NE KE KA RAK TE RI STI KE I NA VI KE RO DI TE QA DE CE SA IN SU LIN-ZA VI SNIM DI JA BE TES ME LI TU SOM


1. In sti tut za epi de mi o lo gi ju, Me di cin ski fa kul tet, Be o grad; 2. In sti tut za so ci jal nu me di ci nu, sta ti sti ku i zdrav stve no is tra ži vawe, Be o grad; 3. In sti tut za maj ku i de te, No vi Be o grad KRATAK SADRŽAJ: Ciq anam ne stiè ke stu di je spro ve de ne u Be o gra du u pe ri o du od 1994. do 1997. go di ne bio je da ispi ta da li de mo graf ske ka rak te ri sti ke i na vi ke ro di teqa obo le le de ce ima ju uti caj na na sta jawe in su lin-za visnog di ja be tes me li tu sa (IZDM). Gru pu obo le lih èi ni lo je 105 de ce mla ðe od 17 go di na sa no vo ot kri ve nim IZDM, a kon trol nu gru pu 210 de ce sa ne kim ko žnim oboqewem. Obo le la de ca i kon tro le su bi le in di vi du al no me èo va ne po po lu, uz ra stu (±1 go di na) i me stu sta no vawa (Be o grad). Na osno vu re zul ta ta c 2 te sta, de ca sa IZDM su u odnosu na kontro lu zna èaj no èeš aee po ti ca la iz do ma aein sta va sa pet i vi še èla no va, kao iz do ma aein sta va sa lo šim so cio-ekonom skim stawem. Oèe vi obo le le de ce su ima li sta ti stiè ki zna èaj no vi ši ste pen obra zo vawa ne go oèe vi kon tro la. Ro di teqi obo le le de ce su zna èaj no èeš aee bi li pro fe si o nal no iz lo že ni rend gen skom zra èewu, naf ti i we nim deri va ti ma, or gan skim ras tva ra èi ma, bo ja ma i la ko vi ma. To kom trud no aee maj ke obo le le de ce su sta ti stiè ki zna aeaj no èeš aee pu ši le i kon zu mi ra le ka fu, "ko ka-ko lu", al ko hol i na mir ni ce bo ga te ni tro za mi ni ma. Oèe vi obo le le de ce su zna èaj no èeš aee kon zu mi ra li al ko hol. Kquè ne re èi: ka rak te ri sti ke ro di teqa, na vi ke ro di teqa, in su lin-za vi sni di ja be tes me li tus. 

UVOD

In su lin-za vi sni di ja be tes me li tus (IZDM) je hroniè no auto i mu no oboqewe ko je na sta je kao po sle dica pro gre siv ne de struk ci je be ta aee li ja pan kre a sa kod ge net ski ose tqi vih oso ba usled iz lo že no sti ne kim fak to ri ma sre di ne [1,2]. Uzi ma ju aei u ob zir po sto jawe du gog la tent nog pe ri o da pre kli niè ke mani fe sta ci je bo le sti, ra zu mqi vo je što ne ki fak tori mo gu de lo va ti još in tra u te ri no [3,4]. 
U pre na tal nom pe ri o du ži vo ta imu ni si stem fetusa je osetqiv i ne zreo za ja sno ras poznavawe svojih i stra nih antigena, zbog èega se može razviti tole ran ci ja i neto le ran ci ja pre ma raz li èi tim an tige ni ma [5]. Kao do kaz ove tvrdwe je bilo ot kriaee veo ma vi so ke uèe sta lo sti IZDM me ðu de com sa sindro mom kon ge ni tal ne ru be le [6]. Sin drom em bri opat ske ru be le je da nas era di ci ran u Šved skoj zahvaqu ju aei pro gra mu imu ni za ci je, ali in ci den ci ja IZDM i daqe ra ste, što ukazuje da i drugi fak tori (ne ke dru ge vi ru sne in fek ci je, na vi ke ro di teqapu šewe, kon zu mi rawe al ko ho la, ka fe, is hra na itd.) mo gu u pre na tal nom pe ri o du ini ci ra ti auto i mu ni pro ces de struk ci je be ta aee li ja i do ve sti do IZDM [7,8]. 

ME TO D RA DA

U is tra ži vawu je ko riš aee na anam ne stiè ka stu di ja. Gru pu obo le lih je èi ni lo 105 de ce iz Be o gra da, mlaðe od 17 go dina, od nosno 90,5% sve de ce tog uz rasta koja su u pe riodu od 1994. do 1997. go dine pr vi put bi la ho spi ta li zo va na u In sti tu tu za maj ku i de te ili na Uni ver zi tet skoj deè joj kli ni ci u Be o gra du zbog kli niè ke ma ni fe sta ci je IZDM. Di jag no za IZDM je po sta vqe na na osno vu kri te ri ju ma Svet ske zdrav stve ne or ga ni za ci je [9]. 
Kontrolnu gru pu èi nilo je 210 dece ko ja su u istom pe riodu, zbog kožnih oboqewa (ur ti ca ria, verru cae vul ga res, ver ru cae plan ta ris, her pes sim plex, im peti go con ta gi o sa strep to coc ci ca, im pe ti go staphylo coc ci ca, im pe ti go va ul ga ris, strop hu lus in fan tum, ecthyma, ec zema, ac ne vul ga ris, an gu lus in fek ci o sus, onychomyco sis, pe di cu lo sis ca pi tis, sca bi es), dis pan zer ski le èe na u Beogradu, i to u Gradskom za vodu za ko žne i ve neriène bo le sti, na ko žnoj kli ni ci Me di cin skog fa kul teta i u KBC "Zemun". 
Obo le la de ca i de ca kon trol ne gru pe su in di vidu al no me èo va na po po lu, uz ra stu (±1 go di na) i mestu sta no vawa (Be o grad). 
An ket nim upit ni kom su pri ku pqe ni po da ci o iz lo že no sti od re ðe nim fak to ri ma ri zi ka. Je dan deo an ket nog upit ni ka je ob u hva tio pi tawa ko ja su se od no si la na de mo graf ske ka rak te ri sti ke, na vi ke i so cio-eko nom sko stawe ro di teqa obo le le de ce i de ce kon trol ne gru pe. Po da ci su uzi ma ni od ro diteqa, i to uglavnom od maj ki obo lele i zdrave de ce. Is pi ta ni ci su an ke ti ra ni u pe ri o du od šest do 12 ne deqa od mo men ta po sta vqawa di jag no ze IZDM, i to u wi ho vim do mo vi ma. 
U sta ti stiè koj ob ra di po da ta ka pri mewen je c 2 test. U kom pju ter skoj ob ra di po da ta ka ko riš aeen je SPSS pro gram. RE ZUL TA TI Broj obo le lih de èa ka i de voj èi ca bio je pri bli žno isti (50,5% i 49,5%) (Tabela 1). Uzrasna di stribuci ja obo le le de ce i de ce kon trol ne gru pe bi la je sliè na i po ka zu je da je naj vi še obo le lih u uz ra stu 10-14 go dina (41,9%, od nosno 41,1%), a naj mawe u uzrastu od 15 i vi še go dina (8,6%, od nosno 9,6%). Maj ke obo le le de ce i kon tro la se ni su zna èaj no razlikovale ni po školskoj spremi, ni po za nimawu (Ta bela 2). Majke de ce sa IZDM su bi le vi še iz lo že ne štet nim agen si ma na po slu (11,4%) ne go maj ke de ce kon trol ne gru pe (5,2%), a do bi je ne raz like su bi le sta ti stiè ki zna èaj ne (p=0,0465). Agen si ko ji ma su maj ke na po slu bi le naj èeš aee iz lo že ne su: rend gen sko zra èewe, naf ta i we ni de ri va ti, or ganski ras tva ra èi, bo je i la ko vi. 
Oèe vi obo le le de ce su ima li sta ti stiè ki zna èajno vi ši (p=0,0000) ste pen obra zo vawa ne go oèe vi de ce kon trol ne gru pe (Ta be la 3). Naj ve aei broj oèe va dece sa IZDM je ima lo za vršenu vi šu ili vi soku školu (46,7%), a oèevi de ce kon trolne gru pe za vršenu sredwu školu (56,2%). Oèevi obo lele de ce i kon tro la se ni su sta ti stiè ki zna èaj no raz li ko va li po zanimawu. Oèe vi de ce sa IZDM su bi li sta tistiè ki zna èaj no vi še (p=0,0011) iz lo že ni štet nim agensima na po slu (17,1%) ne go oèe vi de ce kon trolne gru pe (5,7%). Agensi ko jima su oèevi bi li naj èešaee iz lo že ni su: rend gen sko zra èewe, naf ta i we ni de ri va ti, or gan ski ras tva ra èi, bo je i la ko vi. 
Ka rak te ri sti ke do ma aein sta va obo le le de ce i kon tro la su pri ka za ne u ta be li 4. Oko 90% ro diteqa obolele de ce i de ce kon trolne gru pe bi lo je u braènoj za jed ni ci. Obo le la de ca su sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee ima la pet ili vi še èla no va do ma aein stva u po re ðewu sa de com kon trol ne gru pe. Lo še socio-eko nom ske uslo ve je ima lo 36,2% obo le le de ce i 15,7% de ce kon trol ne gru pe. Raz li ke su bi le sta tistiè ki zna èaj ne (p=0,0000). 
Ana li za sta ro sti maj ki i oèe va na ro ðewu an keti ra ne de ce ni je po ka za la da po sto ji zna èaj na raz lika iz me ðu ro di teqa obo le le de ce i ro di teqa de ce kon trol ne gru pe (Ta be la 5). 
Na vi ke maj ki i oèe va obo le le de ce i kon tro la su pri ka za ne u Ta be li 6. To kom trud no aee ka fu, "koka-ko lu", al ko hol i na mir ni ce bo ga te ni tro za mi nima je kon zu mi rao sta ti stiè ki zna èaj no ve aei broj majki de ce sa IZDM ne go maj ki de ce kon trolne gru pe. Maj ke de ce kon trol ne gru pe su èeš aee kon zu mi ra le èaj (22,4%) ne go maj ke obo lele de ce (5,3%) bi la na gra ni ci sta ti stiè ke zna èaj no sti (p=0,0555). 
To kom trud no aee sko ro sva ka tre aea maj ka obo le log de te ta i sko ro sva ka èe tvr ta maj ka zdra vog de te ta je pu ši la. Raz li ke su bi le sta ti stiè ki zna èaj ne (p=0,0222). Po de fi ni ci ji, pu ša èi ma u gru pi oèe va su smatra ne oso be ko je su to kom trud no aee svo jih že na puši le bar jed nu ci ga re tu dnev no tri me se ca i du že. Oèe vi obo le le de ce i kon tro le se ni su zna èaj no razli ko va li po na vi ci pu šewa. Al ko hol je kon zu mi ralo 49,5% oèe va obo lele de ce i 10,5% oèe va kon trolne gru pe. Raz li ka je bi la vi so ko sta ti stiè ki zna èaj na (p=0,0000). 

DI SKU SI JA

Insulin-zavisni dijabetes melitus se sma tra hroniè nim pro gre siv nim auto i mu nim oboqewem ko je na sta je kod ge net ski ose tqi vih oso ba usled de lovawa fak tora sredine [1,2,8]. 
Faktori sre di ne mo gu uti ca ti na po ja vu bo le sti kao po kre ta èi (ini ci ja to ri) sa me bo le sti -ta ko što za po èiwu auto i mu ni pro ces de struk ci je be ta aee li ja -i kao pre ci pi ti ra ju aei fak to ri, ko ji nespe ci fiè no uti èu na na sta jawe kli niè ke ma ni festa ci je bo le sti [10,11]. 
Kroz niz ana li tiè kih stu di ja spro ve de nih posledwih go dina u sve tu [12][13][14], kao i u okviru ove epi de mi o loš ke anam ne stiè ke stu di je is pi ta ni su od re ðe ni ne ge net ski fak to ri ri zi ka za na sta jawe IZDM. Poš to ni je po zna to ko li ko du go tra je latent ni pe riod od ini ci ja ci je be ta aee lij ske destruk ci je do mo men ta kli niè ke ma ni fe sta ci je bole sti [15], mi smo is pi ta li di ja be to ge ni po ten cijal ve aeeg bro ja ne ge net skih fak to ra ri zi ka od ko jih su u ovom ra du pri ka za ni re zul ta ti ve za ni za de mogra fske ka rak te ri sti ke i na vi ke ro di teqa i wi hov so cio-eko nom ski sta tus. 
U na šoj stu di ji ni je na ðe na sta ti stiè ki zna èaj na raz li ka iz me ðu maj ki obo le le de ce i maj ki de ce kontrol ne gru pe u od no su na wi hov ste pen obra zo vawa i vr stu za ni mawa. Me ðu tim, oèe vi obo le le de ce su sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee ima li ve aei ste pen obra zo vawa ne go oèe vi kon tro le. Oba ro di teqa obole le de ce su sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee bi li profe si o nal no iz lo že ni raz li èi tim štet nim agen sima u od no su na ro di teqe de ce kon trol ne gru pe. 
U stu di ji iz ve de noj u Ma ðar skoj, sliè no na šim re zul ta ti ma, ni je do bi je na zna èaj na raz li ka pre ma ni vou obra zo vawa i vr sti za ni mawa iz me ðu ro diteqa obo lele de ce i de ce kon trolne gru pe [16]. Meðu tim, u stu di ji iz ve de noj u Šved skoj ste pen obrazo vawa ro di teqa obo le le i zdra ve de ce po ka zu je da su se ro diteqi de ce sa IZDM više opre deqivali za kra aee i prak tiè ni je ob li ke obra zo vawa [17]. Maj ke de ce sa di ja be te som su ima le zna èaj no re ðe uni verzi tet sko obra zo vawe u po re ðewu sa maj ka ma re ferent ne gru pe. Oèe vi de ce sa di ja be te som su zna èaj no èeš aee bi li fi ziè ki rad ni ci u od no su na oèe ve zdra ve de ce [17]. Ta ko ðe, u anam ne stiè koj stu di ji spro ve de noj u Mon tre a lu me ðu de com uz ra sta 0-17 go di na, ro di teqi de ce kon trol ne gru pe su bi li sa ve aeim ste pe nom obra zo vawa ne go ro di teqi de ce sa IZDM [18]. 
U na šoj stu di ji oko 90% ro di teqa obo le le i zdrave de ce je ži velo za jedno, i to u braènoj ili vanbraè noj za jed ni ci, a pre o sta lih 10% je ži ve lo razdvo je no. Na ši re zul ta ti su sliè ni re zul ta ti ma anam ne stiè ke stu di je spro ve de u Mon tre a lu, gde deca raz dvo je nih ro di teqa (ukqu èu ju aei i raz ve de ne roditeqe) nisu ima la ve aei ri zik za IZDM od de ce ro di teqa ko ji ži ve za jed no [18]. 
Gu sti na na seqe no sti u sta nu je do bar po ka za teq ri zi ka od in fek ci ja. U na šoj stu di ji kao in di kator gu sti ne na seqe no sti ko ri sti li smo broj èla nova do ma aein stva u go di ni pre di jag no sti ko vawa bole sti. Obo le la de ca su, na osno vu ovog in di ka to ra, sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee po ti ca la iz do ma aeinstava sa pet i vi še èla nova, tj. iz domaaeinstava sa ve aeom gu sti nom na seqe no sti. U stu di ji Sje mi jaticki ja (Si e mi atycki) i sa rad ni ka [18] ko riš aee na su dva in di ka to ra gu sti ne na seqe nosti: broj èla nova domaaeinstva po so bi i da li de te spava samo ili sa nekim u so bi. Sta tistièki zna èajnih razlika ni je bi lo, ali je ri zik za IZDM bio ve aei kod de ce ko ja u tre aeoj go di ni ži vo ta ni su spa va la sama u sobi (RR=1,3) i kod de ce ko ja su ži vela u uslovima ve aee gu sti ne na seqe no sti u sta nu (RR=1,6). 
U našoj stu diji de ca sa IZDM su sta tistièki zna èaj no èeš aee po ti ca la iz po ro di ca sa lo ši jim so cio-eko nom skim stawem. 
Krou (Crow) i sa radnici [19] su, sliè no našoj stu di ji, naš li da je in ci den ci ja IZDM ve aea u najsi ro maš ni jim obla sti ma se ver nog de la En gle ske. U anam ne stiè koj stu di ji ura ðe noj u Ko lo ra du [20] obole la de ca (bel ci ko ji ni su hi span skog po re kla) su èeš aee ne go wi ho ve kon tro le po ti ca la iz do ma aeinstva èiji je godišwi pri hod bio 40.000 do lara i mawe (p=0,03). Me ðu tim, na osno vu pro seè nog priho da do ma aein stva, Sje mi jaticki i sa rad ni ci [21] su našli da je IZDM èešaei u imuaenijim obla stima Mon tre a la i Ka na de. 
Uopšte je ja ko teš ko po re di ti re zul ta te stu di ja jer se ko ri ste raz li èi ti po ka za teqi so cio-eko nom skog stawa, kao što su: ste pen obrazovawa ro diteqa, me sto sta no vawa, pro se èan pri hod do ma aein stva ili pro seèan prihod po èla nu domaaeinstva itd. Meðutim, u našoj stu di ji èeš aea po ja va lo šeg so cio-eko nom skog stawa me ðu de com sa IZDM se de lom mo že ob jasniti èiwe ni com da su po ro di ce di ja be ti èa ra sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee ima le ve aei broj èla no va do ma aein stva. Me ðu tim, teš ko je ob ja sni ti zbog èe ga su oèe vi obo lele de ce zna èaj no èeš aee ima li ve aei ste pen obra zo vawa u od no su na oèe ve de ce kon trol ne gru pe. 
U na šoj stu diji, kao i u ne kim dru gim stu dijama [17] veaea starost maj ke na roðewu de teta ne pred stavqa fak tor ri zika za IZDM. 
U ne kim ra do vi ma sta rost maj ke na ro ðewu de te ta se do vodi u ve zu sa IZDM [16,22]. Ta ko je na ðena pozi tiv na ko re la ci ja iz me ðu in ci den ci je IZDM i sta ri jeg uz ra sta maj ki [23], kao i po rast uèe sta lo sti IZDM me ðu de com èi je su majke bi le sta rije od 35 go di na [22]. Me ðu tim, u stu di ji ko ja je spo ve de na u Indiji do bijeno je da de ca maj ki mla ðih od 25 go dina ima ju ve aei rizik za IZDM [24]. 
Du ga èak la tent ni pe riod ko ji pret ho di kli nièkoj ma ni fe sta ci ji IZDM go vo ri da pr va iz lo ženost fak to ri ma ri zi ka mo že da bu de pre ro ðewa ili èak u vre me kon cepcije. Iz tog raz loga smo ispi ti va li na vi ke ro di teqa, ka ko ne po sred no pre, tako i to kom trudnoaee maj ke. 
U našoj stu diji maj ke de ce sa IZDM su sta tistièki zna èaj no èeš aee kon zu mi ra le ka fu u po re ðewu sa maj ka ma de ce kon trol ne gru pe. 
Na mo guaenost da je konzumirawe ka fe u to ku trudnoaee je dan od faktora rizika za IZDM ukazalo je više èiwe ni ca. Tu o mi leh to (Tu o mi leh to) i sa rad ni ci [26] su naš li po zi tiv nu ko re la ci ju iz me ðu kon zu mirawa ka fe i in ci den ci je IZDM u ne kim in du strijskim ze mqa ma. U Fin skoj je za be le že na naj ve aea sto pa in ci den ci je IZDM [25] i ujed no naj ve aea po trošwu ka fe po gla vi sta nov ni ka na sve tu. Me ðu tim, u anamne stiè koj stu di ji iz ve de noj u Ma ðar skoj kon zu mirawe ka fe to kom trud no aee maj ke ni je pred sta vqa lo zna èa jan fak tor ri zi ka za IZDM [16]. 
Pret po sta vqa se da vi so ke kon cen tra ci je ko fe ina mo gu ima ti tok siè ne efek te na in tra u te ri ni raz voj aee li ja pan kre a sa [26]. Trud ni ce ko je su kon zumi ra le ve li ke ko li èi ne ka fe ima le su po ve aean rizik za spon ta ne abor tu se, pre vre me ne po ro ða je i roðewe de ce sa ma lom te lesnom ma som [27,28]. 
Pre ma re zul ta ti ma Vir ta ne na (Vir ta nen) i sa radni ka [29], kon zu mi rawe ka fe od stra ne oèe va to kom kon cep ci je i kon zu mi rawe ka fe od stra ne maj ki tokom trud no aee ni je uti ca lo na ri zik za po ja vu IZDM. Me ðu tim, de ca oèe va ko ji su kon zu mi ra li više od šest šoqa ka fe dnev no u pe riodu kon cepcije ima la su znaèajno veaei ri zik za IZDM. 
U do sa dašwim stu di ja ma ni je is pi ti van zna èaj kon zu mi rawa "ko ka-ko le" to kom trud no aee. Naj ve rovat ni je efe kat "ko ka-ko le" mo že bi ti sli èan efektu ka fe jer je jedan od sastojaka ovog na pitaka kofein. U našoj stu dji maj ke obo lele de ce su to kom trud no aee sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee kon zu mi ra le "koka-kolu" a maj ke de ce kontrolne grupe èaj. U studi ji Vir ta ne na i sa rad ni ka [29] ni je do bi je na stati stiè ki zna èaj na raz li ka u kon zu mi rawu èa ja (u toku kon cep ci je, a za maj ke i u pe ri o du trud no aee) izme ðu ro di teqa obo le le de ce i ro di teqa de ce kontrol ne gru pe. 
U na šoj studiji maj ke obo lele de ce su u to ku trudno aee sta ti stiè ki zna èaj no èeš aee kon zu mi ra le namir ni ce bo ga te ni tro za mi ni ma, u po re ðewu sa majka ma de ce kon trol ne gru pe. 
Pr vo epi de mi o loš ko is tra ži vawe ko je je po ka zalo da po sto ji ve za iz me ðu ni tro zo je diwewa i di ja betesa bi lo je na Islan du [30]. Ova stu dija je pokazala da ni tro za mi ni iz di mqe ne i kon zer vi ra ne ov èe tine ko ju su kon zu mi ra le maj ke to kom trud no aee mo gu uti ca ti na fe tus i po ve aea ti ri zik za na sta jawe IZDM. Pre ma re zul ta ti ma stu di ja Hel ga so na (Hel gason) i sa radnika [31] i Dalkvista (Da hlqu ist) i sa radni ka [32] do bi je no je da ni tro za mi ni u hra ni, ko ji su he mij ski sliè ni strep to zo to ci nu, ko ji je tok si èan za be ta aee li je, pred sta vqa ju fak tor ri zi ka za IZDM. 
U na šoj stu di ji, sliè no dru gim stu di ja ma [30,31], mada ne svim [18], majke obolele dece su zna èajno èeš aee pu ši le to kom trud no aee u po re ðewu sa maj kama de ce kon trol ne gru pe. 
Hi po te za da je pu šewe u to ku trud no aee po ve za no sa po ja vom IZDM kod de te ta je ba zi ra no na po dat ku da se N-ni tro zo je diwewa for mi ra ju u di mu ci ga rete i da pu šewe po zi tiv no ko re li ra sa en do ge no nim stva rawem N-ni tro zo je diwewa u te lu èo ve ka [33,34]. Pre ma ne kim stu di ja ma, pu šewe, kao glav ni izvor ni tro za mi na, mo že do ve sti do IZDM kod de ce uko li ko su wi ho vi ro di teqi pu ši li to kom koncep ci je, od no sno to kom trud no aee [30,31]. 
U do sa dašwim ra do vi ma ni je uka za no na ve zu izme ðu kon zu mi rawa al ko ho la od stra ne maj ke to kom trud no aee ili oca u pe ri o du kon cep ci je i po ja ve IZDM kod de ce. 
Me ðu tim, na ša stu di ja po ka zu je da su maj ke i oèevi obo le le de ce zna èaj no èeš aee kon zu mi ra li al kohol u od nosu na maj ke i oèeve de ce kon trolne gru pe. 
U ciqu pre ven ci je ovog oboqewa neo p hod na su daqa epi de mi o loš ka is pi ti vawa ne ge net skih fakto ra ri zi ka, i to po seb no fak to ra ko ji mo gu de lo vati još in tra u te ri no, pa èak i u pe ri o du kon cep ci je. 

ZA KQU ÈAK

Na osno vu re zul ta ta c 2 te sta, de ca sa IZDM su u odno su na kon tro lu zna èaj no èeš aee po ti ca la iz do maaein sta va sa lo šim so cio-eko nom skim stawem. 
Maj ke obo le le de ce se ni su sta ti stiè ki zna èaj no raz li ko va le od maj ki de ce kon trol ne gru pe u od no su na ste pen obra zo vawa i za ni mawe. Oèe vi obo le le dece su ima li sta ti stiè ki zna èaj no vi ši ste pen obrazo vawa ne go oèe vi kon tro le. Ro di teqi obo le le de ce su zna èaj no èeš aee bi li pro fe si o nal no iz lo že ni rend gen skom zra èewu, naf ti i we nim de ri va ti ma, or gan skim ras tva ra èi ma, bo ja ma i la ko vi ma. 
Iz me ðu ro di teqa obo le le i zdra ve de ce ni su bi le pri sut ne zna èaj ne raz li ke u od no su na wi ho vu starost na ro ðewu de teta. 
Na vi ke ro di teqa to kom trud no aee uka zu ju na to da su maj ke obo le le de ce u to ku gra vi di te ta sta ti stièki zna èaj no èeš aee pu ši le i kon zu mi ra le ka fu, "koka-ko lu", al ko hol i hra nu bo ga tu ni tro za mi ni ma, a oèe vi obo le le de ce al ko hol. Ovaj rad je iz ve den za hvaqu ju aei Mi ni star stvu za na u ku i teh nolo gi ju Sr bi je, br. 8774/1996-2000. LITERATURA 

SOME PARENTAL CHARACTERISTICS AND HABITS OF INSULIN-DEPENDENT DIABETES MELLITUS CHILDREN

Sandra ŠIPETIAE 1 , Hristina VLAJINAC 1 , Nikola KOCEV 2 , Slobodan RADMANOVIAE 3 The aim of this case-control study con ducted in Belgrade during 1994-1997 was to investigate whether parental demographic char acter is tics and hab its are asso ci ated with insu lin-depend ent dia be tes mellitus (IDDM). Case group com prised 105 chil dren up to 16 years old with IDDM and control group com prised 210 children with skin diseases. Cases and controls were indi vidually matched by age (± one year), sex and place of residence (Bel grade). According to c 2 test results, chil dren with IDDM significantly had five or more fam ily members and they also sig nificantly more fre quently had poor socio-economic status than their con trols. Higher education of fathers was significantly more frequently reported in dia betic children, in comparison with their con trols. Par ents of dia betic children were significantly more fre quently occu pa tion ally exposed to radi a tion, petro leum, and its derivates, organic solvents, dyes and lac quers. During preg nancy moth ers of dia betic chil dren sig nif i cantly more fre quently smoked cigarettes and con sumed coffee, coca-cola, alco hol and foods containing nitrosamines. Fathers of dia betic children more frequently consumed alcohol. Key words: paren tal char ac ter is tics, paren tal hab its, insu lin-de pend ent dia be tes mellitus.
NE KE KA RAK TE RI STI KE I NA VI KE RO DI TE QA DE CE SA IN SU LIN-ZA VI SNIM DI JA BE TES ME LI TU SOM