D ušan G a j ič savetnik S aveznog ustavnog suda MEĐUNARODNI KRIVIČNI SUD -OSNIVANJE I SASTAV* (I)


telo i nadležan je za vodenje krivičnog postupka protiv lica za koje postoji osnovana sumnja da su počinjena najteža krivična dela od međunarodnog značaja, na način koji je utvrden Statutom, i bice komplementaran nacionalnim krivicnim nadležnostima država. Nadležnost Suda i njegovo funkcionisanje takode Je uredeno odredbama Statuta. Sedište suda je u Hagu, u Holandiji ("zemlja domacina") i on zaključuje ugovor o glavnom sedistu Suda sa zemljom domacinom. Ovaj ugovor mora biti odobren od strane skupstine zemalja članica, a ugovor sa zemljom domacinom u ime Suda zaključuje predsednik Suda. Sud može da zaseda i u nekom drugom mestu, kad god se za tim pokaže potreba, i to na način kako je to predvideno Statutom. Sud ima svojstvo medunarodno priznatog pravnog lica, a nadležan je za obavljanje onih delatnosti kojima ispunjava svoje dužnosti predvidene Statutom i kojima ispunjava svrhu radi koje je osnovan. Nadležnost Suda se, prema odredbama Statuta, proteže na teritoriji svih država članica, a po osnovu posebnog ugovora zaključenog sa državom koja nije članica niti potpisnica Statuta, nadležnost Suda se proteže i na teritoriju te države. 
Posebno je odredbom clana 2. Statuta propisano da se saradnja Suda i Ujedinjenih nacija zasniva na ugovoru, sa kojim ugovorom, prema od redbama Statuta, treba da se saglasi Skupština država članica. Po pribavljanju te saglasnosti, ugovor u ime Suda zaključuje predsednik Suda. Da bi sagledavanje ovih tela Suda bilo što preglednije najpre se daju odredbe Statuta koje se odnose na sudije i kriterijume za njihov izbor, predlaganje i sam izbor. 
Sudije se biraju za stalne članove Suda i u torn svojstvu obavljaju svoju dužnost za sve vreme trajanja njihovog mandata. Sudije koje čine Predsedništvo obavljaju svoju funkciju u svojstvu stalnih članova Predsedništva od momenta od kada na ovu funkciju budu postavljeni. Predsedništvo može, na osnovu povećanog obima posla Suda, a na osnovu konsultacija sa svojim članovima, c vremena na vreme, kad se za to ukaže potreba, da odluči u kojoj meri će ostale sudije obavljati dužnost stal nih članova pri čemu nijedan takav sporazum ne sme ići na štetu odredaba člana 40. Statuta kojima je propisano: 1. da su sudije nezavisne u obavljanju sudijske funkcije; 2. da se sudijama zabranjuje da obavljaju kakvu drugu aktivnost koja bi mogla da ometa valjano obavljanje sudijske funk cije ili da poljulja poverenje u njihovu nezavisnost; 3. da sudije koje su izabrane za stalne clanove Suda ne mogu obavljati neku drugu delatnost kao svoje profesionalno zanimanje; da se o svakom pitanju koje je vezano za primenu navedene tacke 2. i 3. odluka donosi apsolutnom vecinom glasova sudija, a u slucaju da se neko takvo pitanje tide odredenog sudije, taj sudija ne učestvuje u donošenju odluke. 
Odluke o placanju sudija koji nisu stalni članovi Suda donose se u skladu sa odredbom clana 49. Statuta kojom je propisano da sudije, tužilac, zamenici, tužioci, sekretar i zamenik sekretara primaju plate, naknade i isplatu troškova koje odredi Skupština država članica, i da se ove plate i naloiade ne smanjuju za vreme trajanja njihovog mandata. 
Odredbama člana 36. Statuta propisani su kriterijumi za izbor sudija i predlaganje i izbor sudija. Buduci da je propisivanje tih kriterijuma izvršeno na specifičan način koji nije pogodan za interpretaciju, to se te odredbe daju u svom izvornom obliku. 
"1. Sud je sastavljen od 18 sudija u smislu stava 2. ovog člana. 
2. (a) Predsedništvo, koje predstavlja i zastupa interese Suda, može da predloži povećanje broja sudija odredenog u stavu 1. uz navodenje razloga zbog kojih smatra da je to neophodno i celishodno. Sekretarijat ce odmah bez odlaganja proslediti svaki takav predlog svim državama članicama. 
(b) Svaki takav predlog se potom razmatra na sednici Skupstine drlava članica, koja se saziva u skladu sa članom 112. Statuta. Predlog se smatra usvojenim ako se države članice na sednici Skupstine za njega izjasne dvotrecinskom vecinom glasova a stupa na snagu u vreme koje od redi Skupština država članica. 
(c) (i) Pošto se predlog za povecanje broja sudija usvoji u smislu stava (b), izbor novih sudija se obavlja na sledecoj sednici skupstine drlava članica u skladu sa stavovima 3-8 uključujući i član 37. stav 2. 
(ii) Pošto predlog za povecanje broja sudija bude usvojen i stupi na snagu u smislu stavova (b) i (c) (i): Predsednistvo mole da predloli smanjenje broja sudija, ako obim posla Suda to opravdava, pri čemu broj su dija ne sme bid manji od broja koji je predviden u stavu 1. Predlog se razmatra u skladu sa procedurom opisanom u stavu (a) i (b) ovog clana. U slučaju da predlog bude usvojen, broj sudija se smanjuje postepeno, i to redosledom po kome sudijama istice mandat na koji su izabrani, sve dok se ne izabere potreban broj sudija. 
3. (a) Sudije se biraju iz reda osoba visokih moralnih kvaliteta, a moraju bid nepristrasni, imati licni integritet, i moraju zadovoljiti sve kriterijume koji se u njihovim drlavama zahtevaju za izbor sudija u najvisa sudijska zvanja. 
(b) Svaki kandidat za izbor za clana Suda mora da: (i) ima priznatu strucnost u oblasti materijalnog i procesnog krivicnog prava kao i odgovarajuce neophodno iskustvo, stečeno u svojstvu su dije, tulioca, advokata ili u nekom drugom svojstvu u krivičnim predmetima; ili (ii) ima priznatu stručnost u odgovarajucim oblastima medunarodnog prava, kao sto su medunarodno humanitamo pravo i ljudska prava, kao i veliko iskustvo u profesionalnom radu, koje je relevantno za posao koji ce obavljad u Sudu; 
(с) Svaki kandidat za izbor u Sud mora odlično da poznaje i da tečno govori najmanje jedan od radnih jezika Suda. 
4. (a) Svaka država članica može da predloži kandidate za izbor za članove Suda, i to: 
(i) na osnovu postupka za predlaganje kandidata za imenovanje za najviše sudijske funkcije u toj državi; ili (ii) na osnovu postupka za imenovanje kandidata za Međunarodni sud pravde, po Statutu ovog suda. 
Predlaganje kandidata je potkrepljeno dokumentom koji sadrži potrebne podatke o tome da kandidat ispunjava preduslove iz stava 3. 
(b) Svaka država može da predloži po jednog kandidata, za svaki dati izbor koji predstoji, koji kandidat ne mora da bude državljanin te države članice, ali mora da zadovolji uslov da je državljanin neke od država članica. 
(c) Skupština država članica može da ustanovi, ako je pogodno, i Savetodavni odbor za razmatranje predloga za izbor sudija. Sastav tog odbora i njegov mandat odreduje Skupština država članica. 
5. U svrhu obavljanja izbora obrazuju se dve liste kandidata i to: 
-Lista A koja sadrži imena kandidata i njihove kvalifikacije precizirane u stavu 3 (b) (i); i -Lista В koja sadrži imena kandidata i njihove kvalifikacije precizirane u stavu 3 (b) (ii). 
Kandidat koji zadovoljava uslove koje propisuju obe liste može da bira na kojoj će se listi pojaviti njegovo ime. Prilikom prvih izbora za Sud, najmanje 9 sudija će biti izabrano sa liste A i najmanje 5 sudija sa liste В. Svaki sledeći izbori su zamišljeni tako da sa svake liste bude biran jednak broj sudija. 
6. (a) Sudije se biraju tajnim glasanjem na sednici Skupštine država članica koja se saziva u ovu svrhu po članu 112. U skladu sa stavom 7, za sudije ovog Suda bira se onih 18 kandidata koji dobiju najveći broj glasova i čiji izbor bude podržan dvotrećinskom većinom glasova prisutnih predstavnika država članica koje glasaju. 
(b) U slučaju da se potreban broj sudija ne izabere u prvom glasanju, sledeća glasanja se obavljaju u skladu sa procedurom predviđenom u stavu (a) sve dok se ne izabere potreban broj sudija. 
7. Za sudije ovog Suda ne mogu biti izabrana lica iz iste države. Lica koja pretenduju na funkciju sudije ovog Suda a koja imaju državljanstvo vise država, smatraće se državljanima one države sa kojom imaju najjaču vezu, odnosno u kojoj ostvaruju svoja gradanska i politička prava. 
8. (a) Države članice prilikom izbora sudija vode racuna o: (i) pravilnom predstavljanju osnovnih svetskih pravnih sistema; 
(ii) ravnomemom geografskom predstavljanju; (b) Države članice takode poklanjaju posebnu pažnju angažovanju sudija koji su pravni eksperti za posebne oblasti, uključujući ovde pravnu zaštitu žena i dece. 9. (a) U smislu stava (b), sudije se biraju na 9 godina i nemaju pravo na reizbor u smislu stava (c) i clana 37. stav 2. 
(b) Prvi izbor je zamišljen tako da se 1/3 sudija bira žrebom sa mandatom od 3 godine; druga 1/3 sudija se bira žrebom sa mandatom od 6 godina; a preostala 1/3 se bira na isti način ali sa mandatom od 9 godina. 
(c) Sudija koji se bira na 3 godine u smislu tačke (b) stava 9. može biti reizabran do punog trajanja mandata (9 godina). 
10. Sudija izabran za člana Sudećeg ili Žalbenog veća u skladu sa članom 39. po isteku mandata, nastavice rad na odredenom predmetu do okončanja sudenja ili postupka po žalbi, a koje procesne faze su započete pred tim vecem. 
U slucaju da se sudijsko mesto uprazni, izbor sudije koji ce zauzeti upražnjeno mesto se obavlja u skladu sa članom 36. Sudija koji je zauzeo upražnjeno mesto obavlja sudijsku funkciju do isteka mandata sudije na cije je mesto dosao, a ako je taj period 3 godine ili kraci, bice mu omogucen reizbor do punog mandata, a po članu 36. Statuta." 
TELA SUDA 

a) P red sed n ištv o su d a

Prema odredbama clana 38. Statuta Predsedništvo ima predsednika i dva potpredsednika koji se biraju sa apsolutnom vecinom glasova sudija. Funkciju predsedavajucih oni obavljaju 3 godine ili krace, do isteka njihovog redovnog sudijskog mandata za koji su izabrani, a zavisno od toga koji od ova dva mandata pre istice. Ove sudije imaju pravo na jedan rei zbor (stav 1). Prvi potpredsednik obavlja funkciju predsednika u slučaju da je predsednik sprečen ili je zauzet. Drugi potpredsednik obavlja funk ciju predsednika u slucaju da su predsednik i prvi potpredsednik sprečeni ili zauzeti (stav 2). Predsednik i dva potpredsednika čine Predsedništvo koje je odgovomo za: (a) pravilno funkcionisanje Suda. Predsedništvo nije odgovomo za rad kancelarije tužioca i (b) druge funkcije koje mu pripadaju po ovom Statutu (stav 3). U obavljanju dužnosti iz stava 3 (a), Predsedništvo saradnje sa tužiocem i može tražiti njegovu pomoć u svim stvarima od zajednickog interesa (stav 4). 

b) V eca S u d a

Prema odredbama clana 39. Statuta, odmah nakon izbora sudija, obrazuju se Žalbeno veće, Sudeće veće i Veće koje vodi prethodni postupak. Žalbeno veće se sastoji od predsednika i četvoro drugih sudija. Sudeće veće broji najmanje 6 sudija, a Veće koje vodi prethodni postupak se sastoji od najmanje 6 sudija. Raspored sudija po vecima zasniva se na prirodi posla koji spada u opis delatnosti veca, kao i kvalifikacijama i is-kustvu koje sudije rasporedene u odgovarajuca veca treba da im aju, pri čem u se sudije biraju u odredena veca na osnovu njihovog iskuslva u materiji i m aterijalnog i procesnog krivičnog prava, kao i iskuslva u materiji medunarodnog prava. Sudece vece i V e c e koje vodi prelhodni postupak je sastavljeno pretežno od sudija sa iskustvom u materiji krivičnog proce snog prava (Slav 1). 
Prema odredbama stava 2 (a), (b), (ii), (iii) i (c) istog člana, sudijska funkcija se obavlja na nivou odeljenja i dalje po vecima. Žalbeno vece je sastavljeno od svih sudija iz odeljenja koje je nadležno za vodenje postupka po žalbi. Funkciju Sudeceg veca obavlja troje sudija iz sudeceg odeljenja. Prethodni postupak vodi sudija pojedinac ili vece koje vodi prethodni postupak a koje je sastavljeno od troje sudija, u skladu sa Statutom i Pravilima postupka izvodenja dokaza. Zbog povecanog obima posla može se obrazovati nekoliko veca koja bi vodila prethodni postupak, odnosno nekoliko sudecih veca. 
Odredbama stava 3. i 4. istog člana propisano je: da sudije Sudeceg veca i Veca koje vodi prethodni postupak obavljaju svoju sudijsku funk ciju u tim odeljenjima 3 godine, ali i nakon isteka mandata sve dok ne zavrse predmet koji su započele kao clanovi tog Veca; da sudije Žalbenog veca obavljaju sudijsku funkciju u tom odeljenju citav svoj mandat; i da sudije članovi Žalbenog veca obavljaju sudijsku funkciju samo u tom vecu; da u slučaju povecanog obima posla, sudija Sudeceg veca može bid privremeno ustupljen Vecu koje vodi prethodni postupak, i obrnuto, sudi ja Veca koje vo^ prethodni postupak može privremeno obavljati funkciju sudije Sudeceg veca, s tim sto se mora postovati pravilo da sudija koji je vodio prethodni postupak ne može bid član Sudeceg veca u istom predmetu. 
Odredbama clana 40. Statuta propisana je nezavisnost sudija u vrsenju svojih prava i obaveza, i to: da su sudije nezavisne u obavljanju sudijske funkcije (stav 1); da je sudijama zabranjeno da obavljaju kakvu drugu aktivnost koja bi mogla da ometa valjano obavljanje sudijske funk cije ili da poljulja poverenje u njegovu nezavisnost (stav 2); da sudije ko je su izabrane za stalne clanove Suda ne mogu obavljati neku drugu delatnost kao svoje profesionalno zanimanje (stav 3); da se o svakom pitanju koje je vezano za primenu stava 2. i 3. člana 40. odluka donosi apsolutnom vecinom glasova sudija. a u slučaju da se neko takvo pitanje tiče odredenog sudije, taj sudija ne učestvuje u donošenju odluke. 
Oslobodenje od dužnosti i izuzece sudija propisano je odredbama clana 41. Statuta i to: da Predsedništvo može na zahtev sudije da ga oslobodi od obavljanja odredene procesne radnje po Statutu, u skladu sa Pra vilima postupka i izvodenja dokaza (stav 1); da sudija ne postupa u krivičnom predmetu u kome bi njegova nepristrasnost mogla biti dovedena u pitanje po bilo kom osnovu. Sudija ne može obavljati sudijsku funkciju u smislu odredbi navedenog clana, ukoliko je, izmedu ostalog, u istom krivičnom predmetu vodio prethodni postupak ili je u bilo kom svojstvu ucestvovao u postupku pred Sudom, odnosno ukoliko je pred nacionalnim sudom vodio istragu, odnosno sudio istom lieu kome se sudi pred Sudom. Sudija se može izuzeti i po drugim osnovama preciziranim u Pravilima postupka i izvodenja dokaza (stav 2-a); da tužilac ili lice protiv koga se vodi istraga ili krivični postupak, mogu zahtevati izuzece sudije (2-b); da se odluka o izuzecu sudije donosi apsolutnom vecinom glasova sudija i da sudija čije se izuzece traži, ima pravo da iznese svoje mišljenje povodom predloženog izuzeća, ali ne učestvuje u donosenju odluke o izuzecu (stav 2-c). 

c) K an celarija tu žioca

Kancelarija tužioca predstavlja poseban organ Suda i kao takva je potpuno nezavisna u svom radu. Nadležna je za primanje krivicnih prijava i svih informaeija o tome da je izvrseno krivično delo iz nadležnosti Suda, za ispitivanje ovih prijava i obaveštenja i za podizanje i zastupanje optužnice pred Sudom. Tužilac odnosno njegovi zamenici nisu ovlašćeni da traže savetodavna mišljenja sa strane niti smeju nastupati po instrukeijama bilo koga van Suda (član 42. stav 1). Na čelu Kancelarije nalazi se tužilac. Tužilac ima sva ovlašćenja koja se odnose na rukovodenje i upravljanje kancelarijom, osobljem tužilaštva i objektima tužilaštva. Tužiocu pomaže jedan ili vise zamenika tužioca, koji imaju ista ovlašćenja koja po Statutu pripadaju i tužiocu. Tužilac i njegovi zamenici moraju bid državljani različitih država, i oni su stalni članovi Kancelarije tužioca (član 42. stav 2). Tužilac i zamenici tužioca biraju se iz redova osoba visokih moralnih kvaliteta, istaknute kompetentnosti i bogatog praktičnog iskustva u radu u tužilaštvu ili sudu. Oni moraju izvrsno poznavati i tacno govoriti najmanje jedan od radnih jezika Suda (engleski i francuski). Tužilac se bira tajnim glasanjem i to apsolutnom vecinom glasova u Skupštini država članica. Zamenici tužioca se biraju na isti način sa liste koju obrazuje tužilac. Tužilac predlaže po tri kandidata za svako mesto zame nika tužioca. Tužilac i zamenici tužioca se biraju na 9 godina osim ukoliko u vreme njihovog izbora nije predviden kraci mandat a nemaju pravo na reizbor. Ni tužilac ni zamenici tužioca ne smeju ucestvovati ni u kakvoj aktivnosti koja bi mogla da bude u suprotnosti sa obavljanjem njihovih funkeija u Kancelariji tužioca ili da poljulja poverenje u njihovu nezavisnost. Oni istovremeno ne mogu obavljati neku drugu delatnost kao svoje profesionalno zanimanje. Predsedništvo može da odobri izuzece tužioca ili zamenika tužioca u odredenom predmetu, na njegov licni zahtev. Ni tužilac ni zamenik tužioca ne mogu postupati ni u jednom krivičnom predmetu u kome bi njihova nepristrasnost mogla bid dovedena u sumnju, po bilo kom osnovu. Oni ce biti izuzeti iz konkretnog predmeta, ako su, izmedu ostalog, u istom krivičnom predmetu vec učestvovali u bilo kom svojstvu ili su pred nacionalnim sudom vodili istragu ili sudili istom lieu protiv koga se vodi krivični postupak pred Sudom (clan 42. st. 3, 4, 5, 6. i 7). O izuzecu tužioca ili zamenika tužioca odluku donosi Žalbeno veće. Izuzeće tužioca, odnosno njegovog zamenika može u svako doba da zahteva i lice protiv koga se vodi istraga odnosno krivični postupak i to po svim osnovama predviđenim članom 42. Tužilac i zamenik mogu da iznesu svoje mišljenje o predlogu za izuzeće. Tužilac postavlja savetnike iz reda pravnih stručnj^a za određena pitanja, posebno one koji su stručnjaci iz oblasti seksualnog nasilja kao i nasilja nad decom (član 42. stav 8). 

d) S ek reta rija t

Sekretarijat je nadležan za vođenje administracije i obezbeđivanja funkcionisanja Suda. Delatnost Sekretarijata ograničena je isključivo na Sud odnosno ne proteže se na Kancelariju tužioca, u smislu člana 42. Na čelu Sekretarijata nalazi se sekretar koji je glavni administrativni službenik Suda. Sekretar obavlja svoje dužnosti pod nadzorom predsednika Su da. Sekretar je osoba visokih moralnih kvaliteta, visoko stručna a mora imati i izvesno znanje i tečno govoriti najmanje jedan od radnih jezika Suda. Sudije biraju sekretara apsolutnom većinom glasova na tajnom glasanju, uzimajući u obzir sve preporuke Skupštine država članica. Ukoliko se za to ukaže potreba, a po preporuci sekretara, sudije će na isti način izabrati zamenika sekretara. Sekretar se bira na pet godina i ima pravo na jedan reizbor i stalni je član Suda. Zamenik sekretara se bira na pet godi na ili na krace, po odluci apsolutne vecine glasova sudija, a bira se kada se za to ukaže potreba. Sekretar obrazuje Odeljenje za oštećene i svedoke u okviru Sekretarijata. 
Ovo odeljenje, u dogovoru sa tužilaštvom, obezbeđuje primenu zastitnih i bezbednosnih mera kao i drugu odgovarajucu pomoć svedocima, oštećenima koji se pojavljuju pred Sudom, kao i drugim licima koja preuzimaju rizik svedočenja. U rad ovog Odeljenja uključeni su psihoterapeuti uključujući i psihoterapeute specijalizovane za pružanje pomoći žrtvama seksualnog zlostavljanja. Tužilac i sekretar postavljaju osoblje koje ima kvalifikacije neophodne za rad njihovih odeljenja.Tužilac je, u ovom smi slu, ovlašćen da imenuje istražitelja. Prilikom izbora osoblja, tužilac i se kretar su dužni da vode računa o tome da lica koja postavljaju, zadovoljavaju najviše standarde efikasnosti, stručnosti i integriteta a mutatis mutan dis, vode računa o zadovoljavanju svih kriterijuma preciziranih u članu 36. stav 8. Sekretar, uz pristanak Predsedništva i tužioca predlaže Pravila za osoblje koja uključuju kriterijume i uslove pod kojima će osoblje Suda biti birano, plaćeno i razrešavano funkcije. Skupština država članica daje saglasnost i odobrava Pravila za osoblje. Sud može u izuzetnim okolnostima da angažuje stručnjake koje predlože države članice, vladine i nevladine organizacije, a koje bi pomogle u radu Suda. Tužilac može da prihvati bilo koju takvu ponudu u ime tužilaštva. Takvo osoblje se angažuje u skladu sa pravilima koja usvoji Skupština država članica (član 44). 
Pre stupanja ria dužnost, a u saglasnosti sa ovim Statutom, sudije, tužilac, zamenici tužioca, sekretar i zamenici sekretara polažu svečanu zakletvu na otvorenoj sednici Suda da će svoju dužnost obavljati nepristrasno i savesno. Sudija, tužilac, zamenik tužioca, sekretar ili zamenik sekre tara će biti razrešeni na osnovu odluke o razrešenju koja se donosi ukoliko: (a) se utvrdi da su se ponašali na način koji ih je iskompromitovao ili su ozbiljno prekršili svoje obaveze po Statutu i Pravilima postupka i izvođenja dokaza; (b) nisu vise u mogućnosti da dalje obavljaju funkcije koje su im dodeljene po Statutu. Skupština država članica tajnim glasanjem donosi odluku o razrešenju sudije, tužioca ili. zamenika tužioca. Sudija se razrešava 2/3 većinom glasova država članica a prema predlogu usvojenom 2/3 većinom glasova ostalih sudija. Tužilac se razrešava apsolutnom većinom glasova država članica. Zamenik tužioca se razrešava apsolut nom većinom glasova država članica po preporuci tužioca. Odluka o razrešenju sekretara ili zamenika sekretara se donosi apsolutnom vecinom glasova sudija. Sudija, tužilac, zamenik tužioca, sekretar ili zamenik se kretara cije je razrešenje predloženo iz razloga kompromitujuceg ponašanja, teske povrede funkcije ili nesposobnosti da svoju funkciju obavlja na način predviđen Statutom, ima pravo da se upozna sa dokazima podnetim protiv njega kao i da predloži dokaze u svoju korist, a ovo u skladu sa Pravilima postupka i izvodenja dokaza. Lice čije se razresenje traži nema pravo da na drugi nacin učestvuje u daljem postupku povodom predloga za razresenje (clan 45. i 46). 

Svečana zakletva i razrešenje D iscip lin sk e m ere, p rivilegije i im uniteti

Sudija, tužilac, zamenik tužioca, sekretar ili zamenik sekretara koji je učinio prekršaj manje težine od onih koji su navedeni u članu 46. kažnjava se disciplinski, u skladu sa Pravilima postupka i izvodenja dokaza (član 47). 
Sud, na teritoriji svake države članice, uživa privilegije i imunitete koji su mu neophodni za obavljanje njegovih dužnosti. Sudije, tužilac, za menik tužioca i sekretar, za vreme obavljanja funkcija vezanih za Sud, uživaju iste privilegije i imunitete koje imaju sefovi diplomatskih misija, a posle isteka mandata zadržavaju imunitet u sudskim postupcima a po vodom Onoga što su radili ili ucinili za vreme dok su obavljali svoju dužnost. Zamenik sekretara, osoblje tužilaštva i osoblje sekretarijata uživaju privilegije i mandate i mogu imati na raspolaganju sve sto im je neophodno za obavljanje dužnosti u skladu sa aktom Suda kojim se regulisu njihovi imuniteti i privilegije. Savetnici, veštaci, svedoci ili bilo koja druga lica cije se prisustvo u sedistu Suda zahteva, imaju isti tretman za sve sto je potrebno za pravilno funkcionisanje Suda, u skladu sa aktom Suda, o privilegijama i imunitetima. Privilegije i imunitete: (a) sudije ili tužioca je moguće ukinuti apsolutnom većinom glasova sudija; (b) sekretara je moguće ukinuti odlukom Predsedništva; (c) zamenika tužioca i osoblja tužilaštva može ukinuti tužilac; (d) zamenika sekretara i osoblja sekretarijata može ukinuti sekretar (član 48). 
P late, nak n ad e i isp la ćiv a n je troškova Sudije, tužilac, zamenici tužioca, sekretar i zamenik sekretara prima-Ju plate, naknade i isplate troškova koje odredi Skupština država članica. Ove plate i naknade ne smanjuju se za vreme trajanja njihovih mandata (član 49). 

S lu žb en i i rad n i je z ic i Suda

Službeni Jezici Suda su: arapski, kineski, engleski, francuski, ruski i španski. Presude Suda, kao i druge bitne odluke koje donosi Sud, objavljuju se na službenim jezicima. Predsedništvo, u skladu sa kriterijumima ustanovljenim u Pravilima postupka i izvođenja dokaza zauzima stav o tome koje odluke se imaju smatrati bitnim u navedenom smislu. Radni je zici Suda su engleski i francuski. U Pravilima postupka i izvodenja doka za je precizirano koji su to slučajevi u kojima se kao radni jezici mogu koristiti drugi službeni jezici. Na zahtev bilo koje strane u postupku ili državi kojoj je dopušteno da se uključi u konkretan predmet, Sud može odobriti da ta strana ili država koristi neki drugi jezik osim engleskog ili francuskog, pod uslovom da Sud smatra da je to opravdano (clan 50). 

P ra v ila postu p k a i izvod en je d o k a za , te su d sk i poslovnik

Pravila postupka i izvodenje dokaza stupaju na snagu nakon što budu usvojena dvotrecinskom vecinom glasova članova Skupštine država članica. Izmene Pravila postupka i izvodenje dokaza mogu da predlažu: (a) svaka država članica, (b) sudije i to apsolutnom vecinom, ili (c) tužilac. Izmene stupaju na snagu nakon što budu usvojene dvotrecinskom ve cinom glasova članova Skupštine država članica. Posle usvojenja Pravila postupka i izvodenja dokaza, u hitnim slučajevima kada se Pravila po stupka i izvodenje dokaza ne mogu primeniti na specifičnu situaciju konkretnog slučaja, sudije mogu dvotrecinskom vecinom da sastave privremena Pravila koja ce bid primenjena dok se na sledecem redovnom ili vanrednom zasedanju Skupstine država članica ne usvoje kao zvanična pravila, usvojene izmene pravila ili dok pravila ne budu ukinuta. Pravila postupka i izvodenje dokaza, njihove izmene i bilo koje privremeno pravilo moraju bid u skladu sa Statutom. Izmene Pravila postupka i izvode nje dokaza, kao i privremena pravila ne mogu se primenjivati retroaktiv-no na štetu osobe protiv koje se sprovodi istraga, odnosno kojoj se sudi, ili koja je vec osudena. U slučaju da Statut i Pravila postupka i izvodenja dokaza sadrže potpuno oprečna i medusobno protivrečna pravila, primenjuje se Statut (član 51). Sudski poslovnik donosi se apsolutnom vecinom glasova sudija a u skladu sa odredbama Statuta i Pravilima postupka i iz vodenja dokaza. Tužilac i sekretar moraju biti konsultovani prilikom razrade ovih pravila ili bilo kakvih izmena tih pravila. Sudski poslovnik i njihove izmene stupaju na snagu odmah po usvajanju, osim ako sudije ne odluče drugačije. Odmah po usvajanju, Poslovnik se prosleduje državama članicama na eventualne komentare. Sudski poslovnik ostaje na snazi do daljeg ako u roku od 6 meseci od dana usvajanja vecina država članica ne uloži prigovor na isti (član 52). 
NAPOMENA: U sledecem broju bice reči o nadležnosti Suda, dopuštenosti pokretanja i vodenja krivičnog postupka, pravu koje se primenjuje, i o opštim načelima krivičnog prava. 



  2) SASTAV SUDA I SUDSKA UPRAVA Sud cine sledeca tela: (a) Predsedništvo; (b) Žalbeno veće, Sudeće veće, Veće koje vodi prethodni postupak; (c) Kancelarija tužioca i (d) Sekretarijat.
D ušan G a j ič savetnik S aveznog ustavnog suda MEĐUNARODNI KRIVIČNI SUD -OSNIVANJE I SASTAV* (I)