Upro{}avawe vezni~kih skupova u slo`enoj re~enici u srpskom jeziku SRETO TANASI] (Beograd) 
UPRO[]AVAWE VEZNI^KIH SKUPOVA U SLO@ENOJ RE^ENICI U SRPSKOM JEZIKU* U srpskom jeziku postoji vi{e tipova zavisnoslo`enih re~enica kod kojih dolazi do gomilawa veznika me|u klauzama, ~ime nastaju vezni~ki skupovi. U nekim od tih tipova stvarawe vezni~kih skupova se mo`e izbje}i druga~ijim rasporedom klauza unutar slo`ene re~enice. U ovom radu na jezi~kom materijalu iz razli~itih funkcionalnih stilova savremenog srpskog jezika posmatra se upro{}avawe vezni~kih skupova u jednom takvom tipu slo`ene re~enice koja nije sklona mijewawu rasporeda klauza. 
Kqu~ne rije~i: savremeni srpski jezik, slo`ena re~enica, isto-zna~ne zavisne klauze, veznici, vezni~ki skupovi, asindetske re~enice. 

Slo`ena re~enica se sastoji od dvije ili vi{e prostih re~enica, koje se obi~no nazivaju klauze. Klauze u slo`enoj re~enici mogu uspostavqati odnos zavisnosti (subordinacije) ili nezavisnosti (koordinacije). U srpskom jeziku, kao i u drugim jezicima slovenskim, izme|u klauza u slo`enoj re~enici stoje veznici. Veznici se javqaju i me|u klauzama sa zavisnim odnosom i me|u klauzama sa nezavisnom odnosom. To su sindetske re~enice. Me|utim, nisu tako rijetki ni slu~ajevi kad izme|u klauza u slo`enoj re~enici nema veznika. Takve slo`ene re~enice se nazivaju asindetske. U na{oj gra-mati~koj i stru~noj literaturi ova pojava je poznata, mada jo{ nije dovoqno izu~ena i opisana 1 . 
Mawe se, me|utim, govorilo o pojavi udvajawa veznika me|u klauzama u slo`enoj re~enici. A nisu rijetki slu~ajevi da u slo`enoj re~enici sa odre|enim rasporedom klauza dolazi do takvog udvajawa i nastajawa vezni~kih skupova. Pod pojmom vezni~ki skup pod-razumijevam pojavu dva (ili vi{e) veznika u kontaktu. Svaki od tih veznika samostalno vr{i funkciju povezivawa klauza. 
Mihailo Stevanovi} u svojoj velikoj sintaksi 2 ne govori posebno o vezni~kim skupovima, ali navodi primjere takvih re~enica, kao {to je: Da mu se u Avliji da zasebna soba i pristojno izdr`avawe dok ne bude ispitan i dok se ne vidi u ~emu je stvar (876). Takvi su i slede}i primjeri: ‰1Š 1. Dok god se u Turskoj ovako vlada i dok su u Bosni ovakve prilike, ne mo`e biti govora o putevima i saobra}aju (Andri},76). Tra`e}i razloge i obja{wewa tome stawu, fratar je sve svodio na tursku vladavinu i tvrdio da nikakvog boqitka ne mo`e da bude dok se ove zemqe ne oslobode turske sile i dok tursku vlast ne zameni hri{}anska (Isto,255). Samo, sve to je bilo davno… kad je fra Luka bio mla|i i dok su jo{ `iveli wegovi vr{waci (Isto, 237). 
2. Sad, kad je znao da postoji i takav `ivot, on nije mogao vi{e da ostane u onoj niskoj bedi u kojoj se rodio i u kojoj bi trebalo vek da provede (Andri},115). Bilo je slu~ajeva, i dosta, gde je le~ewe uspevalo i gde su qudi du{evni i zahvalni obasipali hvalama i darovima fra-Luku i manastir (Isto,238). Iz tame i ti{ine varo{i, koju jo{ nije ni video kako treba, ali u kojoj ga nesumwivo ~ekaju brige i te-{ko}e, izgledalo je da se ni{ta u svetu ne da srediti ni izmiriti (Andri},25). A kad ostarimo, @eneva }e nam izgledati kao mlada `ena, koja nas je ostavila i pobegla s drugim ~ovekom: za kojeg se iz ludosti potur~ila; i zbog kojeg je, iz inata, zaboravila materwi jezik (Du~i},53). Odozdo zvone nedeqna zvona, mo`da iz kakvog seoca na rubu jezera gde je puno jablanova, i gde po ceo dan ide vreva iz p~eliwaka i golubiwaka (Du~i},40). 
3. ^inilo mu se da tu pred wim stoji slika i prilika novog nara{taja i da je prstom dodiruje (Andri},84). Oni su dobro znali da svaki stranac koji do|e u Bosnu utapka malko put izme|u neprijateqske tu-|ine i wih, i da konzul, svojim naro~itim ovla{}ewima i sredstvima, {irom otvara taj put… (Andri},93). Jer znajte da to sultan ne mo-`e da trpi, i da }e sva Bosna biti popaqena ako se na{em Konzulatu ma {ta desi… (Andri},162). Na drugoj strani terase, jedna otmena go-spo|a `enevska… pri~a{e da je Flober bio za stolom okorela }utalica, i da je za vreme jela gla~ao nokte (Du~i},65). Ne pomiwem i ~udno ose}awe koje ~ovek ima misle}i da daleko ve} osta{e za na{im le|ima beli qudi, a da sada ulazimo me|u qude crne… (Andri},228). …da se zakunem da je vi{e ne}u ovako mu~iti, nego da }emo provesti `ivot samo na verandi… (Du~i},38). Na pitawe novinara da li je wegovo u~e{}e na protestu u kontekstu predizborne kampawe Petakov je odgo-vorio da nije, ve} da su ga "zamolili da pozajmi razglas" (Politika 18. 11. 2006, 59). 4. Nemawi}i su potro{ili sve svoje "kule gro{a i dukata" da uzvise ime gospodwe, i da uzvise slavu heroja, i da uznesu mu~enika sa golgote (Du~i},224). Da bi se spasao hap{ewa i da bi potra`io izlaz iz svojih unutra{wih sukoba, mladi novinar Davil javio se kao dobro-voqac… (Andri},63). …qudi su bili opet polegali, pa su se dizali da ~iste oru`je, ili da do~ekaju na no`, po komad ba~ene, ra{~ere~ene jagwetine (Crwanski,15). Da bi svojoj pri~i dao jo{ jedan, kakav -takav sadr`aj, ali i da bi tu pustu i ~emernu Flandriju jo{ boqe prikazao, Bruno Dimone uvodi u film devojku … (NIN 1. 6. 2006, 47). 
5. …Davil je od samog po~etka slao hitne poruke i generalu Marmonu i Ambasadi u Carigrad, da treba ulo`iti sav uticaj kod Porte da Mehmed-pa{a, bez obzira na politi~ke promene u Carigradu, ostane u Bosni, jer tako rade i Rusi i Austrijanci za svoje prijateqe i jer se ovde po tome ceni uticaj i snaga jedne hri{}anske sile (Andri},44). …po kojima je nekada… morao da po zimskoj no}i obi|e ceo grad kakav osu|enik samo zato {to je mislio druk~e nego drugi, ili zato {to je uop{te mislio (Du~i},50). 
Sve re~enice su oformqene na isti na~in: uz jednu nezavisnu klauzu dolaze dvije istozna~ne zavisne klauze. Kao {to se vidi, u svim ovim re~enicama nalaze se na istaknutom mjestu dva veznikajedan nezavisni, drugi zavisni. Oni, me|utim, ne povezuju iste klauze. Zavisni veznik povezuje klauzu ispred koje stoji sa upravnom klauzom. Nezavisni veznik povezuje dvije istozna~ne zavisne klauze koje zavise od iste nadre|ene i pokazuje koji tip koordinacije se uspostavqa me|u wima -me|u tim istozna~nim klauzama. Mo`e se re}i da se ovi vezni~ki skupovi ovdje javqaju u slo`enim re~enicama sa normalnim redom klauza. O ovakvim klauzama je pisano u na{oj stru~noj literaturi3 . Ovdje je naveden ve}i broj primjera da se poka-`e da razli~ite vrste zavisnih klauza mogu da se jave sa ovakvim ve-zni~kim skupovima. A upravo ovakve re~enice bi}e predmet pa`we u drugom dijelu ovog rada. 
U srpskom jeziku javqa se jo{ jedan tip re~enica sa skupom zavisnog i nezavisnog veznika. Tako je u slede}im primjerima. ‰2Š 1. Kad se dete razbolelo, majka ga je le~ila ~ajevima i ku}nim lekovi- ma, ali kad posve zanemo`e, izgubi i hrabra gospo|a Davil svoje pouzdawe i prisebnost (Andri},223). Kad se pred jednim veli~anstvenim prizorom u prirodi na|e Francuz, on `eli da sa sobom ima svoju me-tresu, a kad se na|e Rus ili Srbin, on `eli da oko sebe ima svojih qu-di… (Du~i}). I ja bih relativno lako pre{la preko propu{tenog imena, de{ava se, ali kad sam ~ula svoju muziku, i to na samoj zavr-{nici proslave, bila sam zaista zate~ena … (Politika, 18. 11. 2006, 11). Fortifikacija mo`e da se sprovodi kao zakonski obavezuju}a … dobrovoqna …, a kad je usmerena ka odre|enoj populacionoj grupi, govorimo o ciqnoj fortifikaciji (SA 134, oktobar 2006, 139). 
2. Ako si|em u doline koje su ovde tako duboke, meni se ~ini da sam utonuo, a ako sam na visini bregova, ~ini mi se da se vi{e ne}u umeti da vratim ku}i (Du~i},28). Istina, ona jo{ nije propisana, ali po-{to su norme za svetska prvenstva i olimpijske igre iste, mo`e se o~ekivati … (Politika, 18. 11. 2006, 21). Protiv prima~a kao {to su Vujevi} i Vladimir Grbi}, pa i mladi Samarxi}, mo`e{ da odservi-ra{ gde god ho}e{, ali ako ne rizikuje{, onda tu nema pri~e (Politika, 18. 11. 2006, 21). Mi … ne spadamo u mnogo zadu`ene gra|ane, ali ako se uzmu u obzir samo oni koji su podigli neki kredit, taj prosek se udvostru~i (Politika, 18. 11. 2006, 11). 
U ovom tipu slo`ene re~enice opet se u kontaktnom polo`aju nalazi nezavisni i zavisni veznik. Samo ovdje nezavisni veznik ne povezuje dvije zavisne klauze, koje bi bile vezane za istu upravnu. On povezuje dvije nezavisne klauze koje su razdvojene zavisnom klauzom. Zavisni veznik povezuje tu zavisnu klauzu sa jednom od nezavisnihonu ispred koje dolazi ta zavisna. Ova zavisna klauza uvijek mo`e do}i na tre}e mjesto i time se, budu}i da s wom obavezno ide i zavisni veznik, razgra|uje vezni~ki skup: Ako si|em u doline koje su ovde tako duboke, meni se ~ini da sam utonuo, a ~ini mi se da se vi{e ne}u umeti da vratim ku}i ako sam na visini bregova. I ove re~enice su u na{oj stru~noj literaturi zabiqe`ene 4 . 
Javqaju se i takve slo`ene re~enice u kojim se u kontaktnom polo`aju nalaze zavisni veznici. Takve su re~enice u slede}im primjerima. 
‰3Š 1. Smatram da ako te pozovu mora{ prihvatiti posao (Razg.). 
2. Uverio sam se da ako dobro spremim ispit imam mawu tremu (Razg.). 3. Odlu~io je da kad ga pozovu po|e s wima (Razg.) 4. … ispita}e se, pa ako bude kriv, bi}e ka`wen i mora}e vratiti `enu … (Andri}, 163). 5. U raspravi se tako|e ~ulo i da ukoliko do|e do izjedna~avawa zvawa -nema potrebe za izdavawem novih diploma, iako taj argument zakon demantuje… (Politika 18. 11. 2006, 5). 
U ovakvom tipu zavisnoslo`ene re~enice prvi zavisni veznik povezuje prvu klauzu sa tre}om, a drugi veznik povezuje drugu klauzu sa tre}om, tako|e sa zavisnim odnosom. Druga i tre}a klauza bi mogle zameniti mjesta i tad bi se razbio vezni~ki skup5 : Odlu~io je da po-|e s wima kad ga pozovu. 
Kako se mo`e vidjeti, bilo koji tip gomilawa veznika podrazumijeva postojawe najmawe tri klauze u slo`enoj re~enici. U kwi-`evnim tekstovima mogu se, me|utim, na}i primjeri sa gomilawem veznika -nezavisnog i zavisnog -i u dvo~lanoj slo`enoj re~enici. Slede}i primjeri to ilustruju. ‰4Š 1. Ovde u @enevi, bio je drugi Savanarola, ali koji nije bio sve{te- nik nego policajac … (Du~i}, 46). 2. Jo{ ima nekoliko memqivih ulica iz tog doba surove kalvini-sti~ke gospode, i po kojima je nekada, obu~eni u crnu ko{uqu, bosonog i gologlav, sa sve}om u ruci i sa dobo{arom na ~elu, morao da po zimskoj no}i obi|e ceo grad kakav osu|enik … (Isto, 50). 
3. Nesre}ni grad u kojem se nije nikad rodio pesnik! Jeste, @an-@ak, ali koji je proteran odavde ba{ zbog toga {to je bio pesnik (Isto, 54). 
Ovakvi primjeri nisu karakteristi~ni za druge funkcionalne stilove. Ovdje je iz te`we za kwi`evnim efektima autor posegnuo za udvajawem veznika. Umjesto vezni~kog koji u drugom funkcionalnom stilu bila bi (naj~e{}e) li~na zamjenica: Jeste, @an-@ak, ali on je proteran odavde ba{ zbog toga {to je bio pesnik. Zato ovakve slu~ajeve, mogu}e je, na{a literatura i nije zabiqe`ila. 
Vezni~ki skupovi u tipovima re~enica kakvi su ilustrovani primjerima ‰2Š i ‰3Š mogu se razbiti, kao {to je pokazano, promjenom rasporeda klauza u takvim slo`enim re~enicama. Tom operacijom dobijaju se opet re~enice uobi~ajene u srpskom standardnom jeziku. Me-|utim, situacija je druga~ija kad je posrijedi tip re~enice koji ilustruju primjeri ‰1Š. Tu vrlo ~esto, ili gotovo nikad, nije mogu}e mijewawe rasporeda klauza tako da se razbije i vezni~ki skup. Takvo je upravo stawe sa svim navedenim primjerima: promjena reda klauza koji bi doveo do razbijawa vezni~kih skupova zahtijevala bi da jedna istozna~na zavisna klauza bude ispred upravne, a druga -iza iste te upravne klauze. Za ovaj tip slo`enih re~enica takav raspored nije uobi~ajen. Gra|a koja je ovom prilikom analizirana govori upravo tako: da je uobi~ajen raspored klauza -sa vezni~kim skupovima. Za ve-}inu podtipova ove zavisnoslo`ene re~enice to je zaista jedini uobi-~ajen, pa i mogu}, na~in. Me|u navo|enim, re~enice sa zavisnim vremenskim klauzama nekad mogu imati raspored kojim se razbija ve-zni~ki skup -npr.: Kada sam se sa porodicom pre nekoliko godina preselila na Novi Beograd, bila sam odu{evqena kad sam shvatila da svuda okolo rastu trava i cve}e (Politika, Magazin, 17. 12. 2006, 33). Me|utim, one u ‰1Š nisu sklone ovakvoj transformaciji pri normalnim okolnostima komunikacije. 
Ipak, ne javqaju se u ovom tipu zavisnoslo`enih re~enica ‰1Š vezni~ki skupovi svaki put. U nekim slu~ajevima oni se upro{}avaju. To upro{}avawe nije uvijek isto; mo`e se izostaviti jedan od dva veznika -zavisni ili nezavisni, ili se izostavqaju oba. U nastavku rada prikaza}u sva tri vida upro{}avawa vezni~kih skupova u ovakvim slo`enim re~enicama. 
U slede}im primjerima vezni~ki skupovi su upro{}eni tako {to je izostavqen nezavisni veznik kojim se iskazuje tip naporednosti me|u istozna~nim zavisnim klauzama. ‰5Š 1. A kada je do{ao ~as da se re{ava o `ivotu kraqevom i o sudbini kraqevstva, kada je morao da bira izme|u gorkog pi}a revolucije, koja ga je bila tako silovito ponela, i "kraqevske dobrote" koja ga je othranila, mladi} se odjednom opet na{ao na drugoj strani (Andri},63). Kad i u najdubqim rupama okopni sneg, kad prestanu prole}ne ki-{e i vejavice, kad se izbesne vetrovi, ~as hladni ~as mlaki, kad se oblaci trajno povuku na visoke ivice strmog amfiteatra od planina koje okru`uju varo{, kad dan potisne no} du`inom i sjajem i toplinom, kad na strminama iznad varo{i u`ute wive i pognute kru{ke po~nu da rasipaju po strni{tima obilan plod koji opada od zrelosti, -tada nastupi ovo kratko i lepo travni~ko leto (Andri},195). A kad je skinula sa sebe op~iwenost, kad sam se u{an~io u sigurnost tobo-`weg slu{awa, povukla me da je vidim o~ima a ne strepwom 17). Dok je u prizemqu "dubrova~kog hana" gospo|a Davil negovala svoju decu, dok je Davil kapao nad svojim op{irnim konzulskim iz-ve{tajima i svojim zamr{enim kwi`evnim planovima, na spratu iznad wih "mladi konzul" borio se sa ~amotiwom … (Andri},193). 2. Odavno wih mu~i i zabriwava saznawe da je carska taraba na granicama posrnula i da Bosna postaje razgra|ena zemqa po kojoj gaze ne samo Osmanlije nego i kauri iz bela sveta, u kojoj ~ak i raja di`e glavu drsko kao nikad dosad (Andri},18). Pretvarala se da ~ita a u stvari je zatvorenih o~iju slu{ala tu pesmu koju dobro zna jo{ iz mla|ih godina, koju mrzi i koje se boji … (Andri}, 266). A ispred wih po~ne da se pomaqa na{ drugi, samo nama znani `ivot, to jest "zaistinska" istorija na{eg duha i na{eg tela, koja nije nigde zabele`ena, koju niko ne na-slu}uje, koja ima vrlo malo veze sa na{im dru{tvenim uspesima, ali koja je za nas i za na{e krajwe zlo i dobro jedina va`na i jedina stvarna (Andri}, 25). … Davil }e se naviknuti na wega, stvarno sprijateqiti sa wim i uvideti da se ispod neobi~nog izgleda krije ~ovek koji nije bez srca ni bez pameti, koji je trajno i potpuno unesre}en, ali koji nije nepristupa~an svima boqim ose}awima koje wegova rasa i wegova kasta poznaju i dopu{taju. (Andri},171). Egipat izgleda zemqa bez svoje granice; gde ne ulazimo na neka vrata; gde vidimo neku zemqu koja nema, kao sve druge zemqe, svoj po~etak i svoj svr{etak (Du~i},229). Samo onaj veliki kamen na bregu, nad kojim je bio podigao krov, gde mu je otac le`ao sahrawen, stajao je nepomi~an i vidan… (Crwanski 33). Pokreta{i koji misle da nemaju prethodnika, da je glavni posao kwi-`evnosti danas da vodi politiku stranke pod ~ijom je kontrolom, koji ne znaju da tada strada ba{ kwi`evnost, koji misle da ne postoji prirodan red, vremenski i drugi, u umetnosti i nauci, u svemu, isti su kao oni koji gledaju unazad (NIN 26. 10. 2006, 51). 
3. Prona{ao si odnekud na woj da je iz vegetalnog sveta, da je paganski duh ove zemqe, da je neotkriveno blago koje treba samo podi}i (Andri},198). Ali iz svega se ipak jasno naziralo da austrijski konzul `eli da pove`e sve one koji su protiv francuskog konzula, da to radi oprezno i neupadqivo, ne govore}i nijedne re~i protiv svoga kolege i wegovog rada, ali primaju}i sve {to drugi imaju da ka`u (An-dri}, 96). Svi su prime}ivali da je stalno uzbu|en, da mu o~i gore nezdravim `arom, da drhti, da zapiwe u govoru (Andri}, 297). U strahu koji je li~io na ludilo, ona mu je visila o vratu, {krope}i ga, ve} ko zna koji put, osve}enom vodicom i mole}i ga da se tamo ne `eni, kao {to drugi ~ine, da se tamo ne isti~e, da i wu posle pozove tamo, da tamo ne pogine (Crwanski,17). Najposle, sporazumeli su se da i konzul i vezir u isti mah stupe u dvoranu, da se susretnu na sredini i da odatle vezir povede konzula ka uzvi{enom mestu pored prozora … (Andri}, 32). Gvardijan je dokazivao da to ne mo`e biti, da je lekareva du`nost da izle~i, ako mo`e, ali da wima sihri i vraxbine nisu u zakonu (Andri}, 239). 4. Iako su mu i ranije kazali za te vezirove osobine, iako je znao da sve to ne treba primati za stvarno i gotovo, Davilu su … prijale ova pa`wa i qubaznost (Andri}, 32). … posla{e ga zatim u Italiju, mada ga brat o`eni, mada je imao decu, mada nije ni `eleo, ni iskao, da ide (Crwanski,32). Iako wegovom panoramom dominiraju nezgrapni soliteri, iako je skoro stole}e centar radni~ke klase koja je mawe-vi-{e ostala bez posla, iako je postao simbol patwe i ratnog stradala-{tva, grad na Lepenici ima neki svoj {arm i vedrinu, a bogme i -pedigre (Politika -Magazin, 3. 12. 2006, 6). 5. Ali nisam znao za lepote kojih se u`asavamo jer nemaju ni{ta sa ~ovekom, jer ga obore i smrve i jer postoje samo za sebe (Du~i}, 39). Kako se vidi, izostavqawe veznika sa zna~ewem koordinacije prati razli~ite tipove re~enica, tj. upro{}avaju se vezni~ki skupovi me|u razli~itim istozna~nim zavisnim klauzama: vremenskim, iz-ri~nim, relativnim, dopusnim, uzro~nim. Time nije i zakqu~en spisak zavisnih klauza kod kojih mo`e do}i do upro{}avawa vezni~kih skupova. Kao {to u ovakvim slo`enim re~enicama mo`e do}i do nagomilavawa svih vrsta istozna~nih zavisnih klauza, isto tako, mo`e do}i do upro{}avawa vezni~kih skupova izostavqawem veznika sa zna~ewem koordinacije. Naj~e{}e se u ovakvim slu~ajevima radi o ponavqawu istih zavisnih veznika kod istozna~nih zavisnih klauza. Me|utim, de{ava se da budu razli~iti veznici, kako je u slede}em primjeru iz grupe dva: Samo onaj veliki kamen na bregu, nad kojim je bio podigao krov, gde mu je otac le`ao sahrawen… Posqedwi primjer me|u onim pod brojem tri pokazuje da neka od istozna~nih klauza mo`e imati sebi podre|enu klauzu. Tako te istozna~ne klauze gube kontaktni polo`aj. Me|utim, to se ne odra`ava na pona{awe ve-zni~kih skupova. 
O izostavqawu naporednih veznika u ovim re~enicama u na{oj literaturi nema pomena 6 . Ovdje se mo`e govoriti o nekoj vrsti asindetizma. Zavisni veznici koji ostaju me|u ovakvim klauzama nemaju nikakvu ulogu u wihovom me|usobnom odnosu. O kojoj vrsti naporednosti se radi, zavisi od semanti~kih momenata. Naj~e{}e se radi o sastavnom, kao {to je slu~aj i kad su posrijedi asindetske nezavisne re~enice, koje nemaju sebi nadre|enu klauzu 7 . Kao i kad su u pitawu nezavisne re~enice, i ovdje se izme|u posledwe i pretposledwe klauze mo`e javiti neki naporedni veznik. Tako se me|u ovdje navedenim primjerima javqaju veznici i i ali u primjerima pod brojem 2kod relativnih re~enica: Pretvarala se da ~ita a u stvari je zatvorenih o~iju slu{ala tu pesmu koju dobro zna jo{ iz mla|ih godina, koju mrzi i koje se boji …; Davil }e se naviknuti na wega, stvarno sprijateqiti sa wim i uvideti da se ispod neobi~nog izgleda krije ~ovek koji nije ni bez srca ni bez pameti, koji je trajno i potpuno unesre}en, ali koji nije nepristupa~an svima boqim ose}awima… Ili me|u primjerima pod brojem 3 -kod izri~nih re~enica -javqa se veznik ali: Gvardijan je dokazivao da to ne mo`e biti, da je leka-reva du`nost da izle~i, ako mo`e, ali da wima sihri i vraxbine nisu u zakonu. M. Stevanovi} konstatuje ovakvu pojavu kod sastavnih asindetskih re~enica: da se ispred posledwe javqa sastavni veznik i navodi primjere8 . 
Mo`e se govoriti o jo{ jednoj paraleli izme|u ovakvih zavisnih klauza sa zna~ewem naporednosti i sastavnih re~enica, sindetskih i asindetskih. Naime, i u ovim re~enicama radwe iskazane u zavisnim klauzama sa naporednim odnosom mogu biti ili istovremene ili sukcesivne. I ti odnosi se uspostavqaju na isti na~in kako to biva i kad su posrijedi nezavisne sastavne re~enice. 
Drugi na~in upro{}avawa vezni~kih skupova u ovome tipu slo`enih re~enica, kao {to je pomenuto, ogleda se u izostavqawu zavisnog veznika. Tu mogu}nost ilustruju slede}i primjeri. ‰6Š 1. Fon Miterer je opet, po utvr|enom formularu, isticao mudru poli- tiku be~kog dvora, koji `eli samo mir i mirnu saradwu, ali mora da ima sna`nu vojsku, jer to zahteva polo`aj velike sile na istoku Evrope (Andri}, 97). Za rad i op{tewe s narodom Davil je najmio Rafu Atijasa, mladog travni~kog Jevrejina, koji je izbegavao rad u stri~evoj magazi i vi{e voleo da bude tuma~za "ilirski" jezik, nego da pretura {tavqene ko`e (Andri}, 59). Sa bezazleno{}u wenih {esnaest godina po-me{ao se ve} kovarni instinkt ve~ne `ene koja ima stotinu o~iju, stotinu u{iju, stotinu ruka, i ho}e sve da vidi, sve da ~uje, i svega da se ma{i (Du~i},35). Bla`ena du{a koja jo{ nije patila od bolova nepotrebnih; ni poznala uspeha kojih se docnije gnu{a; ni znala za ose}awa od kojih se najzad crveni; ni za prijateqstva kojih se posle kajemo 34). No}u se odatle na najmawi {um podigne graja prestravqenih ptica koje u bezumnoj vrisci i lepr{awu popadaju kud koje, ili se rasture u nebu, ili, oslepqene mrakom, obore u kakav ponor (Du~i}, 31). U sva|i s bratom, koji se bio naselio u Zemunu, a re{io da se kupi jedna velika ku}a u Budim gradu, on je `eleo da izvu~e sedam stotina dukata i da se odseli u Rusiju (Crwanski 32). Tu lijepu tu`balicu pjevaju pred nama ponekad iskreno, nadaju}i se pomo}i, koju obe}avamo ali rijetko ispuwavamo … (Selimovi}, 16). Odavno je pokazano da osobe koje nisu pu{a~i ali `ive i borave u okru`ewu sa pu{a~ima imaju jednak rizik od bolesti koje se vezuju za upotrebu duvana (SA oktobar 2006, 98) Daleko je ve}a prisutnost poruka duvanskih industrija u svim medijima nego antipu{a~kih poruka, koje se uglavnom javqaju kampawski i nemaju kontinuitet … (SA oktobar 2006, 98). … ne `eli da imenuje ~lanove komisije koja bi zajedno sa ~lanovima koje imenuje Narodna skup{tina trebalo da odlu~uje o pravima onih koji su u vreme Drugog svetskog rata bili na drugoj strani, ali su sada na osnovu izmena i do-puna Zakona o pravima boraca, vojnih invalida i porodica palih boraca izjedna~eni sa partizanima … (Politika 18. 11. 2006, 9). Svako ko je prethodno ukalkulisao, ili i daqe ra~una na potpuno potiskivawe Srbije sa Kosmeta, bi}e odgovoran za neku novu balkansku krizu i haos (Politika 18. 11. 2006, 11). 
2. A kad sunce prodre i do najdaqeg dna doline i ceo vazduh u woj postane za trenutak rumen, a napola zamrzla La{va po~ne da se pu{i kao da kroz celu varo{ gore nevidqive vatre, mladi} i `ena se dugo i sr-da~no rastaju … (Andri}, 262). I svaki put kad bi u~inio qudima neko dobro ili propustio neku od r|avih radwa ~inio je to sa sujevernom mi{qu "da }e se to malome vratiti" (Andri}, 39). Bilo mu je sedamnaest godina kad je napustio svoju rodnu ku}u na morskoj obali severne Francuske i do{ao u Pariz, kao toliki pre wega, tra`e}i od ~ega da `ivi i kako da se proslavi (Andri}, 23). Kad sluge raskrili{e vrata i pokaza{e sedi{ta za bogatim stolom, Isakovi~se tr`e i nekom medve|om snagom ustade na noge (Crwanski,42). Tek kad jedno ve-~e, u Cvetnoj nedeqi, nai|e kada se ona kupala, u izbi sa velikom zemqanom pe}i, u kojoj se ina~e pekao hleb, i, pomisli da u|e tamo, osetio je {ta `eli i {ta ~eka (Crwanski,(53)(54). Ali ~im bi se kratko zati{je pribli`ilo kraju i izme|u Napoleona i be~kog dvora po~eli odnosi da se zate`u, konzuli bi stali da svoje posete razre|uju (An-dri}, 102). 
3. …osetio je odjednom da mu na o~i nadiru suze i u grlu poigrava isti onaj tvrdi i nerazre{qivi uzao … (Andri}, 65). … Davil je ose-}ao kako se i on, u sebi, potajno izneverava svome zanosu i polagano tu|i od wega (Andri}, 65). De{avalo se da je Davil, gowen potrebom da se izrazi i saop{ti, zaboravqao sve to i otpo~iwao intiman i topao razgovor o svojim kwi`evnim pogledima i planovima (Andri}, 83). I odmah je dodao, izviwavaju}i se, da je te stihove nekad pro~itao u jednoj od satira i slu~ajno zapamtio (Andri}, 84). U ovoj pusto{i izgleda da zvezde silaze iz svojih usijanih sfera i me{aju se sa vodom … (Du~i}, 92). Rezultati ispitivawa zdravstvene ispravnosti mleka i mle~nih proizvoda u Ni{avskom okrugu tokom petnaestogodi{weg perioda su pokazali da se kontrola biolo{ke vrednosti ovih namirnica retko vr{i, a ispitivawe vitamina radi samo u izuzetnim slu-~ajevima (SA oktobar 2006, 142). 
4. … to su bila ova dva konzula koji su tro{ili svoju snagu, svoje dane i ~esto svoje no}i da jedan drugom stavqaju na put prepreke i za-gor~avaju `ivot koliko god mogu (Andri}, 101). …treba}e jo{ puno novih hiqada godina da se taj mrtva~ki pokrov skine, i Egipat faraonski ponovo poka`e me|u qudima (Du~i},233). Buda i Hristos su oti{li u pustiwu da se razgovore s ve~no{}u, {to zna~i da u samo}i pre~iste sebe, i zatim se vrate me|u gomile … (Du~i}, 120). Da bi se tako napravqen dug izmirio i platile kamate, treba mnogo ume{nosti … (Politika 18. 11. 2006, 11). 5. Kako su fratri cenili konzula kao prijateqa i za{titnika i nisu nikako `eleli da ga uvrede, izabrali su gojaznog i te{kog a lukavog fra-Ivu da im on na neki na~in saop{ti … (Andri},192). Upravo zato {to je i sam bio kolebqiv i nosio skrivene i nepriznavane sumwe u sebi, on nije mogao mirno da slu{a tu|e kritike (Andri}, 79). Sre}ni su {to engleska flota brani wine obale, a engleska avijacija nosi wine bogata{e preko mora na hladovinu (Du~i}, 237). 
I za ovaj na~in upro{}avawa vezni~kih skupova naveden je ve}i broj primjera da bi se posvjedo~ila ~iwenica da je izostavqawe zavisnih veznika iz vezni~kog skupa karakteristi~no za razli~ite vrste zavisnoslo`enih re~enica. Izostavqawe zavisnih veznika u ve-zni~kim skupovima ovoga tipa mogu}e je jer prvi zavisni veznik, izvan vezni~kog skupa, govori o kom se ispu{tenom vezniku radi i pred istozna~nim zavisnim klauzama koje slijede. I pri ovakvom na-~inu upro{}avawa vezni~kih skupova mogu}e je da se izme|u isto-zna~nih zavisnih klauza pojavi klauza koja ukida kontakt izme|u te dve klauze. Takvu situaciju ilustruje tre}i primjer me|u onim pod brojem ~etiri: Buda i Hristos su oti{li u pustiwu da se razgovore s ve~no{}u, {to zna~i da u samo}i pre~iste sebe, i zatim se vrate me-|u gomile (Du~i},120). Opet se to ne odra`ava na pona{awe ve-zni~kih skupova. Mo`e se konstatovati da se u ovakvom modelu javqa mawi broj istozna~nih zavisnih klauza nego kad je u pitawu prethodni model ‰5Š. 
Interesantno je zapitati se da li je uvijek mogu}e izostavqawe vremenskog veznika ovakvih vezni~kih skupova. Nave{}u po dva ka-rakteristi~na primjer iz grupa ‰5Š i ‰6Š koji }e pomo}i da se utvrdi pravilo koje reguli{e to izostavqawe: 
1. A kada je do{ao ~as da se re{ava o `ivotu kraqevom i sudbini kra- qevstva, kada je morao da bira izme|u gorkog pi}a revolucije … i "kraqevske dobrote" … mladi} se odjednom na{ao na drugoj strani. 2. A kad je skinula sa sebe op~iwenost, kad sam se u{an~io u sigurnost tobo`weg slu{awa, povukla me da je vidim… 3. I svaki put kad bi u~inio qudima neko dobro ili propustio neku od r|avih radwa, ~inio je to sa sujevernom mi{qu… 4. Ali ~im bi se kratko zati{je pribli`ilo kraju i izme|u Napoleona i be~kog dvora po~eli odnosi da se zate`u, konzuli bi stali da svoje posete razre|uju. 
U prvom primjeru jedan subjekat ozna~ava ne`ivo, a drugi ukazuje na lice, u drugom primjeru u obje klauze subjekat je qudsko bi}e, ali su ona razli~ita. Izostavqawe zavisnog u veznika u ovakvim slu-~ajevima nije mogu}e, ili bar nije uobi~ajeno. U tre}em primjeru u obje zavisne klauze subjekat ukazuje na isto lice i zavisni veznik je izostavqen. U ~etvrtom primjeru u poziciji subjekta istozna~nih zavisnih klauza ozna~ena su ne`iva bi}a i opet je zavisni veznik iz-me|u wih izostavqen. Ove dve klauze su tje{we povezane. Nije uvijek mogu}e izostavqawe zavisnih veznika ni u drugim tipovima zavisnih re~enica. 
Ova pojava je u sintaksi srpskog jezika poznata i kad se radi o ponavqawu drugih istozna~nih i istofunkcionalnih jezi~kih jedinaca; izostavqaju se pomo}ni glagoli pri ponavqawu, izostavqa se, u odgovaraju}im sintaksi~kim okolnostima, refleksivno se 9 itd. U ovakvim zavisnim re~enicama klauze koje zavise od iste nadre|ene klauze povezane su naporednim veznicima. Tako je sa~uvan podatak o kom tipu naporednosti me|u wima je rije~. A naj~e{}e su sastavni, suprotni, pa onda rastavni veznici. Ovakve klauze pokazuju ~vr{}e jedinstvo me|u radwama iskazanim predikatima 10 . Druge zna~ajne razlike na semanti~kom planu izme|u ovih re~enica i re~enica kod kojih nije do{lo do upro{}avawa vezni~kih skupova ne uo~avaju se. To se mo`e vidjeti ako se vrate izostavqeni veznici na odgovaraju}e mjesto. Ima slu~ajeva da se ispred posqedwe klauze u nizu zavisnih klauza vezni~ki skup ne upro{}ava. Takav je slu~aj u posqedwem primjeru grupe tri: Najposle, sporazumeli su se da i konzul i vezir u isti mah stupe u dvoranu, da se susretnu na sredini i da odatle vezir povede konzula ka uzvi{enom mestu pored prozora… Me|utim, upro{}avawe vezni~kih skupova dovodi do izvjesne promjene u strukturi klauze koja slijedi iza nezavisnog veznika. Tako je u posledwem primjeru pod brojem ~etiri i pretposledwem primjeru pod brojem pet u primjerima ‰6Š izostavqen pomo}ni glagol. Vra}awe zavisnog veznika posledi~i i vra}awem pomo}nog glagola u tim klauzama: Da bi se tako napravqen dug izmirio i da bi se platile kamate, treba mnogo ume{nosti; Upravo zato {to je i sam bio kolebqiv i {to je nosio skrivene i nepriznavane sumwe u sebi, on nije mogao mirno da slu{a tu|e kritike. 11 Vra}awe zavisnog veznika tako|e zahtijeva i vra}awe refleksivnog se koje ukazuje da se u re~e-nici iskazuje pasivna dijateza. Pored pokazanog slu~aja (se) u prvom od ovdje navedena dva primjera, to pokazuje i primjer pod brojem tri: Rezultati ispitivawa zdravstvene ispravnosti mleka i mle~nih proizvoda u Ni{avskom okrugu … su pokazali da se kontrola biolo{ke vrednosti ovih namirnica retko vr{i, a da se ispitivawe vitamina samo radi u izuzetnim slu~ajevima. Jedan primjer pod brojem tri pokazuje da izostavqawe zavisnog veznika omogu}ava, ali ne uslovqava obavezno, i izostavqawe bli`eg objekta koji se ponavqa, zajedno sa pomo}nim glagolom12 : I odmah je dodao, izviwavaju}i se, da je te stihove nekad pro~itao u jednoj od satira i da ih je slu~ajno zapamtio. Prvi primjer pod brojem pet pokazuje da se bli`i objekat ne izostavqa uvijek i kad je u pitawu imenovawe istog pojma imenskom rije~i u toj poziciji: kako su fratri cenili konzula kao prijateqa i za-{titnika i nisu nikako `eleli da ga uvrede, izabrali su gojazniog i te{kog a lukavog fra-Ivu… Ne radi se, dakle, o dosqednoj pojavi izostavqawa bli`eg objekta kao posqedici ovog na~ina upro{}avawa vezni~kih skupova. Moglo bi se re}i da i ovdje va`i pravilo o izostavqawu istih jedinica (sintaksi~kih) koje se ponavqaju u uslovima ostvarivawa jedinstvene situacione cjeline (Ivi} 2000, 115). Treba, me|utim, dodati da izostavqawe zavisnog veznika zahtijeva izostavqawe pomo}nog glagola u klauzi ispred koje je izostavqen, dok izostavqawe bli`eg objekta i refleksivnog se koje je pokazateq pasivne dijateze nije obavezno: I odmah je dodao, izviwavaju}i se, da je te stihove nekad pro~itao u jednoj od satira i slu~ajno ih zapamtio; Rezultati ispitivawa zdravstvene ispravnosti mleka i mle~nih proizvoda u Ni{avskom okrugu … su pokazali da se kontrola biolo-{ke vrednosti ovih namirnica retko vr{i a ispitivawe vitamina samo se radi u izuzetnim slu~ajevima. Razlika je, kako se vidi, samo u poziciji u kojoj se ovi ispu{teni dijelovi nalaze u slu~aju kad je ispu{ten veznik u odnosu na slu~aj kad je prisutna vezni~ka grupa. 
Zanimqivo je da izostavqawe koordiniranog veznika a vra}awe zavisnog (‰5Š) uslovqava da ovo se kao znak pasivne dijateze ne mo`e izostati iz re~enice. Isto to va`i i za izostavqawe pomo}nog glagola u drugoj istozna~noj klauzi i narednim. 
Kao {to se vidi, i jedan i drugi vid upro{}avawa vezni~kih skupova u ovome tipu zavisnoslo`ene re~enice ima izvjesne posqedice. Kada se izostavqaju naporedni veznici, imamo situaciju iden-ti~nu asindetskim re~enicama: tu mo`e do}i do problema prepoznavawa tipa naporednosti me|u odgovaraju}im zavisnim klauzama. Druge prirode su posqedice koje uslovqava izostavqawe zavisnih veznika. One se ti~u strukture klauze koja se odrekla svoga zavisnog veznika. 
Postoji mogu}nost izostavqawa i naporednog i zavisnog veznika istovremeno u ovakvim slo`enim re~enicama. Takvu mogu}nost ilustruju slede}i primjeri. ‰7Š 1. Kad je uzetog ozdravio, slepcu vratio vid i `enu dvanaest godina bolesnu digao iz posteqe, Jevreji se savetovahu na koji na~in da ga pogube (Du~i}, 214). 
2. Wene sive o~i izgledaju dva mala severna jezera puna ribe koja neprestano svetluca po dnu, igra se na povr{ini, bacaka u suncu 34). Pa bi onda nailazili dani kad je Ana Marija, odjednom obeshrabrena, gubila veru u ishod svoje borbe, povla~ila se i skru{enih ruku, o~ajna, ose}ala kako nered i ne~isto}a ove orijenatlne zemqe nasr}u odasvud … (Andri}, 109). Gledao sam je kako izlazi iz crkve gde je kle~ala pred mramornim sarkofagom svoga pretka koji je bio du`d ili admiral, koji je sudio qudima na zemqi, palio tu|e galije po morima, osvajao Levant i Gr~ku i najzad legao u San \ovani i Paolo … (Du~i}, 43) Visok, `ilav, tanak u pasu i pored odmaklih godina, plavih o~iju o{tra pogleda, to je bio ~ovek koji je video mnoge ratove, stekao velik imetak, postao pa{a bez laskawa i bez mnogo mita (Andri}, 55). Pri~a o novom velikom veziru koji ga mrzi, zavidi mu {to je bio sre}niji od wega u ranijim ratovima i zbog toga mu ne {aqe ni uputstva ni izve{taje ni sredstva za borbu protiv Srbije 203). [ta da se ka`e o ~oveku koji ni{ta ne govori, nigde ne ide, ni sa kim se ne dru`i, ni{ta ne tra`i, nego gleda svoj posao i svoju ku}u (Andri}, 229). 
3. Davilu je nare|ivano da im obezbedi prolaz, nabavqa kowe i pratwu (Andri},42). Pa bi onda nailazili dani kad je Ana Marija … ose-}ala kako nered i ne~isto}a ove orijentalne zemqe nasr}u odasvud, izbijaju iz zemqe i padaju iz vazduha, naviru na vrata i prozore, na svaku pukotinu, i kako polagano ali neodoqivo osvaju ku}u i sve u woj, predmete, ~eqad, `ivotiwe (Andri},(109)(110). Zami{qao je Ahmeda Nurudina tako preobra`enog, kako putuje drumovima, {enlu~i po hanovima, kroti divqe kowe, psuje, govori o `enama … (Selimo-vi}, 107) 13 . 4. Ali Kolowa je isto tako odlazio i kod jeromonaha Pahomija i zalazio u pravoslavne ku}e u Travniku, da bi video verske obi~aje, ~uo slu`bu i pojawe i upore|ivao ih sa slu`bom u Gr~koj (Andri}, 247). 
Ove re~enice su u sintaksi~kom pogledu najbli`e onim iz grupe ‰6Š. Izostavqawe vezni~ke grupe izme|u istozna~nih klauza koje se od-nose na istu nadre|enu povla~i za sobom izostavqawe pomo}nog glagola u klauzama ispred kojih nema ni jednog veznika. Tako je u prvom primjeru u ovoj grupi: Kad je uzetog ozdravio…, gde ispred druge klauze nemamo ni jedan veznik i u woj je izostavqen pomo}ni glagol. Ispred tre}e klauze stoji naporedni veznik i opet je izostavqen po-mo}ni glagol. Tako|e, u ovakvim re~enicama isto se de{ava sa refleksivnim se kao pokazateqom pasivne dijateze, a izostaje i bli`i objekat u slu~ajevima identi~nim onim pokazanim na primjerima iz grupe {est. To se mo`e lako na istim tim primjerima. Ove re~enice se razlikuju od sastavnih asindetskim re~enicama po tome {to se kod sastavnih asindetskih re~enica pomo}ni glagol mo`e a ne mora izostavqati, a u ovim re~enicama uvo|ewe pomo}nog glagola dovodi u pitawe istozna~anost zavisnih klauza izme|u kojih je uklowen ve-zni~ki skup: …to je bio ~ovek koji je video mnoge ratove, stekao je imetak, postao je pa{a bez laskawa i bez mnogo mita. I u ovim re~enicama ponekad se na kraju vrati jedan veznik ili se pojavi vezni~ki skup. Prvi slu~aj ilustruje posqedwi primjer: … da bi video verske obi~aje, ~uo slu`bu i pojawe u crkvi i upore|ivao ih sa slu`bom u Gr~koj, a drugi -… ose}ala kako nered i ne~isto}a ove orijentalne zemqe nasr}u odasvud … naviuru na vrata i prozore, na svaku pukotinu, i kako polako ali neodoqivo osvajaju ku}u …, iz grupe tri. 
Na kraju treba ista}i da se u jezi~koj praksi ne javqaju samo ~isti slu~ajevi kakvih je ve}ina me|u ovdje navo|enim. Javqaju se i takve slo`ene re~enice u kojim se kombinuju ove tri mogu}nosti. Ovdje }e se te mogu}nosti samo ilustrovati budu}i da se na planu re~e-ni~ne strukture ni{ta novo ne javqa. ‰7Š 1. Kad su videli da mu se oduzeo dar govora i da je sav uzet, da ne mo`e ni glasom ni znakom dati java od sebe, rastr~ali su se… (Andri}, 49). 
2. Tako je, na primer, za Delila, obo`avanog Delila, mladi} znao odmah da ka`e da je ume{an salonski ~ovek, da dobija honorar od {est franaka po stihu i da ga zato gospo|a Delil svakog dana zakqu~ava i ne pu{ta iz sobe dok ne izradi odre|en broj stihova (Andri}, 83). 
3. "Mladi konzul" je dugo gledao kako seqak kupuje kosu, kako joj pa-`qivo opipava rez otvrdlim palcem leve ruke, kako zatim dugo kuca kosom o kameni prag i sa napregnutom pa`wom slu{a wen zvuk, kako najposle za`muriv{i na jedno oko gleda niz ispru`enu kosu, kao da ciqa, i procewuje joj o{trinu i kov (Andri}, 71). 4. U Carigradu je sada puna anarhija a Mehmed-pa{ini prijateqi, kojima je on, upravo nekoliko dana pre iznenadnog dolaska kapixba{inog, poslao "sve {to treba", dobi}e u vremenu, da zavr{e zapo~etu "kontraminu" i da kod novog sultana spasu vezira i, ako treba, u~vrste na sada{wem polo`aju (Andri}, 51). 5. Pa bi onda nailazili dani kad je Ana Marija … ose}ala kako nered i ne~isto}a ove orijentalne zemqe nasr}u odasvud, izbijaju iz zemqe i padaju iz vazduha, naviru na vrata i prozore, na svaku pukotinu, i kako polagano ali neodoqivo osvajaju ku}u i sve u woj… (Andri} 109-110). 
Prvi primjer pokazuje da ne mora izostavqawe veznika da po~ne sa drugom istozna~nom zavisnom klauzom; ovdje je obrnuta situacija: ispred druge klauze je vezni~ki skup, a ispred tre}e je samo zavisni veznik. Prve dvije klauze su u tje{woj vezi. U druga dva primjera imamo me|u zavisnim klauzama one koje su posebnije povezane. U drugom primjeru su tje{we povezane tre}a i ~etvrta klauza; u tre}em primjeru tje{we su povezane tre}a i ~etvrta, a onda i peta i {esta klauza. U ~etvrtoj re~enici pokazuje se da se izme|u dvije zavisne istozna~ne klauze mo`e uvrstiti nova zavisna od posledwe isto-zna~ne; sli~an primjer je navo|en ve}. Ovdje je izostavqen zavisni veznik druge istozna~ne klauze, ali bi se on mogao uvesti pa bismo tako dobili tri veznika u kontaktu. U posqedwoj re~enici prema istoj nadre|enoj klauzi usmjereno je pet istozna~nih zavisnih. Izme|u prve i druge nema veznika, drugu i tre}u povezuje sastavni veznik, izme|u tre}e i ~etvrte nema veznika, a petu sa ~etvrtom povezuju nezavisni i zavisni veznik. 
Ovi primjeri pokazuju kako je mogu}e da se u jednoj slo`enoj re-~enici pojavi ve}i broj zavisnih istozna~nih klauza. A i ranije je me|u navo|enim primjerima bilo takvih. Tako je u grupi ‰5Š jedan primjer sa sedam zavisnih vremenskih klauza. Uobi~ajena je situacija u srpskom standardnom jeziku da se za jednu nadre|enu vezuju jedna ili dvije istozna~ne zavisne klauze. Ovakvo gomilawe istozna~nih zavisnih klauza u jednoj slo`enoj posebno je karakteristi~no za kwi`evnoumjetni~ki stil. 
U zakqu~ku se mo`e re}i slede}e. U savremenom srpskom jeziku postoje i takve zavisnoslo`ene re~enice kod kojih dolazi do nagomilavawa veznika me|u klauzama, odnosno do stvarawa vezni~kih skupova. Nagomilavawe veznika u nekim re~enicama se mo`e izbje}i dru-ga~ijim rasporedom klauza. Postoji, me|utim, jedan tip zavisnoslo-`enih re~enica kod kojih se stvarawe vezni~kih skupova ne mo`e iz-bje}i rasporedom klauza jer takva mogu}nost ~esto ne postoji. Radi se o takvim zavisnoslo`enim re~enicama kod kojih se javqaju dvije ili vi{e istozna~nih zavisnih klauza uz istu nadre|enu. Me|u wima se tada udvajaju veznici: javqa se zavisni veznik, koji pokazuje o kom tipu zavisnih klauza je rije~, i nezavisni veznik, koji govori kakav tip naporednosti se uspostavqa me|u tim zavisnim klauzama. Analiza gra|e iz razli~itih funkcionalnih stilova savremenog srpskog jezika pokazala je da se u takvim re~enicama ne javqaju uvijek ve-zni~ki skupovi. Oni se mogu upro{}avati. U tom pogledu postoje tri mogu}nosti. Prva mogu}nost je da se izostavi zavisni veznik me|u istozna~nim klauzama, a zavisni veznik ispred prve istozna~ne zavisne klauze ukazuje i o kojoj vrsti zavisnih klauza je rije~kao da on stoji i ispred narednih istozna~nih zavisnih klauza. Druga mo-gu}nost je da se izostavi nezavisni veznik izme|u istozna~nih zavisnih klauza; u analiziranoj gra|i tako se povezuju zavisne klauze koje stoje me|usobno u sastavnom odnosu. Uspostavqawe drugih tipova naporednosti bez veznika kompleksnije je i ina~e, tj. kad se radi o ~istim nezavisnim slo`enim re~enicama. Tre}a mogu}nost je da se me|u istozna~nim zavisnim klauzama izostavqaju oba veznika. U zavisnosti od toga koji vid izostavqawa veznika je u pitawu javqaju se i izvjesne promjene u strukturi klauza ispred kojih dolazi do izostavqawa veznika. Kad se izostavi nezavisni veznik ‰5Š, klauza iza wega ne trpi i ne dozvoqava nikakve promjene. Kad se izostavi zavisni veznik ‰6Š, klauza koja dolazi iza wega trpi promjene u strukturi: obavezno se izostavqa pomo}ni glagol ako postoji u predikatu, a koji je identi~an pomo}nom glagolu iz prethodne istozna~ne zavisne klauze. ^esto se izostavqaju i se koje je pokazateq pasivne dijateze, ako je bilo u prethodnoj klauzi, i bli`i objekat ako je identi~an objektu iz prethodne istozna~ne klauze. Ove dvije jedinice se ne izostavqaju obavezno -one mogu ostati u klauzi, ali zauzimaju drugu poziciju u odnosu na poziciju koju imaju kad zavisni veznik nije izostavqen. U tre}em slu~aju ‰7Š posqedice koje trpi klauza ispred koje su izostavqeni veznici identi~ne su onim koje su opisane u prethodnom slu~aju. 
Analiza jezi~ke gra|e je pokazala da je pojava ovakvih re~enica karakteristi~na za sve funkcione stilove. Razlika je samo u pogledu frekvencije wihove u pojedinim stilovima. Najfrekventnije su u kwi`evnoumjetni~kom stilu. Svakako one pru`aju izvjesne mogu}nosti za ostvarivawe nekih efekata karakteristi~nih za ovaj funkcionalni stil. Nije slu~ajna ~iwenica da, recimo, u analiziranoj gra|i svi primjeri re~enica sa izostavqenim nezavisnim veznikom u ovoj poziciji poti~u upravo iz kwi`evnoumjetni~kog stila. Za ovaj rad nisu posebno posmatrane te strane ovih re~enica; to bi mogla biti tema posebnog rada. U svakom slu~aju, pri opisu savremenog srpskog jezika roaeenià soäznáh kompleksov bez izmenenià sledovanià klauz v slo`náh predlo`eniàh åtogo tipa. 
Estâ tri sposoba uproaeenià soäznáh kompleksov v takih predlo`eniàh. Sutâ odnogo iz nih v tom, ~to opuskaetsà so~initelânáè soäz me`du zavisimámi odnozna~námi klauzami: Svi su prime}ivali da je stalno uzbu|en, da mu o~i gore nezdravim `arom, da drhti, da zapiwe u govoru. Vo vtorom slu~ae uproaeenie soäznáh kompleksov proivoditsà tak, ~to opuskaätsà pod~initelânáe soäzá v takih kompleksah: Ali ~im bi se kratko zati{je pribli`ilo kraju i izme|u Napoleona i be~kog dvora po~eli odnosi da se zate`u, konzuli bi stali da svoje posete razre|uju. Nesmotrà na to ~to åti dva sposoba uproaeenià soäznáh kompleksov ne privodàt k razli~iàm na semanti~eskom urovne, oni vse `e ostavlàät razli~náe posledstvià, kasaäaeiesà strukturá zavisimoè klauzá, pered kotoroè opuskaätsà nazvannáe soäzá. Pri opuaeenii so~initelânogo soäza klauza, pered kotoroè on opuaeen, ne stradaet i ne dopuskaet nikakih izmeneniè. Esli `e opustitâ pod~initelânáè soäz, to v klauze pered kotoroè on opuaeen, obàzatelâno opuskaetsà vspomogatelânáè, esli on nalico v glagolânoè forme predikata i esli on identi~en vspomogatelânomu glagolu iz predáduaeeè odnozna~noè zavisimoè klauzá. ^esto opuskaetsà ~astica se, slu`aaeaà pokazatelem passivnoè diatezá, esli on bála nalico v predáduaeeè klauze, a tak`e bli`niè obãekt, esli on identi~en obãektu, imeäaeemusà v predáduaeeè odnozna~noè klauze. Odnako, propusk dvuh nazvannáh edinic ne obàzatelen; oni mogut ostatâsà, no v takom slu~ae zanimaät druguä, inuä poziciä v klauze po otno{eniä s pozicieè, kotoruä oni zanimali, kogda pod~initelânáè soäz ne bál opuaeen. Tretâà vozmo`nostâ kasaetsà opuaeenià oboih soäzov me`du zavisimámi odnozna~námi klauzami: Davilu je nare|ivano da im obezbedi prolaz, nabavqa kowe i pratwu. Opuaeenie soäznáh kompleksov otra`aetsà na strukture odnozna~noè zavisimoè klauzá, pered kotoroè åtot kompleks nahodilsà. Posledstvià takie `e, kak i pri propuske pod~initelânogo soäza: togda obàzatelâno opuskaetsà vspomogatelânáè glagol, a passivnoe se i bli-`niè obãekt, perenàtáe iz pervoè odnozna~noè klauzá, vedut sebà tak `e, kak i v slu~ae propuska pod~initelânogo soäza (‰6Š). 
Ukazannáe vidá uproaeenià soäznáh kompleksov harakterná dlà razli~náh funkcionalânáh stileè sovremennogo serbskogo àzáka, ~aaee vsego dlà stilà hudo`estvennoè literaturá. 

Ju`noslovenski filolog ßHÇÇ(2006) 2 Stevanovi} 1991. 

Popovi} 1982; Kova~evi} 1997. 

Ju`noslovenski filolog ßHÇÇ(2006) 4 Kova~evi} 1997. 

I o ovom tipu nagomilavawa veznika govori se u radu Kova~evi} 1997. 

Ju`noslovenski filolog ßHÇÇ(2006) 

Upro{}avawe vezni~kih skupova u slo`enoj re~enici u srpskom jeziku 

Ju`noslovenski filolog ßHÇÇ(2006) 6 U radovima u kojim se pomiwu ovakve re~enice -Popovi} 1982; Kova~evi} 1997, kao i u gramatikama Stevanovi} 1991 i Stanoj~i} -Popovi} 2005.7 Stevanovi} 1991, navodi ve}i broj takvih primjera, str. 784. On me|u suprotnim ne navodi primjere asindetskih re~enica. Jedino navodi re~enice bez suprotnih veznika koje imaju partikule ispred druge klauze ili unutar we str. 809-810. 

Stevanovi} 1991, 784-785. 

Ju`noslovenski filolog ßHÇÇ(2006) 9 O izostavqawu refleksivnog se npr. vidi Ivi} 2000. 10 Sli~no je konstatovala i M. Ivi} za radwe iskazane glagolskim predikatima kod kojih je izostavqeno se -Ivi} 2000, str. 115. i napomena br. 4. U gramatici Stanoj~i} -Popovi} navodi se ovakvo izostavqawe veznika i ukazuje na ~iwenicu da su radwe tako povezanih klauza u tje{woj me|usobnoj vezi, str. 359.11 Na ovo se ukazuje i u gramatici Stanoj~i} -Popovi}, str. 359, gdje se ka`e da se u ovakvim re~enicama mogu izostavqati zavisni veznici i glagolske enklitike. 

U pomenutoj gramatici iz prethodne napomene na ovo se ne ukazuje. 

Ju`noslovenski filolog ßHÇÇ (2006)13 Ovo nije tipi~na objekatska re~enica.