada je ostvarena SET od 200. Vrednost SET 200 Nielsen i sar. 2017 označavaju kao vrednost pri kojoj se javljaju vitelogene ženke. 

Grafi kon 1 .

 1 Dinamika ulovljenih jedinki Halyomorpha halys u Somboru i Čelarevu 2020. i 2021. godine na svetlosnoj klopci Pojava u Čelarevu: U Čelarevu 2020. godine svetlosnom klopkom zabeležena je 1059 stenica. Prva je zabeležena 11. aprila. Pojedinačni primerci su beleženi do 14. juna (Graf. 1.). Kao i u Somboru od 24. juna do 3. jula brojnost je bila malo veća. Tokom 02. jula zabeleženo je 10 primeraka za noć, što je ujedno i prvi vrh u letu. Zatim je usledio neredovan ulov do 11. jula. Od 16. jula, brojnost je porasla i ulov je bio skoro svakodnevan sve do 31. avgusta. Vrhovi u letu zabeleženi su 26. jula -48 stenica i 11. avgusta -63, 25. avgusta -47, a maksimum brojnosti, najveći broj zabeležen je 31. avgusta -83 stenice. U septembru zabeležena su samo dva pojedinačna primerka 07. i 16. septembra. Tokom 2021. godine u Čelarevu zabeleženo je 5106 stenica. Prvi primerak je zabeležen 13. aprila. Usledila je pauza u pojavi, pa je naredni primerak zabeležen 26. aprila. Od tada, pa tokom cele sezone (19. oktobra), ulov je bio skoro svakodnevan. Vrhovi u letu zabeleženi su 02. maja -18 stenica, 12. maja -11 stenica, 23. maja -13, 25. juna -64; 12. jula -87; 27. jula -620; 10. avgusta -270 i 17. avgusta -432 stenice. Vrhovi u letu tokom maja meseca su verovatno posledica prisustva zidanih objekata pored svetlosne klopke u kojima je primećeno masovno prezimljavanje stenica. Iz tog razloga vrhovi u maju nisu dublje razmatrani. Sume efektivnih temperatura tokom 2020. i 2021. godine: Krivulje suma efektivnih temperatura su prikazane na Grafi konu 2. Tu se vidi da su tokom aprila, maja pa do 20. juna 2020. godine sume efektivnih temperatura na oba lokaliteta napredovale brže nego 2021. godine. Nasuprot tome, od 20. juna do 23. septembra suma efektivnih temperatura je bila veća 2021. godine u poređenju sa temperaturama 2020. godine. Nakon 23. septembra u Somboru suma je bila opet malo veća tokom 2020. nego 2021. godine. Na lokalitetu Begeč su sve do kraja sezone sume efektivnih temperatura bile malo veće u 2021. godini nego u 2020. godini. Grafi kon 2. Suma efektivnih temperatura u Somboru i Čelarevu 2020. i 2021. godine U Tabelu 1. uneti su podaci o datumu kada je registrovan vrh u brojnosti stenica i vrednost sume efektivnih temperatura (SET) za taj dan u periodu od početka juna do kraja praćenja. Prvi vrh 2020. godine zabeležen je u Somboru 28. juna pri SET 250, a u Čelarevu 02. jula pri SET 289 (Tabela 1.). Tokom 2021. godine prvi vrh zabeležen je u Somboru 21. juna pri SET 198, a u Čelarevu 25. juna pri SET 241. Srednja pojava prvog vrha je 27. juna, odnosno vrednost SET 245. Ako se uzme u obzir da se pri SET 200 javljaju prve vitelogene ženke, sasvim je logično da će uskoro ženke početi da traže i naseljavaju mesta na kojima će ubrzo polagati jaja. To se kod nas dešava pri vrednosti SET 245. 


Grafi kon 3 .

 3 Vrednosti SET u Somboru za godine 2017. -2021. Grafi kon 4. Vrednosti SET u Begeču za godine 2017. -2021. 




  


A bstract


DYNAMICS OF APPEARANCE OF Halyomorpha halys -BROWN MARMORATED STINK BUG COLLECTED USING A LIGHT TRAP AND DEGREE DAYS

Dragan Vajgand Agroprotekt doo, Nikole Pašića 9, Sombor E-mail: vajgandd@sbb.rs, www.agroupozorenje.rs 
The number of adults was monitored using a light trap type RO Agrobečej at the localities of Sombor and Begeč during 2020 and 2021. In this paper, analyzed was the correlation between that appearance frequency and the Degree day -(DD). Adults were trapped throughout the trap season from April 11 th to October 19 th . Altogether, fi ve frequency peaks were recorded from June to October. Recorded peaks corresponded to DD values of 245, 457, 593, 660 and 787, respectively. The highest peak corresponded to DD value of 593. In order to get a broader picture of the appearance, DD were also calculated for 2017, 2018 and 2019. For DD 200, the mean occurrence was calculated Jun 12 th , DD 245 June 18 th , DD 457 July 12 th , DD 593 July 28 th , DD 660 August 11 th and DD 787 August 17 th . The distance from the mean occurrence of DD 200 on June 12 th to the maximum occurrence of DD 593 on July 28 th is 46 days, with a diff erence of DD 393. DD values from March 30 th (biofi x) to October 20 th ranged from 951 to 1245. 
Key words: Halyomorpha halys, brown marmorated stink bug, BMSB, Degree day
Dynamics of appearance of Halyomorpha halys: Brown marmorated stink bug collected using a light trap and Degree days