STAVOVI STUDENATA ODSJEKA ZA ANGLISTIKU FILOZOFSKOG FAKULTETA UNIVERZITETA U SARAJEVU / ENGLISH LANGUAGE AND LITERATURE STUDENTS’ ATTITUDES


Ovaj rad bavi se analizom stavova studenata Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu (N = 91) po pitanju izvođenja i organizacije nastave na daljinu tokom pandemije virusa korona (mart 2020). Istraživanje je osmišljeno kao akciono (engl. action research), koje pritom ima obilježja i kvalitativnog i kvantitativnog istraživanja. Ključni instrument za prikupljanje podataka je anketni upitnik koji su izradili autori ovog rada. Anketni upitnik (Google Forms) dostavljen je putem e-maila studentima Odsjeka za anglistiku (od I do V godine). Obrada podataka (deskriptivna statistika) izvršena je korištenjem softvera SPSS. Na osnovu nalaza analize zaključeno je da studenti "nastavu na daljinu" ne smatraju nastavom boljeg kvaliteta u odnosu na "nastavu u učionici", ali da u periodu normalizacije pandemijskog stanja otvoreno priželjkuju kombinirani (engl. blended) oblik nastave. Nalazi analize također ukazuju na to da je nastavne prakse neophodno modernizirati uvođenjem reprezentativnije verzije sistema učenja na daljinu, čime bi se značajno unaprijedio kvalitet dosadašnje nastave, ali i konkurentnost visokoškolske ustanove. 1 jučne riječi: pandemija, virus korona, učenje na daljinu, kombinirana nastava UVOD Pronalazak interneta i rapidni razvoj informacionih tehnologija, naročito od početka 21. stoljeća, doveo je do značajne transformacije nastavnog procesa, naročito na univerzitetskom nivou, a takva situacija vodila je ka djelimičnoj ili potpunoj digitalizaciji nastavnog procesa. Digitalizacija nastavnog procesa otvorila je mnoge mogućnosti ne samo po pitanju modernizacije nastave u učionici već i dostizanja visokih standarda konkurentnosti, od kojih se jedan odnosi i na mogućnost organiziranja "nastave na daljinu" (engl. distance learning, distance education, remote education). Danas, širom svijeta, na mnogim univerzitetima postoje raznoliki studijski programi, pri čemu su neki potpuno online, a neki su kombinacija online nastave i nastave u učionici (engl. hybrid, engl. blended courses). 
Međutim, veoma je važno napomenuti da digitalizacija nastave nije nastala sama od sebe. Razvojem interneta i informacionih tehnologija došlo je, prije svega, do veoma brze digitalizacije korisnika, a to je danas posebno vidljivo kod mlađih generacija, koje ne mogu zamisliti bilo kakav oblik učenja bez upotrebe ovih resursa. Prema tome, upotreba interneta i informaciono-komunikacijskih tehnologija u nastavi rezultat je praćenja potreba današnjih generacija učenika i studenata, koje žele i otvoreno traže da se obrazuju u skladu sa standardima vremena u kojem žive. 
Međutim, iako se na prvi pogled sve ovo čini razumljivim i očekivanim, mnogi univerziteti širom svijeta danas još uvijek nemaju ovo iskustvo. Razlozi su mnogobrojni: (ne)postojanje volje za uvođenjem sistema učenja na daljinu, nedostatak finansijskih sredstava, nedostatak stručnog kadra, itd. S druge strane, ono što je sasvim izvjesno jeste da je novonastala pandemija virusa korona (u daljem tekstu: pandemija) bez izuzetka pogodila sve univerzitete. Rezultat takve situacije bila je potpuna obustava nastavnog procesa u učionici i "instant" prelazak na sistem učenja na daljinu. Oni univerziteti koji su i prije pandemije imali infrastrukturu i resurse za izvođenje ovog oblika nastave bili su manje ili više spremni; oni koji nisu našli su se u, jednostavno rečeno, "online haosu". 
S obzirom na to da se u ovom radu bavimo stavovima studenata o načinu organiziranja i izvođenja nastave na daljinu na Odsjeku za anglistiku Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, ovaj rad polazi od sljedećih istraživačkih pitanja: 
IP U kontekstu pandemije virusa korona, prema podacima UNESCO-a, više od 1,37 milijardi studenata u 138 zemlje svijeta direktno su pogođeni problemom prebacivanja nastave na podučavanje na daljinu, a skoro 60,2 miliona nastavnika u osnovnim, srednjim školama i univerzitetima susrelo se s izazovom prebacivanja na sistem učenja na daljinu. 7 elazak na platforme za učenje na daljinu nekim visokoškolskim institucijama (npr. Univerzitet u Leidenu), vjerovatno, nije bio toliki izazov kao univerzitetima koji ovi resurse nemaju. Takvi univerziteti su, u smislu prevazilaženja ovog problema, koristili ono što je bilo javno dostupno i besplatno (npr. Zoom, Moodle, itd.). Pošto je takva realnost zadesila i Bosnu i Hercegovinu, u nastavku ćemo se fokusirati na kraći pregled aktuelne situacije po pitanju realizacije nastave na daljinu na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu. 

ONLINE NASTAVA PRIJE I POSLIJE PANDEMIJE

Prije pandemije virusa korona na Filozofskom fakulteta Univerziteta u Sarajevu online nastava nije bila obavezna nastava niti za nastavnike, niti za saradnike, niti za studente. 
Međutim, važno je naglasiti da Filozofski fakultet već dugi niz godina ima svoju online platformu za učenje na daljinu pod nazivom Bibliotečki sarajevski elektronički repozitorij (BISER). Ova platforma se prije pandemije koristila po potrebi, uglavnom za razmjenu online materijala između nastavnika, saradnika i studenata. Nastava u učionici bila je osnovni i prioritetni oblik izvođenja nastave. Početkom 2020. godine pokrenuta je incijativa da se ova online platforma koristi u nastavi na svim odsjecima Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, pa se tako postepeno krenulo s organizacijom i uvođenjem online sedmice tokom ljetnog semestra. 
Za početak je ova aktivnost bila ponuđena kao opciona, a ne obavezna za nastavno osoblje fakulteta. 
U trenutku kada je proglašena pandemija, platforma BISER postala je jedini raspoloživ online resurs za učenje na daljinu. Međutim, budući da do perioda pandemije nije uspostavljena praksa i tradicija korištenja ove platforme u nastavnom procesu na svim odsjecima, sasvim je razumljivo da se učenje na daljinu putem platforme BISER realizira samo djelimično (iz pojedinih predmeta), pri čemu nastavno osoblje počinje istovremeno da istražuje i koristi i ostale raspoložive online platforme (Skype, Zoom, Webex, itd.) koje doprinose, ali i dodatno kompliciraju sistem učenja na daljinu koji se počinje simultano odvijati na više paralelnih online platformi. 
U isto vrijeme, na određenim online platformama Bosna i Hercegovina nije bila navedena na listi zemalja iz kojih se može izvršiti registracija. Samostalno registriranje korisničkog profila nije bilo moguće jednostavno i brzo uspostaviti, a čekanje na korisničko ime na platformama koje su otvorile mogućnost besplatnog korištenja kanala za usmenu komunikaciju (npr. Cisco Webex, Supporting You During Covid-19) potrajalo je i nekoliko sedmica, zbog velikog broja zahtjeva. U nekim slučajevima korištenje više paralelnih platformi ponuđeno je kao zamjena za različite nastavne aktivnosti u učionici (jedna za timski rad, druga za usmenu komunikaciju i sl.). 

METODOLOŠKI OKVIR ISTRAŽIVANJA

Ovaj rad osmišljen je kao akciono istraživanje (engl. action research) 8 budući da je nastao na inicijativu grupe autora koji na Odsjeku za anglistiku izvode nastavu i koji od početka pandemije učestvuju u organizaciji nastavnog procesa u virtuelnom okruženju. Ova studija ima obilježja i kvalitativnog i kvantitativnog istraživanja, a ključni instrument za prikupljanje podataka je anketni upitnik (u daljem tekstu: upitnik) koji su izradili autori ovog rada. Važno je napomenuti da pretraživanjem dostupne literature koja se bavi ovom tematikom nije pronađen upitnik koji se u cijelosti mogao preuzeti iz već objavljene studije. S jedne strane, u raspoloživim bazama referentnih časopisa još uvijek je manjak radova koji se bave ovom i/ili sličnom tematikom u kontekstu pandemije. U nekim radovima koji su nam bili dostupni (vidjeti: Hakan, Rukiye i Guler, 2010; Malinovski et al., 2015; dos Santos i Cechinel, 2019) mjeri se stepen zadovoljstva studenata u pogledu korištenja već postojeće infrastrukture za sistem učenja na daljinu koja se tokom pandemije počela koristiti preko svojih kapaciteta. Pri tome je najčešće riječ o univerzitetima koji imaju već uspostavljenu tradiciju postojanja i korištenja učenja na daljinu. Međutim, iako u dostupnoj literaturi nismo pronašli adekvatan instrument, upitnik koji je korišten za potrebe ovog istraživanja izrađen je na temelju poznate metodologije i kombiniranja dostupnih izvora (radova) iz kojih su djelimično preuzeta pitanja. 
U tom smislu, upitnik je izrađen prema metodologiji Brown (2001) i sastoji se od 5 vrsta pitanja: 
1) problemska pitanja (zatvorenog tipa), 2) rangiranje (prioriteti), 3) pitanja sposobnosti i mogućnosti (zatvorenog tipa), 4) pitanja stava (zatvorenog tipa), 5) rješenja (komentari otvorenog tipa). 
8 Akciono istraživanje je termin koji se koristi u primijenjenoj lingvistici, odnosno u metodologiji istraživanja u oblasti usvajanja stranog jezika. Ovaj termin znači da se radi o istraživanju koje pokreće isključivo nastavnik koji je uočio određene probleme u radu sa svojim učenicima/studentima i koji upotrebom određene metodologije prikuplja podatke, obrađuje ih i pronalazi rješenja (doazi do preporuka i ideja), s ciljem prevazilaženja problema i stvaranja nove i efikasne prakse podučavanja/usvajanja znanja (više informacija kod Mackay & Gass, 2015). 
U upitnik su naknadno uključena i pitanja za prikupljanje osnovnih demografskih podataka. Upitnik je prošao kroz sljedeće faze izrade: a) faza osmišljavanja, koja je trajala od početka prelaska nastave na daljinu (mart 2020) 9 do finaliziranja upitnika (maj 2020); b) faza pilotiranja (kraj aprila 2020) i c) faza finaliziranja. Anketni upitnik sastoji se od 39 pitanja koja su grupisana u četiri tematske cjeline, odnosno: a) opći podaci (demografska pitanja), b) procjena digitalne kompetencije, c) identifikacija problema, d) identifikacija rješenja. 
Pitanja koja se tiču općih, odnosno demografskih podataka (način formuliranja za: spol, godina rođenja, smjer), te pitanja koja se tiču samoprocjene digitalne kompetencije modificirani su prema Popa i Topala (2018). Pitanja identifikacije problema i rješenja prilagođena su prema Krsmanovic, Djuric, Dimitrovic (2012). 
Na kraju upitnika, svim studentima ponuđena je mogućnost dostavljanja rezultata istraživanja, što je i učinjeno (putem e-maila). 
Faza pilotiranja realizirana je u smislu testiranja razumljivosti pitanja, načina formuliranja, te utvrđivanja stepena relevantnosti/suvišnosti postavljenih pitanja. U tom procesu učestvovali su autori rada te dva eksterna saradnika sa iskustvom u izradi upitnika kao mjernog instrumenta. Pored toga, metodom slučajnog odabira, iz dostupne liste studenata odabrana su tri studenta (I, III, i IV godina studija) kojima je upitnik dostavljen u formi Word dokumenta na komentar (testiranje razumljivosti pitanja). Ti studenti nisu popunjavali finalnu verziju upitnika. Na osnovu svih prikupljenih komentara izvršene su korekcije, a finalna verzija upitnika dostavljena u vidu upitnika Google Forms (link) putem e-maila studentima Odsjeka za anglistiku (od prve do pete godine 

REZULTATI I DISKUSIJA

U ovom dijelu rada bit će predstavljeni rezultati koji su dobiveni analizom prikupljenih podataka. 

Opći podaci (ispitanici)

Ispitivanju je pristupio ukupno 91 ispitanik (100%), od toga 16 muškog (17,6%) i 75 ženskog spola (82,4%). Od ukupnog broja (N=91), upitnik je popunilo 40 ispitanika (44%) prve godine dodiplomskog studija, 20 ispitanika (22%) druge godine dodiplomskog studija, 6 ispitanika (6,6%) treće godine dodiplomskog studija, 16 ispitanika (17,6%) prve godine postdiplomskog studija i 9 ispitanika (9,9%) druge godine postdiplomskog studija. 
Od ukupno 26 ispitanika koji pohađaju postdiplomski studij (28,6%), interes za popunjavanje ovog upitnika prema smjerovina je kako slijedi: 17 ispitanika (18,7%) -nastavnički smjer, 3 ispitanika (3.3%) -prevodilački smjer, 1 (1,1%) -književni smjer i 5 ispitanika (5,5%) -lingvistički smjer. 

Samoprocjena digitalne kompetencije

Od ukupnog broja (N=91) 43 ispitanika (47,3%) izjasnilo se da je prije prelaska na učenje na daljinu na fakultetu već ranije imalo iskustvo pohađanja online nastave, a to iskustvo u svim slučajevima veže se za nastavu u srednjoj školi. Četrdeset i osam ispitanika (52,7%) izjasnilo se da se (do prelaska na učenje na daljinu na fakultetu) nikada nisu sreli s nastavom ovog tipa. 
Što se tiče samoprocjene znanja i vještina ispitanika po pitanju korištenja računara i interneta, ispitanici su odabrali poprilično visoku srednju ocjenu, kao što se vidi iz sljedeće tabele. Osamdeset ispitanika (89%) potvrdili su da se svi nastavni materijali dostavljaju redovno. 
Nastavni materijali koji su najčešće dostupni na online platformi su Power-Point prezentacije. 

Slika 3. Prikaz najčešće korištenih materijala na online platformi

Koji nastavni materijali se najcesce dostavljaju za online nastavu? Moguce odabrati vise od jednog odgovora. 

Ocjena nastave koja se NE izvodi putem online platforme

Što se tiče nastave koja se ne izvodi putem bilo koje online platforme, više od 80% ispitanika potvrđuje da se instrukcije za nastavu i konsultacije s predmetnim nastavnikom/saradnikom odvija putem e-maila. Također, 54 ispitanika (59,3%) izjasnilo se da su instrukcije koje se dostavljaju putem e-maila jasne. 

Komentari ispitanika

Budući da je ovaj upitnik uključivao i opciju da ispitanici daju svoj lični komentar, dio o analizi završavamo pregledom komentara kojima se skreće pažnja na još neke važne detalje, od kojih neki jesu, a neki nisu bili obuhvaćeni anketnim pitanjima. U tom smislu, izvršeno je kodiranje odgovara sa oznakom IS (ispitanik), pa se tako IS 1 odnosi na ispitanika koji je u listi komentara prvi, IS 2 na ispitanika koji je u listi komentara drugi, itd. Na osnovu uvida u sve dostavljene komentare (54), u nastavku donosimo pregled najvažnijih tematskih cjelina i izvornih komentara.foot_8 
Upotreba online platformi IS 3 "Da se pronađe jedna platforma za sve predmete." 
IS 5 "Manje platformi!" IS 9 "Mislim da bi svi predmeti trebali da se održavaju preko Zoom ili slične platforme. Na taj način interakcija je bliža i bolja. Profesori uvijek mogu dijeliti svoj screen sa studentima i obrnuto i to je praktično. Studenti uvijek imaju neka pitanja koja je možda nezgodno pitati putem e-maila, pa oklijevaju da to pitaju. Također, pisanim putem se ne može ni ublizu objasniti/elaborirati/dati odgovor, što ostavlja mjesta za zbunjenost i lošiju komunikaciju." 
IS 12 "Odabir jedne konkretne platforme koju bi svi nastavnici koristili (...), nastavnici u stanju da razumiju konstruktivnu kritiku i u jednu ruku negodovanje (uzrokovano ne tako uvijek konkretnim uputama), bez osjećaja 'napadnutosti." 
IS 17 "Oslanjanje više na platforme poput Bisera i minimalno korištenje emaila." 
IS 19 "Veliki broj akademskog osoblja nije bio spreman ni voljan da organizuje online nastavu. (...) Neki su dostavljali samo sedmične prezentacije i zadatke koji su inicijalno trebali da budu "dokaz o provođenju online nastave", a kasnije su ti zadaci već prerasli u segment koji nosi značajan postotak ocjene (možda i konačnu ocjenu -još uvijek se ništa ne zna)." 
IS 40 "Jedinstvena platforma bila bi idealna i već je odavno prijeko potrebna. Bilo bi odlično kada bi ta platforma nudila opciju snimanja ekrana svakog studenta tako da bi se ispiti mogli uredno održavati i profesori bi imali uvid u to koje stranice student otvara u toku ispita dok gleda i na kameri tako da se ispiti mogu održavati regularno. Na osnovu prikazanih komentara studenata (IS 1 -IS 47) može se primijetiti veoma izražena frustracija studenata, koja se sastoji od nekoliko očekivanja koja nisu u ovom trenutku zadovoljena, odnosno: a) fakultet treba svim studentima osigurati odličan sistem učenja na daljinu; b) nastavno osoblje treba biti odlično osposobljeno za rad s platformom učenja na daljinu; c) nastavno osoblje treba imati odlične vještine za korištenje sistema na daljinu, kao i vještinu odabira materijala koji više odgovara prerađenom silabusu i koji je namijenjen isključivo za izvođenje ovog oblika nastave; d) treba koristiti samo jednu platformu; e) nastavno osoblje (svi) bi trebali izvoditi nastavu na daljinu i to ne bi trebala biti odluka na temelju slobodnog izbora; f) nastava na daljinu podrazumijeva da nema nastave u učionici, koja je riskantna zbog trenutne epidemiološke situacije; g) osigurati dodatne ispitne rokove. S druge strane, veoma je interesantno zapaziti da samokritičnost studenata nije posebno izražena, osim u nekim, rijetkim konstatacijama u kojima se naglašava da trenutni sistem učenja na daljinu uveliko olakšava prepisivanje, pa i mogućnost da ispit radi neko drugi. Pored pomenutog, studenti nisu u velikoj mjeri pokazali razumijevanje za probleme nastavnog osoblja u smislu nepostojanja potrebnih resursa i/ili znanja/vještina (osim u jednom komentaru, IS 19). I na kraju, komentara kojima se trenutni sistem učenja na daljinu ocjenjuje kao vrlo dobar ili odličan gotovo i da nema (1 komentar, IS 36). 

ZAKLJUČAK

Na osnovu analize svih prikupljenih podataka, može se zaključiti da su sve tri prvobitno definirane hipoteze potvrđene, odnosno: a) prelazak na sistem učenja na daljinu bez postojanja bilo kakvog iskustva u njegovom korištenju bilo je veoma stresno iskustvo za studente; b) potrebno je hitno modernizirati postojeći sistem učenja na daljinu; i c) u budućnosti treba se sve više kombinirati klasična nastava i učenje na daljinu. Pored toga, na osnovu analize podataka može se zaključiti da studenti veoma često sebe doživljavaju kao stranu koja se smatra ugroženom, zbog činjenice da studenti imaju velika očekivanja u pogledu standarda učenja na daljinu, a veoma malo razumijevanja za aktuelnu situaciju (problemi s infrastrukturom, potreba dodatne obuke, itd.). To je sasvim i razumljivo ako se uzme u obzir da se sistemom učenja na daljinu vrši i provjera znanja i da su studenti veoma zainteresirani za postizanje što boljih rezultata. S tim u vezi, u smislu daljeg razvijanja i unapređenja postojećeg (improviziranog) sistema učenja na daljinu, na osnovu analize podataka iznesenih u ovom radu, neke od preporuka mogu se definirati kako slijedi: 1) koristiti samo jednu platformu za sve predmete; 2) unaprijediti platformu sa više integriranih platformi (softverska rješenja s licencom) kako bi se omogućila kvalitetna videopredavanja i interakcija sa studentima; 3) unaprijediti platformu sa dodatnim softverskim rješenjima, koja bi omogućila provjeru znanja u skladu sa standardima provjere znanja u sistemu učenja na daljinu (mogućnost da se smanji ili potpuno ukloni trenutno veoma popularna praksa prepisivanja, kao i mogućnost pristupa ispitu od strane trećih lica (koja nisu studenti koji trebaju pristupiti ispitu)): 11 4) pokrenuti strateški i dugoročan sistem obuke nastavnog osoblja, ali i studenata; 5) organizirati obuke koje bi bile usmjerene na pojašnjavanje koraka putem kojih nastavno osoblje može da prilagodi nastavni materijal (obim) sistemu učenja na daljinu; 6) organizirati servis podrške i obuke za studente. 
Na samom kraju ovog rada, može se reći i sljedeće: nema nikakve sumnje da je "instant" prelazak na učenje na daljinu u ovom pandemijskom kontekstu bio veoma stresan kako za studente, tako i za nastavno osoblje. Budući da ni studenti, ni nastavno osoblje Odsjeka za anglistiku do početka pandemije nisu imali zajedničko iskustvo u korištenju platforme za učenje na daljinu, neizostavno je moralo doći do konfuzije i razočarenja. Studenti u popriličnoj mjeri fakultetu i nastavnom osoblju zamjeraju nedostatak resursa, ali i vještina i znanja i pritom u potpunosti zanemaruju činjenicu da nastavno osoblje (većina) do sada nije imalo priliku da bude educirano na institucionalnom nivou. Ovdje u pitanju nije nedostatak volje, već činjenica da se neki procesi i reforme u Bosni i Hercegovini dešavaju veoma sporo, a tu je, svakako, konstantan nedostatak finansijskih sredstava. Pored toga, kritike po pitanju učenja na daljinu uglavnom koje su iznesene u ovom radu odnose se samo na rad onih nastavnika/saradnika koji su učestvovali u ovom procesu, što nije dovoljno, jer objektivan sud bi se mogao donijeti samo ako bi se procijenio rad svih. S tim u vezi, ako se malo drugačije sagleda ova situacija, umjesto odmjeravanja međusobnih kritika, ova situacija bi se mogla iskoristiti kao odlična polazna osnova za uspostavljanje međusobnog dijaloga koji podržava kritičko promišljanje, putem kojeg bi i nastavno osoblje i studenti jedni od drugih mogli puno toga da nauče. Ovaj rad je upravo i nastao s ciljem promocije takve ideje te pozivanja svih kolegica i kolega da ovakve i slične podatke nastavimo obrađivati iz najrazličitijih uglova, kako bismo svi zajedno pokušali doprinijeti u podizanju kvalitete postojećeg sistema učenja na daljinu. 
U tom smislu, a imajući u vidu činjenicu da se ovaj rad bavi stavovima studenata samo Odsjeka za anglistiku, naredni korak mogao bi biti usmjeren na formiranje reprezentativnijeg uzorka, odnosno većeg broja ispitanika, s manjim ili većim modifikacijama postojećeg upitnika, s ciljem prikupljanja informacija o stavovima svih studenata Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, kako bi se ustanovilo da li u odnosu na rezultate koji su predstavljeni u ovom radu ima ili nema značajnijeg odstupanja. U skladu s nalazima analize, mogle bi se pokrenuti aktivnosti na izradi dugoročne strategije za unapređenje postojećeg sistema podučavanja na daljinu, u smislu nadogradnje svih raspoloživih resursa i nabavke novih. Na taj način bi se ovo "pandemijsko iskustvo" nastave na daljinu zasigurno moglo pretvoriti u sistematičnu analizu naučenih lekcija i iskustava, s ciljem značajnog unapređenja postojećeg kvaliteta studije, ali i konkurentnost Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu kao visokoškolske ustanove. 

LITERATURA




  STAVOVI STUDENATA ODSJEKA ZA ANGLISTIKU FILOZOFSKOG FAKULTETA UNIVERZITETA U SARAJEVU O ORGANIZACIJI I NAČINU IZVOĐENJA NASTAVE NA DALJINU TOKOM PANDEMIJE VIRUSA KORONA 


ISlika 4 .

 4 na kraju, odnos nastavnog osoblja ocijenjen je kao vrlo dobar, sa srednjom vrijednošću (mean) 3,87 kao što se vidi iz sljedećeg prikaza. Ocjena komunikacije nastavnog osoblja sa studentima 




  




  




  




  što je naročito primjetno tokom perioda pandemije), ali kako ovdje nije riječ o sinonimima, u nastavku ćemo se prvo fokusirati na pojašnjenje ovih terminoloških razlika.E-learaning prema definiciji označava vrstu nastavnog procesa koji se realizira putem širokog spektra informaciono-komunikacijskih tehnologija u koje se ubrajaju: računar, interaktivne table, softveri, tablet, mobilni telefon, internet i sl.(Mahlow, 2010). To znači da se e-learning nastava (u daljem tekstu e-nastava) može izvoditi u učionici, ali i izvan učionice. Međutim, ovdje je posebno važno napomenuti da se pojam e-nastava ne ograničava na izvođenje nastave koja je moguća jedino uz upotrebu interneta. Drugim riječima, e-nastava može biti, naprimjer, upotreba audiokli- 


	IP 2: Da li su se studenti tokom nastave na daljinu susretali s problemima i učionici, a tri puta putem adekvatne platforme koja se koristi za učenje na a) Kaltura Live Room za predavanja/vebinare uživo, tokom kojih studen-
	koji su problemi bili najčešći? daljinu. Isto važi i za provjeru znanja. tima mogu direktno postavljati pitanja (simulacija virtuelne učionice);
	IP 3: Kako studenti ocjenjuju način organizacije i izvođenja nastave na daljinu? IP 4: Da li se studentima više sviđa online nastava u odnosu na nastavu u b) Microsoft Teams za interakciju sa studentima; Uzevši u obzir sve što je do sada rečeno, postaje jasno da je, naročito u c) Kaltura Capture za snimanje klipova, predavanja i drugih sadržaja koji kontekstu pandemije, najprimjereniji izraz za opis aktuelne situacije obra-ne podrazumijevaju nastavu uživo; zovanje na daljinu, a ne online nastava. d) Brightspace and Blackboard, ANS i Reminso, platforme za pismene
	učionici? S obzirom na važnost termina učenje na daljinu u ovom radu, u nastavku ispite;
	ćemo se posebno osvrnuti i na neke osnovne karakteristike ovog pristupa e) Skype ili Office 365 Teams za usmene ispite; IP5: Da li nakon normalizacije panedmijskog stanja studenti vide nastavu u podučavanju, koje se danas smatraju standardom. 3 Međutim, prije toga, f) Online Proctoring za kontrolu pristupanja ispitu i održavanje ispita na daljinu kao oblik nastavne aktivnosti koju bi htjeli kombinirati sa kla-važno je reći i sljedeće: nivo svijesti i, općenito, stav visokoškolske ili bilo (prilikom čega se utvrđuje identitet studenta (video), utvrđuje se da stu-sičnom nastavom? koje druge obrazovne institucije po pitanju organiziranja i izvođenja na-dent ne koristi dodatne i nedozvoljene resurse tokom polaganja (snimak
	stave na daljinu, kao i spremnosti da se kontinuirano ulaže u ovaj oblik ekrana, video), upute koje daje nastavno osoblje dok dežura na ispitu u Na osnovu istraživačkih pitanja definirane su tri hipoteze: nastave određuje i krajnji ishod. Tako, naprimjer, na nekim visokoškol-virtuelnoj učionici.
	skim institucijama učenje na daljinu uopće ne postoji kao opcija, na nekim Pored toga, važno je napomenuti da ovdje riječ o licenciranim platforma-drugim učenje na daljinu svedeno je na proizvoljno korištenje besplatnih ma koje se plaćaju, te da postojanje ovako osmišljenog sistema učenja na platformi, dok u nekim drugim visokoškolskim institucijama postoji više-daljinu podrazumijeva i obavezno postojanje tima za podršku koji je speci-godišnja tradicija u pogledu upotrebe i konstantnog unapređenja sistema učenja na daljinu. U tom smislu, važno je napomenuti da realizacija nasta-jaliziran za ovu oblast (Huang, R.H. et al., 2020).
	ve na daljinu podrazumijeva postojanje adekvatne infrastrukture koju čini
	integriran sistem više različitih platformi za različite svrhe 4 , naprimjer: a)
	platforma za upravljanje predmetima, sadržajem, ocjenama, te za koordi-
	naciju sa studentima i nastavnim osobljem, b) platforma za predavanja (tzv.
	live classroom uživo), c) platforma za interakciju sa studentima, d) plat-
	forma za provjeru znanja, e) platforma za utvrđivanje identiteta studenata
	prilikom polaganja ispita, f) platforma za prevenciju plagijata. 5
	zajedno fizički prisutni Kako bismo bolje ilustrirali o čemu je ovdje riječ, navodimo primjer Uni-
	te se kompletna nastava, interakcija i provjera znanja obavlja isključivo verziteta u Leidenu, u Nizozemskoj, čija se infrastruktura za učenje na
	putem interneta (Garten -Meyer, 2009). daljinu sastoji od sljedećih platformi: 6
	I na kraju, termin kombinirana nastava (engl. blended learning; hybrid
	learning) predstavlja kombinaciju klasične nastave u učionici i nastave
	na daljinu (Reay, 2001; Rooney, 2003; Sands, 2002). U praksi to znači da
	se nastava iz jednog predmeta može, naprimjer, dvije sedmice odvijati u

1: Da li su studenti imali dovoljno predznanja za brzi prelazak sa klasičnog na sistem učenja na daljinu?H1: Studentima je nagli prelazak na sistem učenja na daljinu stresno iskustvo.H2: Nakon normalizacije pandemijskog stanja studenti žele pohađati nastavu koja je kombinacija klasične i online nastave (engl.blendedlearning).H3: Sistem učenja na daljinu (koje trenutno postoji) potrebno je poboljšati u organizacionom i sadržajnom smislu.Rad je organiziran kako slijedi: nakon uvoda predstavljen je teorijski okvir, s posebnim fokusom na pojašnjenje terminologije koja se koristi u ovoj oblasti, te obrazloženje osnovnih karakteristika sistema učenja na daljinu.Nakon ovog dijela rada, dat je sažetak postojećeg stanja na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu u smislu (ne)izvođenja nastave na daljinu prije i posije pandemije, nakon čega slijedi kraći opis metodološkog okvira (instrument istraživanja, ispitanici, faze istraživanja).U narednom dijelu rada govori se o rezultatima analize, uz propratnu diskusiju.Rad završava sažetkom najvažnijih zaključaka, uz preporuke za buduća istraživanja.TEORIJSKI OKVIRSpajanje modernih tehnologija s nastavnim procesom dovelo je do nastanka novih termina koje danas svi dobro poznajemo, a riječ je o terminima poput e-learning, online learning/teaching, bledned learning, distance learning/teaching/education.Za sve navedene termine najčešće se može čuti izraz online nastava (pova (CD, USB), videoklipova (CD, USB), različitih softvera (CD, USB), itd.koji se mogu koristiti u učionici i koji se mogu pokrenuti bez interneta.S druge strane, online nastava (engl.onlinelearning/teaching)podrazumijeva nastavu koja se realizira isključivo putem interneta(Ally, 2004a).Drugim riječima, svaki izraz koji u svom sastavu ima riječ online znači da je ta vrsta sadržaja dostupna isključivo putem interneta.Naprimjer, ako se neki nastavni sadržaj, recimo, video/audio klip, pokreće putem interneta, to je online nastava; isto tako, ako se neki nastavni sadržaj dostavlja putem elektronske pošte, i to je online nastava jer je pristup sadržaju omogućen putem interneta.Pod terminom distance education 2 (koji je još poznat pod nazivom distance learning, a u novije vrijeme i remote learning/education) podrazumijeva se organizacija i izvođenje nastave u virtuelnom ambijentu (virtuelna učionica), pri čemu nastavno osoblje i studenti nisu 


  ). Popunjavanje upitnika bilo je na dobrovoljnoj osnovi, a upitnik je popunio ukupno 91 student.Obrada podataka (deskriptivna statistika) izvršena je korištenjem softvera SPSS.Prilikom predstavljanja podataka zadržane su tabele s podacima kako su izvorno prikazani na engleskom jeziku, budući da se radi o općepoznatim statističkim terminima (engl.mean>bos.srednja vrijednost; engl.percent>bos.procenat od ukupnog broja ispitanika; engl.validpercent> bos.procenat od ukupnog broja ispitanika koji su popunili anketni upitnik, engl.standarddeviation> bos.standardna devijacija).Što se tiče ograničavajućih faktora metodološkog okvira, nije postignuta reprezentativnost uzorka, budući da je ovdje riječ o zatvorenoj (engl.in-tact)grupi ispitanika (prema:Mackey, 2015). Pored toga, u ovom radu ne može se tvrditi da su popunjavanju anketnog upitnika pristupili svi studenti Odsjeka za anglistiku. Anketni upitnik popunio je ukupno 91 student (u daljem tekstu: ispitanici). Ukupan broj studenata na svih pet godina mnogo je veći. Kod nekih pitanja pojavljuje se razlika u ukupnom broju ispitanika i broju ispitanika koji su odgovorili na pitanje. 



Kako ste se osjećali kada ste saznali da će se nastava odvijati online?

  Prikaz relevantnosti identificiranih problema tokom učenja na daljinu. 


	Question		Frequency Percent Valid Percent
	Nemam kompjuter kod kuće		4	4,4	14,8
	Kompjuter dijelim s ostalim ukućanima	15	16,5	39,5
	Loša internet konekcija		11	12,1	24,4
	Nisam znao/la da koristim online platformu prije pandemije Tabela 1. Samoprocjena digitalne kompetencije 6 6,6 N Minimum Maximum Mean Std. Deviation 15,4 Koristi se više online platformi za izvođenje nastave 26 28,6 45,6
	Kako biste ocijenili svoje			
	poznavanje rada na računaru Kako su studenti ocijenili organizaciju i izvođenje nastave na daljinu 91 2 5 4,32 0,787
	(desktop/laptop/tablet)? Od ukupnog broja (N=91) 68 ispitanika (74,7%) potvrdili su da se nastava Kako biste ocijenili svoje vještine korištenja interneta? 91 3 5 4,48 0,621 iz svih predmeta na godini studija koju pohađaju izvodi putem neke online
	platforme, dok su 23 ispitanika (25,3%) potvrdila da se nastava iz svih
	predmeta na godina studija ne izvodi na ovaj način.	
		Frequency	Percent	Valid Percent
	Veoma zabrinuto	12	13.2	13,2
	Zabrinuto	32	35,2	35,2
	Bilo mi je svejedno	19	20,9	20,9
	Zadovoljno	22	24,2	24,2
	Jako zadovoljno	6	6,6	6,6
	Total	91	100,0	100,0
	Ukupno 60 ispitanika (69,5%) potvrdili su da se susreću s poteškoćama

Prelazak na online nastavu tokom pandemije: problemi i izazoviOd ukupnog broja (N=91) 70 ispitanika (76,9%) potvrdilo je da se prije pandemije na Odsjeku za anglistiku nije izvodila nastava na daljinu, a 21 (23,1%) se izjasnilo da nisu znali da li se ovaj oblik nastave ranije održavao ili ne.Nakon što je zvanično potvrđeno da se prelazi na online sistem učenja na daljinu (mart 2020), 32 ispitanika (35,2%) potvrdili su osjećaj zabrinutosti, a 22 (24,2%) osjećaj zadovoljstva.Tabela 2. Najzastupljenija emocija nakon početka nastave na daljinu prilikom pohađanja nastave na daljinu, pri čemu se kao najčešći problem javlja problem savladavanja pristupa i korištenja svih online platformi koje se koriste u nastavnom procesu, što potvrđuje 26 ispitanika (45,6%).Pregled svih ostalih problema naveden je u narednoj tabeli.Tabela 3.Osamdeset i sedam ispitanika (95,6%) potvrdili su da se za izvođenje nastave na daljinu koristi više različitih online platformi, pri čemu većina ispitanika (44%) takvu situaciju doživljava kao frustrirajuću. Tabela 4. Stavovi studenata po pitanju broja online platformi tokom izvođenja nastave na daljinu Da 
li se online nastava izvodi putem JEDNE PLATFORME ili putem VIŠE ONLINE PLATFORMI?

  
		Frequency	Percent	Valid Percent
	Na jednoj platformi	4	4,4	4,4
	Na više platformi	87	95,6	95,6
	Total	91	100,0	100,0

Kako biste ocijenili korištenje više online platformi istovremeno? Molimo Vas da odaberete SAMO JEDAN odgovor

  Ako je Vas odgovor "NA VI$E PLATFORMI" .naveditekoje platforme koristite.Moguce je odabrati vise od jednog odgovora.Ocjena o ukupnom dojmu po pitanju organizacije i izvođenja nastave na osnovu analize rezultata bi se mogla definirati kao vrlo dobra, kao što je navedeno u tabeli koja slijedi. 


		Tabela 5. Stavovi studenata po pitanju načina organiziranja
			i izvođenja nastave na daljinu		
	90 responses Question			Minimum Maximum Mean Std. Deviation
	Biser Kako biste ocijenili organizaciju i							1-82(91 1%)
	Moodle izvođenje online nastave na daljinu	1		46 (51 1%) 5	3,23	1,076
	Google udonica (ukupan dojam)		19(211%)				
	Skype Kako biste ocijenili kvalitet								76 (84 4%)
	Zoom nastavnog materijala tokom online	1		5		3,66	-77 (85 6%) 1,147
	Big Blue Button nastave na daljinu? I-0(0%) Socrative Zatvoreni You Tube kanali (za Kako biste ocijenili vještine 2(2.2%) predavanj... Ostalo strane nastavnog osoblja? korištenja online platformi od		1	34 (37 8%) 46 (51 1%) 5	3,71	1,094
	0 Kako biste ocijenili svoje vještine	20		40		60		80	100
	o korištenju online platformi u trenutku popunjavanja ovog			1		5		3,81	1,010
	upitnika?								
	91 responses								
			Email								90(93 9%)
			Forum			28(30.8%)			
			Viber	12(13.2%)					
		Frequency WhatsApp -0(0%)		Percent			Valid Percent
	Veoma lako	Skype	13				14,3 46 (50.5%)		14,3
	Lako	Cisco Webex Meeting	20		31 (34.1%)	22,0			22,0
	Nemam mišljenje	0	18	20		40	19,8	60		80	19,8	100
	Frustrirajuće		40				44,0			44,0
	Veoma frustrirajuće	0				0,00			0,00
	Total			91				100,0			100,0

U najvećoj se mjeri koristi platforma BISER, nakon čega slijedi Skype, a potom Zoom.Slika 1. Prikaz najčešće korištenih online platformi tokom izvođenja nastave putem učenja na daljinuUkupno 71 ispitanik (78,9%) izjasnio se da je nastavno osoblje dostupno za konsultacije, te da se konsultacije najčešće obavljaju putem e-maila.Slika 2. Prikaz najčešće korištenih oblika online komunikacije (konsultacije)Na koji nacin najcesce komunicirate s nastavnim osobljem koje izvodili online nastavu? Moguce je odabrati vise od jednog odgovora. 
koji način se realizira nastava iz predmeta iz kojih se nastava NE IZVODI online?

  
			Frequency Percent Valid Percent
		Instrukcije putem e-maila	78	85,7	85,7
	Valid	Ostalo	13	14,3	14,3
		Total	91	100,0	100,0
	Na				

Tabela 6. Stavovi studenata o nastavi koja se ne izvodi putem online platformeNa 
koji način komunicirate sa nastavnicima/saradnicima koji ne izvode nastavu putem online platformi?

  Kako biste ocijenili odnos nastavnog osoblja prema studentima tokom online nastave (spremnost da se pojasni, spremnost da se brzo odgovori,itd.) 


	90 responses			
	40				
	30				32 (35.6%)
						28 (31.1%)
	20		22 (24.4%)	
	10				
		2 (2.2%)	6 (6.7%)		
	0				
		1	2	3	4	5
				Frequency Percent Valid Percent
		Konsultacije putem e-maila	82	90,1	89,5
		Konsultacije putem mobilnog telefona	2	2,2	2,3
	Valid	(sms poruke)			
		Ostalo		7	7,7	8,1
		Total		91	100,0	100,0

Da li su vam jasne upute za učenje gradiva iz predmeta iz kojih se nastava ne izvodi online?

  Što se tiče ocjene kvalitete i organizacije online nastave, 77 ispitanika (84,6%) smatra da online nastava na daljinu nije boljeg kvaliteta u odnosu na klasičnu nastavu u učionici. S druge strane, interesantno je zapaziti da se više od polovine ispitanika izjasnilo da bi u budućnosti željeli pohađati nastavu koja bi bila kombinacija klasične i nastave na daljinu. 


			Frequency Percent Valid Percent
		Da	54	59,3	59,3
	Valid	Ne Ne znam	24 13	26,4 14,3	26,4 14,3
		Total	91	100,0	100,0
	Nastava na daljinu ili nastava u učionici: koja je bolja?	
			Frequency	Percent	Valid Percent
		Da	14	15,4	15,4
	Valid	Ne	77	84,6	84,6
		Total	91	100,0	100,0

Tabela 7. Stavovi studenata po pitanju izvođenja nastave u učionici i učenja na daljinuDa li smatrate da je online nastava boljeg kvaliteta u odnosu na nastavu u učionici? 
Da li biste u budućnosti željeli pohađati nastavu koja bi bila KOMBINACIJA online nastave i nastave u učionici?

  
		Tabela 8. Prikaz omjera zastupljenosti klasične i nastave	
		na daljinu u postpandemijskom periodu	
	U				
			Frequency	Percent	Valid Percent
		Da	52	57,1	57,1
	Valid	Ne	39	42,9	42,9
		Total	91	100,0	100,0
	To potvrđuje i naredna tabela, u kojoj se jasno vidi da ne postoji veliko
	odstupanje između ispitanika koji žele isključivo nastavu u učionici i onih
	koji žele kombinirani pristup.			

kojem omjeru biste voljeli da je online nastava zastupljena na fakultetu u

  Pored pomenutog, nešto malo manje od pola od ukupnog broja ispitanika smatra da su obuke za korištenje online platformi potrebne, ali se pritom nastavnom osoblju daje blaga prednost. 


	budućnosti?			
		Frequency Percent Valid Percent
	0% nastava u učionici -100% online nastava	3	3,3	3,3
	10% nastava u učionici -90% online nastava	3	3,3	3,3
	20% nastava u učionici -80% online nastava	5	5,5	5,5
	30% nastava u učionici -70% online nastava	4	4,4	4,4
	40% nastava u učionici -60% online nastava	2	2,2	2,2
	50% nastava u učionici -50% online nastava	15	16,4	16,4
	60% nastava u učionici -40% online nastava	7	7,7	7,7
	70% nastava u učionici -30% online nastava	10	11,0	11,0
	80% nastava u učionici -20% online nastava	13	14,3	14,3
	90% nastava u učionici -10% online nastava	14	15,4	15,4
	100% nastava u učionici -0 % online nastava	15	16,5	16,5
	Total	91	100,0	100,0

Tabela 9. Stavovi studenata o obuci iz učenja na daljinuDa 
li smatrate da je nastavnom osoblju potrebna dodatna obuka za korištenje online platformi i online podučavanje?

  
			Frequency	Percent	Valid Percent
		Da	42	46,2	46,2
	Valid	Ne Ne znam	31 18	34,1 19,8	34,1 19,8
		Total	91	100,0	100,0
	Da				

li smatrate da je studentima potrebna obuka za korištenje online platformi?

  na kraju, iako su ispitanici potvrdili da nastava na daljinu nije boljeg kvaliteta u odnosu na klasičnu nastavu, interesantno je zapaziti da se više od polovine ispitanika izjasnilo da bi na kraju ljetnog semestra 2019/2020. ispit htjeli polagati online. 


	Tabela 10. Stavovi studenata o načinu organizacije završnih ispita na kraju semestra
	Da li biste voljeli da na kraju ovog semestra ispit polažete online ili u učionici
	(uz mjere zaštite)?			
			Frequency	Percent	Valid Percent
		Online ispit	62	68,1	68,1
	Valid	U učionici Svejedno mi je	17 12	18,7 13,2	18,7 13,1
		Total	91	100,0	100,0
			Frequency	Percent	Valid Percent
		Da	39	42,9	42,9
	Valid	Ne Ne znam	42 10	46,2 11,00	46,2 11,0
		Total	91	98,9	100,0

I 


  Ispiti bi se trebali polagati online iz razloga što profesori nisu bili u mogućnosti prenijeti znanje studentima." IS 19 "(...) [T]u su još i teškoće u evaluaciji rada studenata poput identifikacije studenta, potencijalno i očekivane malverzacije i varanja tokom provjere znanja i sl., što je utjecalo na pristup nastavnog osoblja koje želi da spriječi takve radnje i zadrži integritet ispita (pridržavajući se striktno silabusa)." 


	IS 40 "Smatram da svo nastavno osoblje i studenti koji nisu dovoljno in-obaveze, slali su enorman broj zadataka koje je bilo teško obavljati na vri-
	formacijski pismeni trebaju proći obuku. (...) Apsolutni sam zagovornik jeme, a očekivali su da mi imamo razumijevanja za njih i njihov privatni
	online nastave da se održava bar u nekom omjeru i nipošto nisam za to da život."
	se vratimo na staro'." IS 29 "Malo više vremena za slanje zadaće."
	Ukoliko vas zanima, provjerite platformu ClassIn. Lično sam preko nje radila 8 mjeseci (kao freelance nastavnica) i odlična je. Hvala na datom prostoru za mišljenje!" IS 41 "Unaprijediti zvaničnu platformu UNSA koja je veoma loše kvalitete!" IS 44 "Koristiti jednu platformu koja ima mogućnost i za video i za audio!" Edukacija i obuke IS 7 "Edukacija nastavnika i studenata prije pandemije, uvođenje tjedna učenja na daljinu, kao npr. na Ekonomskom fakultetu." IS 19 "Vanredna situacija je zatekla većinu profesora/asistenata nespremne (tehnološki i pedagoški) neobučene za sprovođenje ovakvog tipa nastave, što, u krajnjoj liniji, ide na štetu studenata, ali uzrokuje i ogroman stres kod samih profesora." IS 41 "Obavezno uvesti obuke za korištenje online platformi, kako za na-stavno osoblje, tako i za studente, te osposobiti centar za pomoć ukoliko profesori/studenti naiđu na određene prepreke prilikom korištenja platfor-me. Centar bi trebao biti dostupan tokom dana, za vrijeme časova i u vri-jeme postavljanja materijala." Silabusi, gradivo i nastava IS 8 "Iskreno, samo bih volio da se smanji gradivo i da se uvedu detaljnije i jasnije instrukcije za rad u nekim predmetima." IS 10 "Bila bi poželjna bolja organizacija jer su i vanredni i redovni studenti imali potpuno ISTE vremenske rokove i zadatke. Dok to redovnim studen-tima nije predstavljalo problem, mnogi vanredni (uključujući i mene) su se našli u situaciji da izgube bodove zbog zadaće koju nismo stigli poslati." IS 19 "Također, govoreći iz ličnog, kao i iz iskustva svojih kolega sa drugih smjerova i godina, mnogi profesori su bili odlučni da se drže silabusa po svaku cijenu i nisu bili spremni da se prilagode novonastaloj situaciji." IS 20 "Manje gradiva." IS 23 "Razočarana sam profesorima koji smatraju da je bitnije da studenti 'zasluže' svoju ocjenu time što će ih prenapregnuti umjesto da se na prvo mjesto stavi činjenica da je pandemija u toku i da ljudi umiru, te da je potrebno maksimalno olakšati ovaj proces kako ovaj težak period ne bi postao još gori." IS 24 "Previše zadataka, nepotrebno." IS 27 "Prilagoditi nastavu i ispite situaciji." IS 28 "Odgovore na važne mailove smo znali čekati poprilično dugo. Isto tako, pojedini profesori nisu imali razumijevanja za nas i naše privatne IS 30 "Zadovoljna sam online nastavom. U slučaju održavanja ispita voljela bih da testove pregleda i boduje predmetni nastavnik umjesto automatskog bodovanja." IS 32 "Razumijem da se radi po silabusu, ali obimnost materijala koji se šalje tokom online nastave je prevelik." IS 36 "Nemam preporuka jer sam zadovoljan online nastavom." IS 37 "Ista pravila za sve! Ako se nastava treba održavati online, onda bi svi predmetni nastavnici trebali biti dužni da dostavljaju materijale, vrše provjere znanja itd." IS 43 "Smatram da bi profesori koji šalju prezentacije mailom trebali održa vati časove na nekoj platformi. (...) Također, to što smo kod kuće ne znači da smo uvijek dostupni da imamo čas." IS 44 "Pristup online nastavi se mora poboljšati. Online nastava postaje sve popularnija u regionu, pa bi bilo dobro da se to desi i u BiH." IS 47 "Davanje zadataka u tačno određenim terminima, a ne svake sedmi-ce drugi dan i drugi rok za dostavu." IS 49 "Otvorenost prema korištenju raznih online alata i platformi, kao i kreativnost u osmišljavanju online časova." Ispiti IS 14 "Dodatni rok." IS 13 "Uvesti dodatni rok za polaganje ispita i po uzoru na Tuzlanski kan-ton omogućiti svim studentima da prođu u narednu godinu." sore koji stalno čekaju odluke vlasti i ni sami ne znaju na koji način ćemo svi završiti godinu." IS 34 "Forsiranje ispita u učionici smatram vrlo riskantnim, pogotovo za osobe niskog imunološkog sistema. Pritom, iste osobe ne mogu dobiti ni-kakav zdravstveni dokument koji im nalaže da ne napuštaju dom." IS 47 "Drastično smanjivanje trajanja vremena ispita također nije pošteno (ako se u razredu radio sat vremena, zbog čega odjednom imamo samo 15 IS 18 "IS 33 "Uvesti dodatni rok i tako smanjiti pritisak na studente, ali i profe-minuta za izradu?)."
	IS 22 "Neki profesori bi mogli imati bolje znanje i vještine o internetu i
	platformama na kojima se izvodi nastava."

Autori rada posebno zahvaljuju studentima Odsjeka za anglistiku na iskazanoj podršci i saradnji bez koje ovaj rad ne bi mogao nastati. 

Terminologija u ovoj oblasti nije ujednačena. Za više informacija pogledati Garten i Meyer, 2009. 

Za više informacija pogledati Kats, 2010. 

Poznate kao Learning Management System (LMS), Student Information System (SIS), itd. Za više informacija pogledati Kats, 2010. 

Izbor platformi zavisi od univerziteta do univerziteta. Ovu postavku moguće je modificirati dodatnim ili drugim online platformama (opcijama). Op. a. 

https://www.staff.universiteitleiden.nl/vr/remote-teaching/tools-and-tips-for-digital-examination 

https://sciencebusiness.net/covid-19/news/universities-lockdown-good-bad-and-ugly-online-teaching 

Prilikom osmišljavanja pitanja koja se tiču identificiranja problema/rješenja važno je napomenuti da su od velike pomoći bili komentari studenata koji su stizali putem e-maila do autora ovog rada (naročito u prvih 15 dana od proglašenja obustave nastave u učionici) putem kojih su studenti tražili, naprimjer, dodatna pojašnjenja kako da koriste online platformu, ili putem kojih su izražavali svoju zabrinutost, i sl. 

Zbog opširnosti nekih od dostavljenih komentara, u ovom dijelu rada takve komentare iz tehničkih razloga nije moguće navesti u izvornom obliku, te će se iz tih komentara preuzeti samo dio originalnog citata. Op. a. 

Ovdje je posebno važno imati na umu da trenutni sistem učenja na daljinu nema softver kojim bi se utvrdio identitet studenta koji pristupa polaganju, kao i njegovo okruženje (računar, itd.) tokom polagana ispita. Interesantno bi bilo ispitati da li bi studenti tvrdili isto ukoliko bi polagali ispit online, a uz korištenje adekvatnog (i veoma restriktivnog) softvera za provjeru znanja. Op. a. 

The key instrument for collecting data was a survey designed by the authors of the present paper. The Google Forms survey was delivered to 1st-5th year students at the Department of English Language and Literature by e-mail. The collected data were processed by means of SPSS software (descriptive statistics). Results of the analysis show that students do not consider "distance learning'' to be of better quality when compared to "learning in the classroom'' but also that students, in the period of returning to a "new normal'', openly express their preference for blended learning. At the same time, results of the analysis reveal that it is necessary to modernise teaching practices by means of introducing a more representative version of the distance learning system that would not only significantly improve the quality of the teaching practices, but also assist in maintaining competitiveness of the Faculty of Philosophy as a higher education institution. 

Key words: pandemic, COVID-19, distance learning, blended learning
STAVOVI STUDENATA ODSJEKA ZA ANGLISTIKU FILOZOFSKOG FAKULTETA UNIVERZITETA U SARAJEVU / ENGLISH LANGUAGE AND LITERATURE STUDENTS’ ATTITUDES