Victims of crime, with special emphasis on victims of work abuse and domestic violence: Analysis of the service VDS info and victim support for 2009


Žr tvekri mi na li te ta,sapo seb nimosvr tom nažr tvena si ljanarad nomme stuiupo ro di ciana li zara daSlu žbeVDSin foipo dr škažr tva mau 

2009.go di ni

Da ni ca ra Da kO vić * C ilj ovog tek sta je da pred sta vi rad Slu žbe VDS in fo i po dr ška žr tva ma, sa po seb nim osvr tom na na si lje na rad nom me stu i u po ro di ci, u pe ri o du od 1. ja nu a ra do 31. de cem bra 2009. go di ne. Pri ka za ni su po da ci o žr tva ma, za tim o vr sti i kva li te tu po mo ći i po dr ške pru že ne od stra ne Slu žbe, za tim ko jim su se in sti tu ci ja ma i or ga ni za ci ja ma one obra ća le pre ili na kon kon tak ti ra nja Slu žbe i da li su bi le za do volj ne istim. 
Ključ ne re či: na si lje u po ro di ci, na si lje na rad nom me stu, po dr ška žr tva ma, Slu žba VDS in fo i po dr ška žr tva ma. 

Uvod

Slu žba VDS in fo i po dr ška žr tva ma (u da ljem tek stu Slu žba) funk ci o ni še u okvi ru Vik ti mo lo škog dru štva Sr bi je od 2003. go di ne, pru ža ju ći po dr šku i po moć žr tva ma kri mi na li te ta oba po la, kao i nji ho vim po ro di ca ma. Uslu ge ko je žr tve do bi ja ju su bes plat ne. One ob u hva ta ju emo ci o nal nu po dr šku 1 , in for ma ci je o nji ho vim pra vi ma i na či ni ma na ko je mo gu da ih ostva re, za tim upu ći va nje na nad le žne slu žbe/or ga ni za ci je u za vi sno sti od kon kret nih po tre ba oso be, kao i po dr šku na su du. Li ci ma mla đim od 14 go di na po moć i po dr ška se pru ža ju is klju či vo pre ko ro di te lja ili dru gih li ca. 

Osnov ni prin ci pi ko ji ma se u ra du ru ko vo de ko or di na tor ke i vo lon te ri/ke je su po ve re nje, po što va nje žr tve, nje nih ose ća nja, po tre ba i pra va, auto nomi ja vo lje, kao i po ver lji vost in for ma ci ja ko je one iz no se. Po moć i po dr šku osoba ma ko je su se obra ti le Slu žbi u 2009. go di ni pru ža le su dve ko or di na tor ke i 13 vo lon te ra/ki 2 . 
Od 2005. go di ne ana li za ra da Slu žbe vr ši se na go di šnjem ni vou pu tem po seb no kon stru i sa nog upit ni ka i na osno vu je din stve ne me to do lo gi je uno sa i ob ra de po da ta ka. Ana li za pred sta vlja osno vu za pra će nje i eva lu a ci ju ra da Slu žbe, po ve zi va nje te o ri je i prak se, od no sno ak tiv no sti VDS is tra ži vač kog cen tra i Slu žbe za žr tve (Ni ko lić-Ri sta no vić, Ko va če vić, Ćo pić, 2006:13). 
Cilj ovog ra da je da pred sta vi rad i is ku stva Slu žbe u ve zi sa na si ljem na rad nom me stu i u po ro di ci, sa osvr tom na ne ke ka rak te ri sti ke žr ta va, vr ste po mo ći i po dr ške ko je su do bi ja le, kao i ko jim su se in sti tu ci ja ma i or ga ni za cija ma ove oso be obra ća le pre i/ili po sle kon tak ti ra nja Slu žbe. 

Po vodzaobra ća njeslu žbiVDSin foipo dr škažr tva ma

U pe ri o du od 1. ja nu a ra do 31. de cem bra 2009. go di ne Slu žba je pri mi la 450 po zi va od stra ne 229 oso ba. Pr vi put je na zva lo 207 (90%) oso ba, dok se njih 22 (10%) i ra ni je obra ća lo Slu žbi istim ili dru gim po vo dom. 
Oso ba ma je naj če šće po moć pru ža na pre ko te le fo na, i to u 160 (70%) sluča je va, kom bi no va no 3 u 28 (12% slu ča je va), elek tron skom po štom u 26 (11%), raz go vo rom u kan ce la ri ji u 13 (6%) i pu tem saj ta4 tri pu ta. 
Pre te žno su sa oso ba ma ko je su se ja vlja le Slu žbi raz go va ra le vo lon te ri/ ke i to u 190 (83%) slu ča je va, ko or di na tor ka u 17 (7%), a ko or di na tor ka i vo lonter ka u 22 (10% slu ča je va). 
Naj če šće su se ja vlja le oso be žen skog po la, i to u 168 (73%) slu ča je va, a mu škog u 61 (27%). Ovi po da ci uka zu ju da je pro cen tu al na za stu plje nost mu ška-2 Vik ti mo lo ško dru štvo Sr bi je or ga ni zu je go di šnju edu ka ci ju vo lon te ra za rad u Slu žbi VDS in fo i po dr ška žr tva ma. To kom mar ta i apri la 2009. go di ne obu ku za rad sa žr tva ma pro šlo je se dam vo lon ter ki i je dan vo lon ter. 
3 Kom bi no va no zna či da su se žr tve obra ća le slu žbi pu tem raz li či tih sred sta va ko mu ni ka ci je (te le fon, elek tron ska po šta) i/ili uži vo. ra ca i že na ko ji nam se obra ća ju pri bli žno ista kao i pret hod nih go di na. (Ćo pić, Ni ko lić, 2004:20;Ko va če vić, 2005: 42; Ko va če vić-Le po je vić, Ra da ko vić, 2008:81). 
Li ca ko ja su nam se u ana li zi ra nom pe ri o du obra ti la za po moć i po dr šku bi la su iz lo že na raz li či tim ob li ci ma vik ti mi za ci je. Kao naj če šći ob lik iz dva ja se na si lje na rad nom me stu i to u 129 (56%) slu ča je va. Na si lje u po ro di ci je dru go po učesta lo sti i zbog istog se obra ti lo 46 (20%) oso ba, dok su se 54 (24%) slu ča ja od nosi la na osta le ob li ke vik ti mi za ci je 5 i dru ge po vo de 6 . Žr tve su se uglav nom obraća le zbog jed nog od re đe nog pro ble ma, dok su se u ne kim slu ča je vi ma ja vlja le oso be sa dva ili vi še raz li či tih pro ble ma. Ne ka da bi no vi pro ble mi na sta ja li u proce su re ša va nja pri mar nog pro ble ma ili na kon od re đe ne vre men ske dis tan ce. 
Oso ba ma ko je su se obra ća le Slu žbi če sto su bi le po treb ne in for ma ci je o pra vi ma, mo guć no sti ma i na či ni ma na ko je mo gu da ih ostva re. Slu žba je u 213 (93%) slu ča je va pru ži la in for ma ci je ko je su oso be ili sa me tra ži le ili je ocenje no da bi im mo gle bi ti od ko ri sti. Emo tiv na po dr ška je pru že na u 206 (90%) slu ča je va. Po ne kad je ona bi la do volj na, dok su dru gi ma uz nju da va ne i konkret ne in for ma ci je, ili su upu ći va ni na od re đe ne or ga ni za ci je/in sti tu ci je. Ne kim oso ba ma ko je su se obra ća le Slu žbi bi la je po treb na kon ti nu i ra na i si ste matska po moć, dok su dru ge lak še pro na la zi le put ka re še nju pro ble ma. Slu žba je oso be upu ti la na dru gu or ga ni za ci ju/in sti tu ci ju u 124 pri li ke (54% slu ča je va), dok se 167 (73%) oso ba obra ća lo dru goj in sti tu ci ji/or ga ni za ci ji pre ili na kon što se obra ća lo Slu žbi, o če mu se mo že de talj ni je pro či ta ti u da ljem tek stu. 
Žr tve su se pre te žno ja vlja le iz Be o gra da i to u 97 (42%) slu ča je va iz dru gih me sta 7 u 77 (34%), če ti ri oso be, na še dr ža vljan ke, zva le su iz dru gih dr ža va (Cr na Go ra, Dan ska, Ne mač ka i Austri ja), dok za 51 (22%) li ce ne ma mo po dat ke. Go re na ve de ni po da ci nam uka zu ju da je pro cen tu al na za stu plje nost u od no su na te ri to ri ju Sr bi je osta la ista, u po re đe nju sa 2007. go di nom (Ko va če vić-Le po je vić, 5 Na si lje van po ro di ce i rad nog me sta, že ne žr tve na si lja ko je se na la ze u za tvo ru, za tim žr tve pret nji, pre va ra, pro ga nja nja i kr še nja ljud skih pra va. 

6

Pi ta nja ve za na za ali men ta ci ju, pi ta nja ve za na za sta ra telj stvo nad de te tom, pi ta nja ve za na za so ci jal nu po moć, ostva ri va nje pra va na pen zi ju, pro ble me oko po de le imo vi ne i ise lje nja iz sta na, za bri nu tost zbog de te ta, ostva ri va nje pra va na imo vi nu, na kna du ne ma te ri jal ne šte te, po moć u pro na la že nju su pru ga ko ji je u pri tvo ru zbog sa o bra ćaj nog ude sa, ne mo guć nost vi đa nja de te ta i žal bu na okru že nje u ko jem ži vi. Ra da ko vić, 2008:81). Zna čaj no je da nam se pr vi put po ja vlju ju žr tve i iz dru gih dr ža va, što in di rekt no mo že da uka že na sve ve ću vi dlji vost i ugled Slu žbe. 
Za Slu žbu su oso be sa zna va le iz raz li či tih iz vo ra. U 17 (7%) slu ča je va su sa zna le pu tem in ter ne ta, u 17 (7%) pre ko me di ja, u 16 (7%) pre ko cen tra za so ci jal ni rad, u osam slu ča je va od svo jih po zna ni ka, u osam slu ča je va od ne vla di nih or ga ni za ci ja, u šest slu ča je va od po li ci je, u pet pre ko sa rad ni ka VDS-a, u tri pre ko štam pa nog ma te ri ja la VDS-a, u tri pre ko oso ba ko je su nam se ra ni je obra ća le, u dva pre ko In fo šal te ra za že ne Ru ma, u jed nom slu ča ju od Na rod ne kan ce la ri je i Udru že nja lo go ra ša, dok za osta le oso be ne ma mo po dat ke. Iz go re na ve de nih po da ta ka se vi di da su oso be naj če šće sa zna va le za Slu žbu pu tem in ter ne ta, me di ja i cen ta ra za so ci jal ni rad. 
Ka ko su naj če šći raz lo zi za obra ća nje Slu žbi bi li na si lje na rad nom me stu i na si lje u po ro di ci, ta ko će i po seb na pa žnja u na stav ku ra da bi ti po klo nje na upra vo ovim pro ble mi ma. 

Na si ljenarad nomme stu

Od ukup nog bro ja oso ba (229) ko je su nas kon tak ti ra le, njih 129, tj. 56% obra ća lo se zbog na si lja na rad nom me stu. Ovaj broj je ne što ve ći u od no su na broj žr ta va (109) iz pret hod ne go di ne (Trip ko vić, 2009: 21). 
U naj ve ćem bro ju, od no sno u 105 slu ča je va (82%) žr tve su se obra ća le zbog psi hič kog na si lja na rad nom me stu8 . U 13 slu ča je va (10%) Slu žbi su se obra ća le oso be zbog ne mo guć no sti ostva ri va nja pra va9 na rad nom me stu. Oso be su se u de vet slu ča je va (7%) obra ti le zbog fi zič kog na si lja na radnom mestu pro pra će nog psi hič kim na si ljem, od če ga je kod dve oso be po sto ja la i ne mo guć nost ostva ri va nja pra va. Slu žbi su se obra ti le dve oso be zbog sek sual nog na si lja pro pra će nog psi hič kim na si ljem. 

Poliuz rastžr ta vana si ljanaradnommestu?

Žr tve na si lja na rad nom me stu, ko je su se obra ća le Slu žbi, naj če šće su bi le oso be žen skog po la, i to u 98 slu ča je va (76%), dok su u 31 slu ča ju (24%) to bi li mu škar ci. Go re na ve de no je u skla du sa is tra ži va nji ma (San ta na, Fis her, 2009:152) pre ma ko ji ma su že ne če šće (77% slu ča je va) žr tve psi hič kog na si lja na radnom mestu i ko je se zlo sta vlja ju ta ko što se nji ho vi do pri no si na sa stanci ma ne uzi ma ju u ob zir, ili ih mal tre ti ra ju ka da su psi hič ki ili zdrav stve no ra nji ve i sl. 
Iako za ve ći nu žr ta va (73) na si lja na rad nom me stu, ko je su se obra ća le Službi, ne ma po da ta ka o to me ko li ko ima ju go di na, me đu oni ma za ko je taj po datak po sto ji do mi ni ra ju oso be sta ro sti iz me đu 35 i 50 go di na ( 23), dok ih je 19 u do bu od 51 do 66 go di na, a 14 oso ba je uz ra sta od 19 do 34 go di ne. 

Poliz vr ši la cainji hovod nossažr tva mana si ljanaradnommestu?

U slu ča je vi ma žr ta va ko je su se za po moć obra ća le Slu žbi, na si lje na radnom me stu su če šće vr ši li mu škar ci, i to u 56 slu ča je va (43%), dok su u 26 (20%) na si lje vr ši le oso be žen skog po la. U 28 (22%) slu ča je va žr tva je do ži vlja va la ru ko vod stvo or ga ni za ci je ili usta no ve u ko joj ra di kao zlo sta vlja če, dok su u 19 slu ča je va (15%) mu ška i žen ska oso ba isto vre me no vr ši le na si lje nad žr tvom. Žen ske oso be su naj če šće tr pe le vik ti mi za ci ju od oso ba mu škog po la, i to u 42 slu ča ja (44%), od že na u 21 (21%), u 21 (21%) slu ča ju su ru ko vod stvo or ga ni zaci je ili usta no ve do ži vlja va le kao zlo sta vlja če, dok su isto vre me no i od mu ške i od žen ske oso be tr pe le na si lje u 14 slu ča je va (14%). Mu škar ci su u 14 slu ča je va (45%) tr pe li na si lje od mu ška ra ca, u pet od že na (16%), u pet (16%) su isto vreme no tr pe li vik ti mi za ci ju i od mu ške i od žen ske oso be, dok su u se dam slu čaje va (23%) mu škar ci ko ji su nam se ja vi li do ži vlja va li ru ko vod stvo or ga ni za ci je ili usta no ve kao zlo sta vlja če. 
Po da ci po ka zu ju da su i ho ri zon tal ni i ver ti kal ni 10 mo bing pri sut ni u slu čaje vi ma oso ba ko je su se obra ti le Slu žbi za po moć. Od ukup nog bro ja žr ta va, njih 104 je tr pe lo na si lje od nad re đe nih (75 že na i 29 mu ška ra ca). Od ko le ga je na si lje na radnom mestu tr pe lo osam oso ba (se dam že na i je dan mu ška rac). Isto vre me no na si lje od ko le ga i nad re đe nih je tr pe lo 10 oso ba (de vet že na i 10 Ho ri zon tal ni mo bing ka rak te ri še si tu a ci ju iz me đu rad ni ka ko ji su na istom hi je rar hij skom ni vou. Ver ti kal ni mo bing je si tu a ci ja gde nad re đe ni, sam ili uz po moć svo jih sa rad ni ka, vr ši psi hič ki te ror nad po je din cem ili gru pom pod re đe nih rad ni ka (Bal ta za re vić, 2007). je dan mu ška rac), dok je za se dam oso ba ne po znat od nos u hi je rar hi ji. Po da ci nam uka zu ju da je naj ve ći broj oso ba ko je su zva le zbog vik ti mi za ci je na po slu na si lje tr peo na si lje od stra ne nad re đe nih, tj. da je do mi nant ni ji ver ti kal ni mo bing. 

Ob li ciipo sle di cevik ti mi za ci jenarad nomme stu

Ma ni fe sta ci je mo bin ga i dru gih ob li ka na si lja na rad nom me stu bi le su ra zno vr sne i uklju či va le su: us kra ći va nje pra va i sred sta va za rad, us kra ći va nje so ci jal nih kon ta ka ta, pre me šta nje na de gra di ra ju će rad no me sto, uma nje nje pla te, pro du ža va nje rad nog vre me na, us kra ći va nje pra va na od mor, na bo lova nje, pret nje ot ka zom, ne pri dr ža va nje po slo dav ca oba ve ze da is pla ti ot premni ne, fi zič ko i sek su al no uz ne mi ra va nje, kao i dru ga mal tre ti ra nja. 
Kao ilu stra ci ja za na ve de ne po stup ke na si lja na po slu, na osno vu po data ka Slu žbe, iz dva ja mo sle de će pri me re: " ...Moj pret po sta vlje ni me pot pu no ig no ri še kao rad ni ka, li ša va me sva ke rad ne oba ve ze, sem oba ve ze da do la zim na po sao... " " ...Še fi ca je ko ri sti la sve mo gu će na či ne da me kod pret po sta vlje nih dis kre ditu je i da je lo še oce ne o mom ra du... Pro šle go di ne je bi lo 10 go di na ka ko mi ni je dat ni je dan rad ni za da tak... " " ...Mal tre ti ra nje tra je go di na ma, a u po sled nje vre me je u po ra stu. Ne ko li ko pu ta me je ga đao ne kim pred me ti ma..." " ...Ja sam ne dav no osta la bez po sla, ka da sam de fi ni tiv no i gru bo od bi la da bu dem ne či ja kur ti za na na po slu... Čo ve ku ko ji je jed nom na me ne fi zič ki na srnuo, a na kra ju sve ga ko ji me je ver bal no uce nji vao da ne do bi jem ot kaz... " 
Ova kvi ob li ci vik ti mi za ci je do vo di li su do: gu bit ka sa mo po u zda nja, de presi je, kri ze pla ča, ne za in te re so va no sti, ka ko za po ro di cu, ta ko i za pri ja te lje, po više nja krv nog pri ti ska, pa da imu ni te ta, gla vo bo lje, pa čak i do agre siv no sti ko ja je usme re na pre ma se bi, a u ne kim slu ča je vi ma i pre ma čla no vi ma po ro di ce. De ša va lo se da usled psi hič kih pro ble ma žr tve spo mi nju i su i cid. Ovo po tvr đu je is tra ži va nja Lej ma na po ko me u Šved skoj od 10 do 20% sa mo u bi sta va ima di rek-tan ili in di rek tan uzrok u pro ble mi ma na po slu, dok Ege pro ce nju je da je taj broj u Ita li ji oko 13%. (Leymann i Eg ge pre ma na vo di ma Ko ste lić-Mar tić, 2005). 
Go re na ve de no je u skla du sa shva ta njem po ko jem sve zdrav stve ne simpto me i smet nje žr ta va mo bin ga mo že mo po de li ti u tri ka te go ri je: pro me ne so ci jal no-emo tiv ne rav no te že, psi ho fi zi o lo ške po sle di ce i po sle di ce pro me ne po na ša nja (Ko ste lić-Mar tić, 2005). Sle de ći pri me ri ima ju za cilj da ilu stru ju po sle di ce ovog ob li ka vik ti mi za ci je: " ...Pri li kom do la ska na rad no me sto ose ćam du bo ku uz ne mi re nost, zno je nje u ru ka ma, kao i du bo ku bol..." " ...Sve što se de ša va na po slu pre no si se i na ži vot kod ku će... Kon stant no sam u sta nju du bo ke de pre si je, bez ika kve na de da će se ne što pro me ni ti u mo me ži vo tu... 

Ka kosužr tvena si ljanaradnommestukon tak ti ra leSlu žbu?

Naj če šće je pr vi kon takt ostva ren ta ko što su žr tve zva le te le fo nom Slu žbu, i to u 104 slu ča ja (81%), pu tem elek tron ske po šte u 19 slu ča je va (15%), u tri sluča ja oso be su do šle u slu žbu ne na ja vlje no, pa je sa nji ma oba vljen raz go vor u pro sto ri ja ma VDS-a, dok su nam se u tri slu ča ja oso be obra ti le pu tem saj ta. 
U skla du sa go re na ve de nim, žr tva ma je naj če šće pru ža na po moć i po drška te le fo nom, i to u 83 slu ča ja (64%). U 23 slu ča ja, od no sno 18% po moć je pru ža na na vi še na či na (npr. te le fo nom i uži vo), u 17 (13%) pu tem elek tron ske po šte, a ne po sred nim kon tak tom, tj. raz go vo rom u pro sto ri ja ma Slu žbe u pet (4%), dok je jed noj oso bi po moć pru že na pu tem saj ta. 
Od 129 oso ba ko je su se obra ti le Slu žbi zbog na si lja na rad nom me stu, 13 (10%) oso ba se ja vlja lo i u pret hod noj go di ni. 
Ne što vi še od po lo vi ne žr ta va na si lja na radnom mestu Slu žbi se obra ti lo jed nom, i to u 74 (58%) slu ča ja, ali go to vo u istom bro ju žr tve su ima le po tre bu da kon tak ti ra ju Slu žbu i vi še pu ta. U 21 slu ča ju (16%) sa žr tvom je raz go va ra no dva pu ta, tri pu ta je oba vljen raz go vor u 16 (12%), če ti ri pu ta u osam (6%), pet pu ta u jed nom, a vi še od pet pu ta u de vet (7%) slu ča je va. 
Ova kav po da tak nam po ka zu je da na si lje na rad nom me stu pred sta vlja kon ti nu i ra ni ob lik vik ti mi za ci je, da stva ra broj ne pro ble me žr tva ma, kao i da im ni je la ko da do ne su od lu ku na kon jed nog raz go vo ra, pa im je po treb na kon ti nu i ra na po dr ška. 

Na či nipru ža njapo mo ćiipo dr škežr tva mana si ljanarad nomme stu

Slu žba je u 117 (91%) slu ča je va pru ži la žr tva ma emo tiv nu po dr šku, a u 119 (93%) oso ba ma su da te in for ma ci je o pra vi ma, mo guć no sti ma i na či ni ma na ko je ih mo gu ostva ri ti. U za vi sno sti od kon kret nih po tre ba, pru ža ne su in forma ci je o vr sta ma po mo ći ko je mo gu da do bi ju od Slu žbe, o mo guć no sti ma obra ća nja nad le žnom mi ni star stvu, In spek ci ji ra da, ru ko vod stvu u fir mi i od ređe nim ne vla di nim or ga ni za ci ja ma. Kao i 2008. go di ne i 2009. go di ne jed nom ne delj no u pro sto ri ja ma Slu žbe de žu ra la je prav ni ca-vo lon ter ka 11 , ko ja je pruža la po moć u od re đe nim prav nim pro ce du ra ma/po stup ci ma, da va la in forma ci je o pra vi ma/mo guć no sti ma i dru ge prav ne in for ma ci je u ve zi sa radnim od no som. U 54 (42%) slu ča ja oso be su bi le upu ći va ne na dru ge or gani za ci je/in sti tu ci je ko je pru ža ju spe ci fič ne ob li ke po mo ći, u za vi sno sti od kon kret nih po tre ba žr tvi. Uko li ko je pro ce nje no da ih je po treb no upu ti ti na ve ći broj or ga ni za ci ja/in sti tu ci ja, isto je i uči nje no. One su bi le upu ći va ne na: In spek ci ju ra da (12), zdrav stve nu in sti tu ci ju (11), ru ko vod stvo u fir mi u ko joj ra de (9), po li ci ju (8), nad le žno mi ni star stvo (8), advo ka ta (8), tu ži la štvo (4) i sin di kat (4), Agen ci ji za mir no re ša va nje rad nih spo ro va (3), prav noj službi fir me (2), dok su u po jed nom slu ča ju oso be bi le upu ći va ne na cen tar za so ci jal ni rad, op štin ske slu žbe prav ne po mo ći, Pro svet nu in spek ci ju, Sindi kat srp ske po li ci je, om bud sma na, Cen tar za ci vil no-voj ne od no se12 , Le karsku ko mo ru, Prav nu slu žbu Sa ve za sa mo stal nih sin di ka ta, sud, fo ru me že na u okvi ru De mo krat ske stran ke i Li be ral no de mo krat ske par ti je. 
Žr tve su se za po moć obra ća le dru gim or ga ni za ci ja ma i in sti tu ci ja ma, i to u 81 (63%) slu ča ju. Ni je bi la ret ka po ja va da su se oso be isto vre me no obra ća le ve ćem bro ju or ga ni za ci ja/in sti tu ci ja. U ana li zi ra nom pe ri o du žr tve su se obraća le nad re đe ni ma u fir mi (u 30 slu ča je va), zdrav stve noj usta no vi (u 27), In spekci ji ra da (27), su do vi ma (15), po li ci ji ( 14), nad le žnom mi ni star stvu 13 (13), tu žila štvu (11), ne vla di noj or ga ni za ci ji (6) 14 , sin di ka tu (3), Na rod noj kan ce la ri ji (2), škol skom prav ni ku (2), om bud sma nu (2), me di ji ma (2), a u po jed nom slu ča ju gra do na čel ni ku Be o gra da, prav nom i nad zor nom od bo ru, Re pu blič koj agen-11 Ol ga Ki ća no vić, dipl. prav ni ca, za po sle na u Re pu blič koj agen ci ji za mir no re ša va nje rad nih spo ro va. ci ji za mi rov no re ša va nje rad nih spo ro va, grad skom od bo ru G17+ 15 i op štin skoj slu žbi prav ne po mo ći. 
Bu du ći da ne ma mo de talj ni je po dat ke o to me ko li ko su bi li za do volj ni/ ne za do volj ni ra dom po je di nih in sti tu ci ja/or ga ni za ci ja, ne mo že mo da ti de taljni ju sli ku o to me. Ka ko mo že mo za klju či ti, žr tve na si lja na rad nom me stu su pre te žno po ku ša va le da raz re še svo je pro ble me unu tar pred u ze ća ta ko što su se tru di le da raz go va ra ju sa nad re đe ni ma. U go to vo svim slu ča je vi ma žr tve su bi le ne za do volj ne po stu pa njem nad re đe nih, na i la zi le su na ne ra zu me vanje pro ble ma, ig no ri sa nje, ne a de kvat no re a go va nje, a u dva slu ča ja bi lo im je pre će no i ot ka zom. Ova kav po da tak nam mo že uka za ti da ru ko vo de ći ka dar ili ig no ri še ova kav vid pro ble ma, ili ni je do volj no edu ko van, pa ne mo že ni da ga pre po zna. Ka ko je ovaj pro blem sve vi še pre po zna tljiv bi lo bi po želj no edu kova ti za po sle ne, a po seb no ru ko vo di o ce pu tem se mi na ra da bi i sa mi mo gli adekvat no da re a gu ju. U pri log go re na ve de nom, iz dvo je na je jed na iz ja va žr tve: " ...Di rek tor mi je re kao da je to pro blem u mo joj gla vi i da on ima pot pu no po ve re nje u tu ko le gi ni cu..." Slu žba se u po je di nim slu ča je vi ma, ka da je oce nje no da bi to mo glo bi ti od po mo ći za žr tvu, obra ća la po li ci ji i Mi ni star stvu prav de. 
Od 117 oso ba ko je su se obra ti le Slu žbi zbog na si lja na rad nom me stu, njih 38 (30%) nas je po no vo kon tak ti ra lo ka ko bi nam sa op šti li po vrat ne in forma ci je o nji ho vom slu ča ju. 
Na osno vu za pa ža nja ko ja su une ta u pro to ko le od stra ne ko or di na tor ke i vo lon te ra/ki vi di se da su oso be uglav nom bi le za do volj ne ra dom Slu žbe. Ma li broj oso ba ni je bio za do vo ljan, jer ni je mo glo da im se po mog ne da br zo i efika sno re še svoj pro blem. Na i me, po ne kad su nji ho va oče ki va nja bi la ve ća od mo guć no sti i mi si je Slu žbe. Ta kva oče ki va nja lju di ni su ne re al na, ako ima mo na umu da uglav nom tr pe vik ti mi za ci ju du ži vre men ski pe riod, ali Slu žba ni je u mo guć no sti da sa ma re ša va nji ho ve pro ble me, već da im pre do či op ci je ko je im sto je na ras po la ga nju. Ipak, go to vo sve oso be su se na kra ju raz govo ra za hva lji va le i po ka zi va le že lju da osta nu u kon tak tu sa VDS-om, o če mu go vo re i sle de ći na vo di po je di nih oso ba: 15 Or ga ni za ci ja ko ja pru ža po moć žr tva ma mo bin ga i ko ja ra di u okvi ru grad skog od bo ra G17+ u No vom Sa du. 

" ...Bes ko nač no sam Vam za hval na što že li te bi lo ka ko da mi po mog ne te.

Ve ruj te mi da ni sam još na i šla na ne kog ko je vo ljan da sa slu ša, a ka mo li da po ku ša da po mog ne..." " ...Pre sve ga že lim da iz ra zim ne iz mer nu za hval nost na Va šem ova ko br zom i ja snom od go vo ru! Sve što ste mi re kli u pot pu no sti sam raz u meo i mo gu re ći da sam ose tio olak ša nje. Pri zna jem da ste mi uli li do dat nu do zu na de da se ipak ne što mo že ura di ti..." "...Va ma hva la na po dr šci i in struk ci ja ma. Zna či le su mi do sta ka da sam to nu la. Sa da po la ko usta jem i na dam se da ću ma nje po se ći va ti i psi ho te ra pe u te i bi ti pod dej stvom se da ti va i an ti de pre si va..." 

Na si ljeupo ro di ci

U to ku pe ri o da na ko ji se od no si ova ana li za, 46 (20%) oso ba se obra ti lo Slu žbi zbog na si lja u po ro di ci. Ovaj po da tak je pri bli žan bro ju oso ba (55) ko je su se iz istog raz lo ga obra ti le Slu žbi i pret hod ne go di ne (Trip ko vić, 2009: 21). 
U naj ve ćem bro ju slu ča je va -24 (52%) oso be su tr pe le fi zič ko na si lje u po ro di ci 16 pro pra će no psi hič kim na si ljem, 19 (41%) li ca je tr pe lo psi hič ko na si lje 17 , a u tri su bi li pri sut ni svi ob li ci na si lja u po ro di ci (psi hič ko, fi zič ko i sek su al no). Go re na ve de ni po da ci ne po ka zu ju bit ni je pro me ne u bro ju žr ta va na si lja u po ro di ci, ko je su se obra ća le Slu žbi. Na i me, po da ci su slič ni kao i po da ci ra da Slu žbe iz 2007. i 2008. go di ne (Ko va če vić-Le po je vić, Ra dako vić, 2008: 87;Trip ko vić, 2009:21). 

Po da ciooso ba mako jesuseobra ća leSlu žbizbogna si ljaupo ro di ci

Žr tve na si lja u po ro di ci, ko je su se obra ća le Slu žbi, naj če šće su bi le oso be žen skog po la, i to u 39 (85%) slu ča je va, dok su u se dam (15%) to bi le oso be mu škog po la. Go re na ve de no je u skla du sa po da ci ma Slu žbe iz ra ni jih go di na. (Ko va če vić, 2007: 43; Ko va če vić-Le po je vić, Ra da ko vić, 2008:87). 

16

U jed nom slu ča ju je fi zič ko na si lje bi lo pro pra će no i pret nja ma od stra ne na sil ni ka. 17 U jed nom slu ča ju je psi hič ko na si lje u po ro di ci bi lo pro pra će no ne mo guć no šću ostva ri va nja pra va vi đa nja de te ta, a u dru gom pro ble mi ma oko po de le imo vi ne na kon raz vo da bra ka. 
Što se ti če uz ra sta žr ta va, na si lje u po ro di ci nad pu no let nim li ci ma za bele že no je u 42 slu ča ja. Me đu oni ma za ko je se zna ko li ko ima ju go di na naj češće su oso be iz me đu 35 i 50 go di na (13 oso ba). Se dam oso ba je bi lo sta ro sti iz me đu 19 i 34 go di ne, pet iz me đu 51 i 65 go di na, pre ko 66 go di na je ima la jed na oso ba, dok za osta le oso be ne ma mo po dat ke. Slu žba je do šla i do po data ka o tri na e sto ro de ce ko ja su bi la iz lo že na na si lju u po ro di ci. Ove po dat ke do bi li smo od nji ho vih ro di te lja. Od ukup nog bro ja de ce, de se to ro je bi lo iz lože no fi zič kom na si lju u po ro di ci ko je je bi lo pro pra će no i psi hič kim, dvo je je bi lo iz lo že no psi hič kom na si lju u po ro di ci, a jed no de te fi zič kom, sek su al nom i psi hič kom na si lju. Kao ilu stra ci ju za vik ti mi za ci ju u po ro di ci iz dva ja mo sle de će pri me re, na osno vu po da ta ka Slu žbe: " ...Te ško je tr pe ti sva ko dnev no po ni ža va nje, gle da ti ka ko uni šta va stva ri po ku ći, slu ša ti ute ri va nje stra ha sa opi si ma ka ko će me ubi ti..." " ...Su prug je ne dav no si lo vao za jed nič ku ćer ku, a po tom pre bio i no žem na pao me ne i osta lu de cu, a za tim po raz bi jao stva ri po ku ći..." " ...Muž je bru tal no tu kao me ne i de cu 14 go di na, ali na kon što sam za vr ši la na in ten ziv noj ne zi i bi la iz ba če na iz sta na i na kon što je naj sta ri ji od tro je si no va za do bio te ške te le sne po vre de od lu či la sam da po kre nem raz vod bra ka i podne sem kri vič nu pri ja vu pro tiv nje ga..." 
Što se ti če po la na sil ni ka, u 39 (85%) slu ča je va to su bi le oso be mu škog po la, u šest (13%) žen skog po la 18 , a u jed nom slu ča ju su mu ška i žen ska oso ba za jed no vr ši le na si lje nad žr tvom. Žen ske oso be su naj če šće tr pe le na si lje od oso ba mu škog po la -u 36 slu ča je va, od že na u dva, a jed na že na je tr pe la na si lje od mu ške i žen ske oso be isto vre me no. Mu škar ci su u če ti ri slu ča ja tr pe li na si lje od že na, a u dva od mu škar ca. Part ner sko na si lje je naj če šći vid na si lja u po ro di ci, ka da su u pi ta nju žr tve ko je su se obra ti le Slu žbi. U naj ve ćem procen tu na si lje u po ro di ci su vr ši li sa da šnji part ne ri, i to u 18 (39%) slu ča je va, dok je od biv šeg part ne ra bi lo vik ti mi zi ra no 13 (28%) oso ba. U se dam (15%) slu ča-18 U tri slu ča ja je bio u pi ta nju biv ši part ner ski od nos, gde je že na vr ši la psi hič ko na si lje nad bivšim mu žem, one mo gu ća va ju ći mu da vi đa de cu, u jed nom slu ča ju maj ka je fi zič ki i psi hič ki zlo sta vlja la pu no let nog si na, u jed nom je maj ka psi hič ki zlo sta vlja la pu no let nu ćer ku, a u jednom slu ča ju je ćer ka fi zič ki i psi hič ki zlo sta vlja la maj ku. je va ro di te lji su vr ši li na si lje nad de com, u se dam (15%) u pi ta nju je bio rod binski od nos, a u jed nom slu ča ju su su prug i de te vr ši li na si lje nad žr tvom. 
Iz go re na ve de nog mo že mo za klju či ti da su se Slu žbi naj če šće obra ća le oso be žen skog po la, ka da je u pi ta nju na si lje u po ro di ci. Po da ci nam uka zu ju da je naj ve ći broj oso ba, ko je su da le po dat ke o go di na ma, sta ro sti iz me đu 35 i 50 go di na. Oso be mu škog po la su naj če šće vr ši le na si lje u po ro di ci i žr tve su naj če šće bi le u part ner skom od no su sa nji ma. 

Ka kosužr tvena si ljaupo ro di cikon tak ti ra leSlu žbu?

U naj ve ćem bro ju slu ča je va pr vi kon takt je ostva ren ta ko što su žr tve zva le Slu žbu te le fo nom, i to u 39 (85%) slu ča je va, a pu tem elek tron ske po šte u se dam (15%). U skla du sa pret hod no po me nu tim, žr tva ma je u 35 slu ča je va (76%) pru ža na po moć i po dr ška te le fo nom, pu tem elek tron ske po šte u šest (13%), raz go vo rom u kan ce la ri ji u tri slu ča ja, dok je dva pu ta po moć i po dr ška pru že na kom bi no va no (pu tem te le fo na i raz go vo rom uži vo). 
Od 46 oso ba ko je su se obra ti le Slu žbi zbog na si lja u po ro di ci, če ti ri (18%) oso be su se ja vlja le i u pret hod noj go di ni. 
U 32 (70%) slu ča ja sa oso bom je raz go va ra no jed nom, u osam (17%) dva pu ta, u če ti ri vi še od pet pu ta, a u po jed nom slu ča ju tri i če ti ri pu ta. Ova kav po da tak nam uka zu je da na si lje u po ro di ci ta ko đe pred sta vlja ob lik kon ti nu ira ne vik ti mi za ci je, stva ra broj ne pro ble me žr tva ma i da je če sto po treb no vi še od jed nog raz go vo ra ka ko bi se oso be osna ži le i do ne le od lu ku. 

Na či nipru ža njapo mo ćižr tva mana si ljaupo ro di ci

Slu žba je u 42 (91%) slu ča ja pru ži la žr tva ma emo tiv nu po dr šku. U istom bro ju slu ča je va pru ža ne su im i po treb ne in for ma ci je o pra vi ma, mo guć no sti ma i na či ni ma na ko je mo gu da ih ostva re. U 38 (83%) slu ča je va oso be su bi le upući va ne na dru ge or ga ni za ci je/in sti tu ci je ko je pru ža ju spe ci fič ne ob li ke po mo ći, od če ga su ne ke oso be bi le upu ći va ne na vi še njih u za vi sno sti od kon kret nih po tre ba žr ta va. Oso be su naj če šće bi le upu ći va ne na ne vla di ne or ga ni za ci je (30), za tim cen tar za so ci jal ni rad (15), po li ci ju (11), ne što re đe na tu ži la štvo (7), zdravstve nu in sti tu ci ju (3), i u po jed nom slu ča ju na op štin ske slu žbe prav ne po mo ći, om bud sma na, Mi ni star stvo ra da i so ci jal ne po li ti ke i pri hva ti li šte za azi lan te. 
U 39 (85%) slu ča je va žr tve su za tra ži le po moć od dru gih in sti tu ci ja/or gani za ci ja pre ne go što su po zva le Slu žbu ili na kon upu ći va nja od stra ne Slu-žbe. Žr tve su se obra ća le: po li ci ji (29), cen tru za so ci jal ni rad ( 22), zdrav stvenoj usta no vi (14), su du ( 14), ne vla di noj or ga ni za ci ji 19 (10), tu ži la štvu (7), nad ležnom mi ni star stvu 20 (2), u po jed nom slu ča ju op štin skoj slu žbi prav ne po mo ći i om bud sma nu. Usled ne do stat ka po da ta ka o raz lo zi ma za do volj stva i ne za dovolj stva ra dom po je di nih or ga ni za ci ja/in sti tu ci ja ni je mo gu će da ti de talj ni ju sli ku o go re na ve de nom. Slu žba je di no ras po la že po da ci ma o raz lo zi ma ne zado volj stva ra dom po li ci je, gde je vi še od po lo vi ne žr ta va (17) iz ra zi lo ne za dovolj stvo zbog ne a de kvat nog re a go va nja, iz o stan ka re a go va nja ili ver bal nog na si lja. Kao ilu stra ci ja iz dvo jen je je dan ci tat: " ...Da nas sam po no vo zva la po li ci ju, ali su oni re kli da vi še ne zo vem, jer će nas obo je po sla ti u »La zu«..." Slu žba se u dva slu ča ja obra ća la cen tru za so ci jal ni rad, a tu ži la štvu i skloni štu za žr tve na si lja u po jed nom slu ča ju, ka da je pro ce nje no da bi to bi lo od zna ča ja za žr tvu. 
U de vet (20%) od 46 slu ča je va na si lja u po ro di ci, oso be ko ji ma je Vik ti molo ško dru štvo Sr bi je pru ža lo po dr šku u pre va zi la že nju pro ble ma ja vi le su se po no vo ka ko bi pru ži le po vrat ne in for ma ci je o nji ho vom slu ča ju. 
Uvi dom u pro to ko le u ko je su ko or di na tor ke i vo lon te ri/ke uno si li svo ja za pa ža nja, vi di mo da su oso be uglav nom bi le za do volj ne ra dom Slu žbe. U tom po gle du su vr lo ilu stra tiv ne re či jed ne žr tve: " ...Hva la Vam pu no, sa Va ma mi raz go vo ri pu no zna če i za hva lju ju ći nji ma mi je bo lje, za hva lju ju ći nji ma kva li tet ni je pro vo dim vre me sa si nom i na ži vot gle dam dru ga či je..." 19 Auto nom ni žen ski cen tar, Žen ska mre ža u Sme de re vu, Sa ve to va li šte pro tiv na si lja u po ro di ci, Fond za hu ma ni ta r no pra vo, Od bor za ljud ska pra va i Ko mi tet prav ni ka za ljud ska pra va. 

Za klju čak

Ana li za re zul ta ta ra da Slu žbe VDS in fo i po dr ška žr tva ma za 2009. go di nu po ka zu je da je na si lje na rad nom me stu naj u če sta li ji ob lik vik ti mi za ci je zbog ko jeg su se žr tve i nji ho ve po ro di ce obra ća le za po moć. Od raz li či tih ob li ka na silja na rad nom me stu naj za stu plje ni je je psi hič ko na si lje, tj. mo bing. Ovo se mo že de li mič no ob ja sni ti ti me što na še dru štvo još uvek pro la zi kroz pe riod tran zi ci je i pri va ti za ci je. Isto vre me no je po ve ća na in for mi sa nost o ovom pro ble mu, če mu je i Vik ti mo lo ško dru štvo Sr bi je do pri ne lo istu pa njem svo jih čla ni ca u me diji ma, pa su žr tve u sta nju da pre po zna ju če sto i ve o ma sup til ne ob li ke mo bin ga. Za hva lju ju ći sve ve ćoj me dij skoj pa žnji po sve će noj ovom pro ble mu i sa zna nju ko im mo že pru ži ti po moć, one su sprem ne i da je po tra že. Ana li za nam po kazu je da su oso be ovaj pro blem naj če šće po ku ša va le da raz re še u fir mi u ko joj ra de, ta ko što su po moć tra ži le od ru ko vo di o ca. Po da ci uka zu ju da su oso be u ve ći ni slu ča je va bi le ne za do volj ne po stu pa njem ru ko vo di o ca, što go vo ri da ih je neo p hod no edu ko va ti, u ci lju po di za nja sve sti o ovom pro ble mu. 
Dru gi po uče sta lo sti ob lik vik ti mi za ci je, zbog ko jeg su se žr tve obra ća le Slu žbi, je ste na si lje u po ro di ci. Ana li za nam go vo ri da bi dru štvo tre ba lo da po sve ti mno go vi še pa žnje i pro na đe do dat na re še nja za ovaj pro blem. Po da ci nam uka zu ju da su se oso be naj če šće obra ća le po li ci ji. In di ka tiv no je da su oso be uglav nom bi le ne za do volj ne ra dom po li ci je, što nam go vo ri da je neop hod na nji ho va si ste mat ska edu ka ci ja i sen zi bi li za ci ja. 
Ana li za ra da Slu žbe uka zu je da su oso be uglav nom bi le za do volj ne ra dom Slu žbe, tj. pa žnjom sa ko jom su sa slu ša ne, vre me nom ko je im je po sveće no, emo tiv nom po dr škom i in for ma ci ja ma ko je su im pru že ne. U naj ve ćem bro ju slu ča je va oso be su se na kra ju raz go vo ra za hva lji va le i bi le su za in te reso va ne da osta nu u kon tak tu sa VDS-om. Na osno vu ana li ze mo že mo za ključi ti da je Slu žba u ve ći ni slu ča je va us pe la da pru ži žr tva ma ade kvat nu po moć i po dr šku. Sva ka ko je jed na od ve li kih za slu ga i rad vo lon te ra, što uka zu je da je je dan od ci lje va Slu žbe (Ćo pić, Ni ko lić, 2004:27), a ti če se ši re nja mre že vo lonte ra, efi ka sno i ade kvat no spro ve den. U svom da ljem ra du VDS cen tar za eduka ci ju i is tra ži va nje bi tre ba lo da is tra ži raz lo ge ne za do volj stva žr ta va ra dom raz li či tih in sti tu ci ja/or ga ni za ci ja, ka ko bi mo gao u skla du sa tim da pred la že neo p hod ne iz me ne ve za ne za za ko no dav stvo i nje go vu pri me nu u prak si. 

7

  Su bo ti ca, Ru ma, Obre no vac, Niš, Po ža re vac, Ša bac, Pi rot, Bor, Zre nja nin, Su bo ti ca, Pe tro vac na Mla vi, Pan če vo, Bač ka To po la, Knja že vac, No vi Sad, Tr ste nik, Ko vin, Ve li ka Pla na, Sme de revo, Be la Cr kva, Ra do je vo kod No ve Cr nje, Ča čak, Ra ča, Ki kin da, Ra ška, Sme de rev ska Pa lan ka, Vr šac, Uži ce, Ku la, Brus, So ko Ba nja, To po la, Ba rič, No va Va roš, Kur šu mli ja, Kru še vo, Srem ska Mi tro vi ca, In đi ja, Pe ćin ci, No vi Pa zar, Ža gu bi ca, Iva nji ca,Vra nje, Kru še vac, Ja go di na, Zu ce. 


Od sep tem bra 2008. go di ne oso be mo gu da pu tem in ter net saj ta po sta vlja ju pi ta nja na šoj Slu žbi VDS in fo i po dr ška žr tva ma, na ko ja se od go va ra u ro ku od dva rad na da na. 

31 oso ba se ža li la zbog psi hič kog na si lja na rad nom me stu pro pra će nog ne mo guć no šću ostva ri va nja pra va, a u jed nom slu ča ju psi hič ko na si lje na rad nom me stu je bi lo pro pra će no pret nja ma, pro va lom u stan i kra đom. 

Ot kaz, sma nje nja pla te i sl. 

U okvi ru ko jeg se na la zi slu žba prav ne po mo ći, ko ja je to kom 2009. go di ne pru ža la prav nu po moć za po sle ni ma u voj sci. 

Mi ni star stvu za ljud ska i ma njin ska pra va i Mi ni star stvu ra da i so ci jal ne po li ti ke. 

No mobing i Stop mo bing. 

Mi ni star stvu za ljud ska i ma njin ska pra va i Mi ni star stvu ra da i so ci jal ne po li ti ke.
Victims of crime, with special emphasis on victims of work abuse and domestic violence: Analysis of the service VDS info and victim support for 2009