UTICAJ DIREKTNOG I REZIDUALNOG ĐUBRENJA ORGANSKIM I MINERALNIM ĐUBRIVIMA NA PRINOS PARADAJZA


Uticaj direktnog i rezidualnog đubrenja organskim i mineralnim đubrivima na prinos paradajza, praćen je u ogledima u plasteniku postavljenim na oglednom polju

Poljoprivredne službe u Somboru u 2011 i 2012. g. U cilju sagledavanja uticaja primene različitih organskih i organskih i mineralnih đubriva (zgoreli goveđi stajnjak (MCM) 20t/ha; kompostirani svinjski stajnjak (CPM) 20t/ha ; zgoreli goveđi stajnjak 20t/ha + mineralno đubrivo(MF) 11:11:21 (500kg/ha) ; kompostirani svinjski stajnjak 20t/ha + mineralno đubrivo 11:11:21 (500 kg/ha ), I kontrola -neđubreno ;), postavljena su dva ogleda u plasteniku u kojima je praćen direktni i rezidualni (produženi) efekat primenjenih đubriva na dinamiku NO 3 -N u zemljištu i prinos paradajza. Organska đubriva imaju produženo dejstvo u ishrani biljaka i popravljaju hemijska, fizička i mikrobiološka svojstva zemljišta. Primena organskih i mineralnih đubriva zajedno doprinosi boljoj ishrani gajenih biljaka u početnim fazama rasta. U ovim istraživanjima efekat produženog delovanja organskih đubriva -rezidualni efekat, praćen je u jednom ogledu, gde je paradajz gajen u 2012. g. kao druga kultura (đubrenje je bilo u 2011. g. pod kupusnjače). U ogledu gde je đubrenje bilo pod paradajz rezultati izmerenih količina NO 3 -N na svim tretmanima su statstički značajno veći, u odnosu na ogled gde je đubrenje bilo pod predhodno gajeni usev -praćen je rezidualni efekat đubrenja (đubrenje pod kupusnjače) u svim terminima određivanja. U ogledu gde je praćen rezidualni efekat primenjenih đubriva, između izmerenih količina NO 3 -N u zemljištu u vreme sadnje i prinosa paradajza nije utvrđena korelaciona zavisnost. U kasnijim terminima određivanja NO 3 -N uzemljištu i prinosa , posebno u prvoj berbi, utvrđena je visoka korelaciona zavisnost (r= 0,69). U ogledu gde je đubrenje bilo pod paradajz u svim terminima uzorkovanja između izmerenih količina NO 3 -N u zemljištu i prinosa paradajza utvrđena je visoka korelaciona zavisnost. 

UVOD

Proizvodnjom povrća u zatvorenom prostoru postižu se visoki prinosi a za takve prinose pored sorte i hibrida, prisustvo hraniva i navodnjavanje su osnovni preduslovi. 
Primenom različitih sistema đubrenja organskih, mineralnih, organskih i mineralnih zajedno mogu se u plasteničkoj proizvodnji povrća ostvariti visoki prinosi dobrog kvaliteta (Bogdanović et. al. 2011;Bogdanović 2012). 
Organska đubriva pored toga što gajene biljke obezbeđuju u hranjivim elementima, imaju značajnu ulogu u podizanju plodnosti zemljišta, preko poboljšanja strukture, vodno-fizičkihih i mikrobioloških svojstava zemljišta (Clark et al 1998;Grandy et al 2002.). Organska đubriva za razliku od mineralnih đubriva, imaju produženo dejstvo na hemijska svojstva zemljišta pa samim tim i na prinose gajenih biljaka, nekoliko godina posle aplikacije (Eghball et al. 2004;Ferguson et al 2005;Guster et al 2005;Čabilovski 2009). Brzina mineralizacije organskih đubriva uslovljena je vrstom đubriva, stepenom razloženosti organske materije, temperaturom i mikrobiološkom aktivnosti, te je njihova vrednost kao izvora hraniva za biljke vrlo različita (Pang i Letely 2000; Leita et al 1999). Imajući u vidu uslove za proizvodnju povrća u zatvorenom prostoru, (visoku temperaturu i vlažnost) , nekontrolisana primena organskih đubriva može da dovede do negativnih pojava: ispiranja nitrata u podzemne vode, toksičnog delovanja teških metala i štetnih organskih supstanci, pojavu korova. S druge strane primena mineralnih đubriva u proizvodnji povrća u zatvorenom prostoru pored ishrane biljaka može da dovede do negativnih posledica u prvom redu do veće akumulacije NO 3 posebno kod lisnatog povrća što je veoma štetno (Burnns, 1996; Kastori i Petrović 2003; Bogdanović i Čuvardić 2002). Takođe, usled stalnog navodnjavanja povrća narušava se struktura zemljišta, ispiraju se NO 3 , dolazi do antagonizma jona u ishrani. Primena sistema đubrenja organska i mineralna đubriva zajedno, vrlo je česta u praksi prozvodnje povrća u zatvorenom prostoru i daje zadovoljavajuće rešenje. 
Cilj istraživanja je bio da se utvrdi direktni i rezidualni efekat primenjenih različitih sistema i tretmana đubrenja na prinos paradajiza u plasteničkoj proizvodnji u 2011. i 2012 godini. 

MATERIJAL I METOD RADA

Dinamika NO 3 -N u zemljštu u zavisnosti od sistema i tretmana đubrenja i njihov uticaj na prinos paradajza, praćena je kroz dva ogleda u plasteniku postavljena na oglednom polju Poljoprivredne službe u Somboru u 2011. i 2012. godini. U jednom ogledu (ogled A) praćen je direktan uticaj primenjenih sistema i tretmana đubrenja na dinamiku NO 3 -N u zemljištu i prinos paradajza, dok je u drugom ogledu (ogled B), praćen rezidualni efekat primenjenih sistema i tretmana đubrenja (đubrenje je bilo pod predusev-kupusnjače) na dinamiku NO 3 -N i prinos paradajza. Pre postavljanja ogleda (A i B ) u plasteniku uzeti su uzorci zemljišta u sloju 0-30 i 30-60cm za agrohemijske analize. U tabeli 2. prikazani su rezultati početnog stanja agrohemijskih analiza zemljišta u ogledima pre sadnje paradajza. Za analize plodnosti zemljišta korišćene su standardne metode. 

Tab.1 Različiti sistemi i tretmani đubrenja paradajza u ogledima u plasteniku (direktni i rezidualni efekat đubrenja) Table 1. Different fertilization systems and tomato treatments in greenhouse experiments (direct and residual effects of fertilization)

Zemljište u oba ogleda je alkalne reakcije, srednje do visoko karbonatno, srednje do siromašno obezbeđeno humusom za proizvodnju povrća, u klasi srednje obezbeđenih u ukupnom azotu, a dobro u mineralnom azotu, srednje do vrlo siromašno u lakopristupačnom fosforu i srednje do siromašno u lakopristupačnom kalijumu. 

Tab. 2. Hemijske osobine zemljišta u ogledu pre sadnje paradajza Table.2 Chemical proporties of soil in experiment before tomato planting

A -direktni efekat đubrenja B -rezidual efesct of fertilizer Određivanje NO 3 -N u zemljištu u sloju 0-30cm i 30-60cm bilo je pre sadnje rasada, u intezivnom porastu paradajza, pred prvu i drugu berbu, po N min. metodu Sharpf-a i Wehrmann-a (1979). 

Tab.3. Hemijski sastav primenjenih organskih đubriva u eksperimentima

Hemijski sastav primenjenih organskih i mineralnih đubriva prikazan je u tab. 3. Na osnovu sadržaja azota u organskim đubrivima izračunata je količina kompostiranog svinjskog stajnjaka i zgorelog goveđeg stajnjaka koju treba primeniti da bi se unelo 250 kgN ha -1 .(bilo pod direktnu sadnju paradajza ili pod prethodno gajeni usevkupusnjače). 
Za determinaciju biljkama pristupačnih mikroelemenata Fe, Mn, Cu i Zn uzorci organskih đubriva extrahovani su DTPA-TEA rastvorom, a njihova koncentracija izmerena je na AAS (Shimadzu 6300) plamenom tehnikom. "Pseudo" ukupan sadržaj teških metala Cd, Pb, Ni, i Cr u organskom đubrivu je određen je delovanjem na uzorak conc. HNO 3 u H 2 O 2, a njihova koncentracija izmerena je na AAS (Shimadzu 6300) plamenom tehnikom ( Lindsay et all. 1978). 
Rezultati istraživanja obrađeni su regresionom analizom pri čemu je značajnost razlika sredina tretmana tretirana LSD testom. 

REZULTATI I DISKUSIJA

Dinamika NO 3 -N u zemljištu u ogledima pod paradajzom sa direktnim i rezidualnim efektom primenjenih sistema i tretmana đubrenja prikazana je na graf 1. Prema graf. 1. izmerene količine NO 3 -N pri istim sistemima i tretmanima đubrenja, i terminima merenja su statistički veće u ogledu gde su đubriva direktno primenjena pod paradajz, u odnosu na ogled sa rezidualnim efektom đubrenja. Najmanja razlika u količini NO 3 -N između direktnog i rezidualnog efekta đubrenja izmerena je pri sadnji paradajza, a najveća u drugoj berbi paradajza. Pri direktnom đubrenju paradajza biljke su tokom vegetacije usvajale mineralni azot iz primenjenih đubriva i zemljišnih rezervi, dok su u ogledu sa rezidualnim efektom đubrenja usvajale samo rezidualni azot zemljišta. Kako su se potrebe paradajza u NO 3 -N od intezivnog porasta do kraja vegetacije povećavale tako je i razlika između mineralnog azota u zemljištu iz direktnog đubrenja i rezidualnog efekta bila sve veća. U ogledu sa direktnim đubrenjem pod paradajz izmerene količine NO 3 -N po terminima uzorkovanja predstavljaju ravnotežno stanje između mineralizacije primenjenih đubriva i organske materije zemljišta sa jedne strane, i imobilizacije mineralnog azota od strane useva paradajza i mikroorganizama s druge strane (Bogdanović, Čabilovski, 2007.; Čabilovski 2010.; Bogdanović et. all.2012.). 
U ogledu sa rezidualnim efektom đubrenja izmerene su manje količine NO 3 -N po terminima uzorkovanja i predstavaljaju ravnotežno stanje samo između mineralizacije organske materije zemljišta i imobilizacije biljkama paradajza i mikroorganizmima, te su otuda i značajno manje. Korelaciona zavisnost između izmerenih količina NO 3 -N u zemljištu po terminima uzorkovanja i ostvarenih prinosa paradajza. u ogledima sa direktnim đubrenjem i đubrenjem pod predusev prikazana je na graf 2. i graf 3. 
Graf. 1. Dinamika NO 3 -N u zemlištuu u plasteničkoj proizvodnji paradajza u zavisnosti od direktnog i rezidualnog efekta primenjenih đubriva Graph 1. Dynamics NO 3 -N in soil in experiments with direct and residual effect of applied fertilizer in tomato production U ogledu sa direktnim đubrenjem pod paradaiz (graf. 2) po terminima uzorkovanja utvrđena je jaka korelaciona zavisnost između NO 3 -N u zemljištu na početku vegetacije i u prvoj berbi i ostvarenog prinosa, dok je u drugoj berbi između NO 3 -N i prinosa utvrđena slabija korelaciona zavisnost. U ogledu pod paradajzom gde je praćen rezidualni efekat đubrenja (graf 3.) između NO 3 -N u zemljištu pre sadnje i prinosa nije utvrđena korelaciona zavisnost. Međutim, utvđena je jaka korelacija između NO 3 -N u zemljištu i prinosa paradajza u prvoj berbi, a nešto slabija u drugoj berbi. 

Graf.2. Korelacija između koncentracije NO 3 -N u zemljištu i prinosa paradajza pri direktnom đubrenju Graph 2. Correlation between concetration of NO3-N in the soil and tomato yield in experiment with direct fertilizing

Statistički značajno veći prinos paradajza ostvaren je pri đubrenju CPM + mineralno đubrivo, u odnosu na druge tretmane đubrenja i kontrolu.. Dok je u ogledu sa direktnim đubrenjem pod paradajz pri tretmanu đubrenja MCM + mineralno đubrivo ostvaren statistički značajno veći prinos ploda paradajza u odnosu na druge tretmane đubrenja i kontrolu, osim tretmanu CPM + mineralno đubrivo. Veći prinos ploda paradajza pri tretmanu đubrenja CPM + mineralno đubrivo, može se objasniti znatno većom rastvorljivosti biogenih elemenata prvenstveno azota iz CPM, u odnosu na druge tretmane đubrenja a samim tim i na njihovu veću pristupačnost za biljke (Denić 2010; Bogdanović i sar. 1995). 

ZAKLJUČAK

Na osnovu praćenja direktnog i rezidualnog efekta primenjenih đubriva na dinamiku NO 3 -N u zemljištu i prinos paradajza u ogledima u plasteniku mogu se izvesti sledeći zaključci: 
• Izmerene količine NO 3 -N pri istim sistemima i tretmanima đubrenja, i terminima određivanja su značajno veće u ogledu gde su đubriva direktno primenjena pod paradajz, u odnosu na ogled sa rezidualnim efektom đubrenja. • U ogledu sa rezidualnim efektom đubrenja između NO 3 -N u zemljištu pre sadnje paradajza i ostvarenog prinosa nije utvrđena korelaciona zavisnost • U istom ogledu u kasnijim terminima uzorkovanja tokom vegetacije između NO 3 -N u zemljištu i prinosa paradajza utvrđena je značajna korelaciona zavisnost. • Pri svim terminima merenja u ogledu sa direktnim đubrenjem pod paradajz, između NO 3 -N u zemljištu i prinosa utvrđena je dobra korelaciona zavisnost. • Primenom LSD testa utvrđeno je da nema statistički značajne interakcije između sistema đubrenja i tretmana, dok je statistički značajno povećanje prinosa paradajza bilo pod uticajem tretmana đubrenja. • Značajno veći prinosi paradajza i pri direktnom i đubrenju pod predusev ostvareni su na tretmanu kompostirani svinjski stajnjak i mineralno đubrivo, u odnosu na druge tretmane đubrenja i kontrolu. 

ZAHVALNICA

Rad je deo projekta TR31036, koji je finansiralo Ministarstvo za nauku i tehnološki razvoj R. Srbije 



  


Table . 3

 . . Chemical composition of applied organic fertilizers at the experiments 


	Experiment	Dept h cm	H 2 O	pH	KCl	% CaCO 3	% humus a	% %N	mg 100g -1 soil P 2 O K 2 5 O	mg NO 3 -N kg -1 before planting
	B	0-30	7,96		7,45	7,16	3,19	0,1	21,	16,	32,5
								6	3	8
		30-60	8,26		7,47 15,59	2,35	0,1	3,3	13,	64,5
								1		7
	A	0-30	8,22		7,21	5,79	3,26	0,1	16,	18,	35,9
								6	6	5
		30-60	8,30		7,41 20,23	2,43	0,1		
	Fertilizer %	%	%			mg kg -1	
			P 2 O							
		N		K 2 O	Mn	Fe	Zn	Cu	Cd	Ni	Pb
	CPM	1,25 3,58 1,68 123,0 792,0	170,1 32,1 1,52	88,6	3,6
	MCM	1,21 2,59 1,33 177,0 1087,1 36,1	6,0	1,6	78,9	7,1
	MF	11	11	21	-	-	-	-	Trag. Trag. Trag.

Jakoj zavisnosti između rezidualnog azota zemljišta i prinosa paradajza doprineli su bolji uslovi za mineralizaciju organske materije zemljišta, visoke temperature i navodnjavanje useva tokom vegetacije. Istraživanja nekih autora pokazuju da prolećna primena organskih đubriva ima veći uticaj na prinos gajenih kultura u godini primene u odnosu na unošenje u jesen (Hansen et. al.;Randall et al. 1999 ). 

Graf.3. Korelacija između koncentracije NO 3 -N u zemljištu i prinosa paradajza pri rezidualnom efektu đubrenja Graph 3. Correlation between concetration of NO 3 -N in the soil and tomato yield in experimentwith residual effect of fertilizing

Nakon primenjenog LSD testa utvrđeno je da nije bilo statistički značajne interakcije između sistema i tretmana đubrenja, odnosno statistički značajno povećanje prinosa bilo je pod uticajem tretmana (graf 4.). 

Graf.4. Prosečan prinos paradaiza u zavisnosti od primenjenih đubriva

Graph Average tomato yield as dependent on applied fertilizer 

EFFECT OF DIRECT AND RESIDUAL FERTILIZATION WITH ORGANIC AND MINERAL FERTILIZERS ON TOMATO YIELD

Darinka Bogdanović, Žarko Ilin, Ranko Čabilovski, Klara Marijanušić, Boris Adamović 

SUMMARY

Based on the monitoring of direct and residual effects of the applied fertilizers to the dynamic of soil NO 3 -N and tomato yield in greenhouse experiments, the following conclusions can be carried out: 
Measured amounts of NO 3 -N in the identical systems and fertilizer treatments and sampling times were significantly higher in the experiment in which fertilizers were applied directly under tomatoes in comparison to the experiment with the residual effect of fertilization.In the experiment with residual effects of fertilization, no correlation was found between the measured amounts of soil NO 3 -N before planting time and tomato yield. In the same experiment at later sampling times during growing season, high correlation was found between soil NO 3 -N and tomato yield. In the experiment with direct fertilization under tomato a high correlation was found between soil NO 3 -N and the yield at all sampling times.Use of LSD test showed that there were no statistically significant interactions between fertilizer systems and treatments, while statistically significant increase of tomato yield was influenced by fertilization treatments. Significantly higher tomato yield in direct fertilization nd fertilization under previous crop were achieved in treatment by composted pig manure and mineral fertilizer in relaton to other fertilization treatments and control.
UTICAJ DIREKTNOG I REZIDUALNOG ĐUBRENJA ORGANSKIM I MINERALNIM ĐUBRIVIMA NA PRINOS PARADAJZA