Intelektualni kapital i dualno obrazovanje u funkciji razvoja privrede

Keywords: keyword 1, education keyword 2, knowledge ,keyword 3, skills keyword 4, economic growth

The aim of the paper is to point out the importance of intellectual capital and dual education for the development of the economy. The paper starts from the place and importance of dual education for the development of modern economic entities. But also on acquiring the basic knowledge and skills that are necessary in the modern way of doing business for the entire economic growth and development. Dual education and the inflow of foreign direct investment can together boost economic growth. The current situation and activities undertaken in Serbia, in order to accelerate the development of school education, were highlighted by the need to adopt and implement a strategy and policy for the development of education in Serbia until 2030, which would include dual education. 

I. UVOD

U ovom radu predmet izučavanja je intelktualni kapital i dualno obrazovanje u funkciji ukupnog privrednog rasta i razvoja zemlje. Srbija kao mala zemlja sa značajnim razvojnim i demografskim problemima, može ostvariti privredni razvoj samo velikim ulaganjem u znanje, obrazovanje kadrova. 
Pitanje inelektualnog kapitala važno je jer ukupni ljudski potencijal društva učestvuje u stvaranju nacionalnog dohotka i zato je potrebno stvoriti uslove za razvoj dualnog obrazovanja kroz sistem doživotnog učenja. 
Brz rast i razvoj privrednih subjekata kao i celokupne privrede može se ostvariti isključivo ako zemlja raspolaže velikim brojem mladih, sposobnih i obrazovanih kadrova. 

II. METODI

U radu se primenjenjuju standardi metodi : kvantitativni i kvalitativi postupak; induktivna i deduktivna analiza; uporedni osvrt na iskustva i teroriske aspekte u ovoj oblasti. 

III. REZULTATI

Sve razvijene zemlje u svetu prepoznale su ulogu dualnog obrazovanja i intelektualnog kapitala kao značajang faktora daljeg rasta i razvoja. Pokrenut je veliki broj obrazovnih programa iz raznih oblasti od osnovnog do visokoškolskog obrazovanja, koji su značajni za dalji ekonomski rast i razvoj nacije. To podrazumeva stalno inoviranje i usavršavnje društvenih, ekonomskih, a posebno obrazovnih sistema kako bi omogućili realizaciju novih poslovnih poduhvata. Kako je savremeno obrazovanje prvenstveno zasnovano na novim idejama i inovacijama, ono kao takvo postaje najznačajniji pokretač razvoja savremene privrede u celini. U našoj zemlji tek počinje da se stavara ta ideja, u nekim od strukovnih studija, a prepoznato je i u Strategiji obrazovanja za naredni period. Zato, se u radu i pokazuju osnovna teorijska znanja i značaj ove oblasti. 
Sistem dualnog obrazovanja, doživotno učenje znači u praksi daleko više od same poslovne ideje i obezbeđivanja finansijskih sredstva za njenu realizaciju. Znači sposobnost pretvaranja ideje u akciju što zahteva posebne veštine i znanja. Isto tako to znači i kreativno razmišljanje, sklonost inovacijama, adekvatno rešavanje rizika, ali i dobar koncept planiranja i vođenja poslovanja. Ali i odgovornost za preduzete aktivnosti, razvijanje strateške vizije i misije, definisanje ciljeva i razradu načina za njihovo ostvarenje i motivisanost za uspeh. 
Pet ključnih veština koje su potrebne u savremenom načinu poslovanja, na kojim insistira autor J. Kaplan (2012), 1 možemo svrstati u pet grupa : 1) liderstvo, 2) komunikacija 3) sposobnost donošenja odluka; 4) timski duh 5) sposobnost analize i sinteze. Ovaj autor takođe ukazuje da se osnovne karakteristike uspešnog poslovanja ogledaju u: 1) verovanju da mogu da naprave razliku; 2) strasti da podstiču da se stvari dešavaju; 3) izraženom optimizamu; 4) sklonost ka prihvatanju neizvesnosti, i 5) briga za ostale članove tima ili privrednog subjekta. "Svedoci" smo, da je u savremenim uslovima poslovanja privrednih subjekata potrebna želja, kreativnost i upornost, a za rast i razvoj preduzeća upravljačke sposobnosti, to znači da veštine koje su potrebne u dvadeset prvom veku neophodno je razvijati od najranijih faza obrazovanja. Neohodno je takodje omogućiti i postojećim kadrovima da razviju i unapredjuju svoje veštine kako bi bili spremni da realno sagledavaju i na najbezbolniji način prevazidju rizike poslovanja i da realizuju svoje poslovne ideje i tako obezbede šansu za uspeh u konkurentskom okruženju. 

Sl.1. "Stavovi, veštine i znanje"

Izvor:(Ferk-Novaković, M., Bogdanović, M.( 2011)) i samostalna izrada Danas su više nego ikad do sada potrebna znanja iz oblasti upotrebe informaciono-komunikacione tehnologije, izrade projekata, poslovnog planiranja, korišćenja državne pomoći (Covid19), mogućnosti i načina povezivanja i dr. Sve to predstavlja razlog više za implementaciju doživotnog usavršavanja i obrazovanja Razvoj dualnog obazovanja vezuje se za razvijene zemlje Evrope, mada se u SAD interes pojavio ranije. Kreatori ekonomske politike u svetu uočili su da dualno obrazovanje pomaže u stvaranju dobre privredne klime i kulture, kod 1 Kaplan, J,(2012) Five Critical Skills That Entrepreneurs Need mladih ljudi. Podstiče nov način razmišljanja i pokreće nove i realizuje postojeću poslovnu klimu. Time se povećava zaposlenost, konkurentnost i inovativnost privrede. Zato je u razvijenim zemalja dualno obrazovanje primenjeno kao bazična veština u procesu stalnog (doživotnog) učenja (koncept LLL -lifelong learning). 
Konstantno usavršavanje u obrazovanju i prilagodjavanje novim trendovima na tržištu može se posmatrati i sa aspekta osnivanja i upravljanja preduzećima, ali i šire. Ako, posmatramo šire u tom slučaju uključuje i razvoj stvaralaštva, inicijativnosti, odgovornosti i drugih kvaliteta, ali i širu upotrebu novih ekonomskih koncepata. U skladu sa tim programi dualnog obrazovanja unapredjuju znanja i veštine koje su potrebne u savremenom ekonomskom okruženju za ubrzani privredni rast. 
Ovakav način i metoda obazovanja sastavni je deo programa u srednjim i visoko-školskim ustanovama gotovo u celom svetu. Međutim, i pored značajnog napretka u većini zemlja ipak, obrazovne institucije i dalje su ograničene samo na osnovna znanja, a nikako deo nastavnog programa od osnovnog obrazovanja. Timons ukazuje da od detinstva pa kroz ceo radni staž, pored metodoloških znanja (matematika, statistika, informatika) i opštih ekonomskih, trebalo bi sticati znanja koja u najvećoj meri moraju biti isprepletena praktičnim delovanjima. Autor takođe, ukazuje da obrazovni programi treba đacima i studentima da obezbede mogućnost za sticanje znanja iz sledećih oblasti Timmons, (1994) Uloga obrazovanja za privredni rast zemlje, našla je svoje značajno mesto i strategijama evropskih zemalja, kao što je Evropska povelja o malim i srednjim preduzećima i Lisabonska strategija, ali i u drugim dokumentima Evropske unije. Kao i u nacionalnim razvojnim dokumentima u kojima se ističe potreba za doživotnim učenjem. Značaj obrazovanja je istaknut i u evropskoj strategiji razvoja Evropa gde se posebno naglašava da školski kurikulumi moraju biti usmereni tako da razvijaju kreativnost, inovativnost kod učenika i studenata. Možemo reći da je i Srbija prateći savremena dešavanja u oblasti obrazovanja, poseban akcenat stavila na doživotno usavršavanje u Strategiji obrazovanja RS do 2030. god. Data je podrška upotrebe pedagoških metoda koji se zasnivaju na realnim situacijama iz prakse. Značaj i važnost dualnog obrazovanja i intelektualnog kapitala prepoznat je i u Srbiji. Ipak, prema indikatorima koji prate napredak i sprovodjenje sistema dualnog obrazovanja nije dovoljno implementirano. Da bi se sadašnje stanje u obrazovanju poboljšalo potrebno je dalje raditi na korigovanju Strategije i njenoj implementaciji u praksi. Naravno, formulisati politiku obrazovanja putem koje će se razvoj obrazovanja za potrebe privrede realizovati. 
IV. ZAKLJUČAK Značaj dualnog obrazovanja za privredni rast ima posebnu ulogu u razvijenim zemljama. To podrazumeva stalno unapređenje, inoviranje i usavršavnje obrazovnog sistema. Velika pažnja se posvećuje programa obrazovanja koji podstiču preduzetnički duh i jačaju intelektualni kapital u cilju ostvarivanja dobrih privrednih rezultata. Naravno, to zahteva i spektar znanja i veština koje savremeni menadžeri treba da poseduju kako bi sve vizije mogli uspešno da razviju. Da bi dualno obrazovanje moglo uspešno da odgovori razvoju privrede potrebno je da bude implementirano u celokupnom obrazovnom sistemu, od najranijeg osnovnog preko srednjeg i visokog obrazovanja, kao i u sistemu neformalnog obrazovanja, koncept doživotnog učenja. Implementacija dualnog obrazovanja i značaj intelektualnog kapitala u funkciji privrednog rasta, prepoznat je i u Srbiji. Ali, sa velikim kašnjenjem u odnosu na druge zemlje, pre svega zemlje Evropske unije. Ipak, postoje smernice kako bi se obrazovanje uskladilo sa potrebama privrede. Da bi se uspešno imploementirao program obrazovanja potrebna je velika uloga države. U tom smeru potrebna je adekvatna primena Strategije da bi se planirane aktivnosti mogle sprovoditi u praksi. Vlada kao i svi drugi zainteresovani učesnici treba da daju inicijative za uvođenje i uspešnu implementaciju obrazovanja u cilju jačanja ekonomomske moći države. LITERATURA 



  Zakonodavstvo iz oblasti bankarstava i finansijskih tržišta 


Sinergija University International Scientific Conference DOI 10.7251/ZRSNG2101009P UDK 005.96:330.34 

Samostalna izrada i Timmons, J.A.(1994),Developing an Enterpreneurship Curriculum: New Venture Creation, 4 th Edition, Boston, USA str.14o-147
Intelektualni kapital i dualno obrazovanje u funkciji razvoja privrede