Uticaj kreditnih linija svjetske banke za mala i srednja preduzeća u Republici Srpskoj na performanse korisnika kredita

Keywords: Svjetska banka, kreditne linije za privatni sektor, mala i srednja preduzeća, performanse korisnika kredita F33, L25 the World Bank, credit lines for private sector, small and medium sized enterprises, business performance F33, L25

Časopis za ekonomiju i tržišne komunikacije

Godina III  broj I str. 87-104 

ma jedna od najvažnijih prepreka za rast i razvoj MSP, kao radovi autora David de Ferranti i Anthony J. Ody (2007), Th orsten Beck, Asli Demirgüç-Kunt i María Soledad Martínez Pería (2008) te istraživanje IFC-a iz 2010. godine. . Svjetska banka se dosta fokusirala na podršku MSP i preduzetništvu. U martu 2000.godine grupacija Svjetske banke stvorila je novo, globalno Odjeljenje za mala i srednja preduzeća, koje je kombinovalo odjeljenja IBRD, IDA i IFC-a. Ovo odjeljenje pravi preglede sektora MSP u zemljama u razvoju,te upravlja programima za MSP. Takođe, 2000.godine po prvi put je pripremljena sveobuhvatna subsektorska strategija za MSP grupacije Svjetske banke, koja ima četiri stuba: poboljšano poslovno okruženje, izgradnja kapaciteta, pristup kapitalu, te pristup informacijama i tehnologijama. 
Svjetska banka je od 1996. godine, kada je Bosna i Hercegovina (BiH) postala njena članica, imala značajnu ulogu u poslijeratnoj obnovi BiH. U periodu od marta 1996. godine do 31. januara 2013. godine Svjetska banka je za BiH odobrila zajmove u vrijednosti od 2,53 milijarde US$ za fi nansiranje projekata iz raznih oblasti. Takođe, Svjetska banka je igrala važnu ulogu u podršci razvoju preduzetništva i MSP u Republici Srpskoj i BiH kroz projekte kreditiranja MSP, mikrokreditne projekte, te projekte razvoja poslovnog okruženja. 
U nastavku su predstavljena tri projekta kreditiranja MSP u Republici Srpskoj: Hitni pilot projekat kreditiranja, Projekat kreditiranja privatnog sektora i Projekat poboljšanja pristupa fi nansijama za MSP,te analiziran uticaj projekata na neke od pokazatelja poslovnog uspjeha preduzeća korisnika. 

HITNI PILOT PROJEKAT KREDITIRANJA ZA REPUBLIKU SRPSKU -EMERGENCY PILOT CREDIT PROJECT (EPCP)

Međunarodna asocijacija za razvoj (International Development Association -IDA) je odobrila Hitni pilot projekat kreditiranja za Republiku Srpsku 19.05.1998. godine. Projekat je implementiran u periodu od juna 1998. do decembra 2001. godine. Finansiran je od strane Svjetske banke (IDA) i nekoliko bilateralnih donatora: Velike Britanije, Austrije i Holandije. IDA kredit iznosio je 3.700.000 specijalnih prava vučenja (ekvivalentno 5.000.000 US$), a ukupan iznos kofi nansirajućih grantova iznosio je 4,16 miliona EUR. Projekat je implementirala Kancelarija za koordinaciju projekata Svjetske banke za rekonstrukciju i obnovu Republike Srpske (PCU), a nakon prestanka rada Kancelarije u junu 2001.godine Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske. 
Kreditna linija Hitnog pilot projekta kreditiranja pojavila se u trenutku kada banke u Republici Srpskoj, još uvijek u većinski državnom vlasništvu, nisu imale srednjoročnih niti dugoročnih izvora, time ni mogućnosti odobravanja srednjoročnih/dugororočnih kredita. Jedina mogućnost dugoročnog fi nansiranja MSP bila je kreditna linija američke vladine agencije United States Agency for International Development (USAID), koja je započeta u Federaciji BiH, a 1998. god. proširena i na Republiku Srpsku. Međutim, minimalan iznos USAID kredita je bio 200.000,00 KM, što je bio izuzetno visok iznos za MSP u Republici Srpskoj, u poslijeratnom periodu, koja su obnavljala ili tek otpočinjala proizvodnju, te je mali broj MSP mogao da koristi ove kredite. Hitni pilot projekat kreditiranja je donio prijeko potrebna srednjoročna sredstva za MSP u Republici Srpskoj. 
Cilj projekta je bio da se brzo obnovi i proširi poslovanje jednog broja održivih preduzeća u Republici Srpskoj, bez čekanja velikih reformi bankarskog sektora i sektora preduzeća. Projekat je dizajniran na osnovu iskustava sličnog i veoma uspješnog projekta kreditne linije u Federaciji BiH -Projekta hitnog oporavka odobrenog 1996. godine. U oviru komponente kreditne linije ovog projekta za 15 mjeseci implementacije odobreno je 200 kredita preduzećima u Federaciji BiH, preko 28 komercijalnih banaka, u vrijednosti od 38,7 miliona DEM (US$ 22,5 miliona). Krajnji korisnici sredstava iz projekta EPCP su bila MSP iz Republike Srpske. Sredstva krajnjim korisnicima su plasirana preko sljedećih komercijalnih banaka: Banjalučke banke a.d. Banja Luka, Kristal banke a.d. Banja Luka, Semberske banke a.d. Bijeljina, Agroprom banke a.d. Banja Luka i Zepter komerc banke a.d. Banja Luka. Krediti krajnjim korisnicima su odobravani pod sljedećim uslovima: maksimalan iznos kredita 250.000 DEM, rok otplate do 3 godine, sa grejs periodom do 6 mjeseci i kamatom od 9% godišnje. 
U periodu od juna 1998. do 31. decembra 2001. godine iz sredstava projekta odobreno je ukupno 133 zahtjeva za kredit, u vrijednosti od 8,76 miliona EUR. 
Istraživanje razvojnog uticaja kredita iz Hitnog pilot projekta kreditiranja U cilju analize uticaja kredita iz Projekta na performanse preduzeća korisnika, autor ovog rada je u okviru Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske, u oktobru 2005. Godine, sproveo istraživanje razvojnog uticaja kredita iz Hitnog pilot projekta kreditiranja. Istraživanje je bilo zasnovano na poređenju podataka o vrijednosti ukupnog prihoda, dobiti, kapitala, izvoza i broja zaposlenih u refe-rentnoj godini, tj. godini prije korištenja kredita (1998.), sa podacima iz kasnijih godina, nakon korištenja kredita : 2001., 2002., 2003. i 2004. god. Informacije o ukupnom prihodu, dobiti, kapitalu, izvozu i broju zaposlenih u referentnoj godini dobijene su iz fi nansijskih izvještaja koja su preduzeća prilagala uz zahtjev za kredit, dok su informacije iz perioda 2001.god. -2004. god. dobijene od Privredne komore Republike Srpske (PKRS). Izvor tih informacija je Agencija za posredničke, informatičke i fi nansijske usluge iz Banja Luke (APIF), koja prikuplja i obrađuje informacije iz godišnjih i polugodišnjih fi nansijskih izvještaja preduzeća. Uzorak: Od 109 malih i srednjih preduzeća kojima su odobreni krediti iz Projekta u periodu juni 1998. -juni 2000. godine, uzorak je uključio 61 preduzeće, što predstavlja 56% ukupnog broja preduzeća. U nastavku su prikazani rezultati istraživanja, tj.uticaj odobrenih kredita iz Hitnog pilot projekta kreditiranja na kretanje ukupnog prihoda, izvoza i broja zaposlenih u preduzećima korisnicima kredita. 

Efekti kredita na ukupan prihod preduzeća korisnika

Poređenje ukupnog prihoda u referentnoj godini (1998) sa periodom 2001-2004 pokazuje značajan rast ukupnog prihoda u godinama, neposredno, nakon korištenja kredita (1998)(1999)(2000)(2001) godine, onda vidimo da su preduzeća koja su koristila kredite iz Hitnog pilot projekta kreditiranja ostvarila prosječan godišnji rast ukupnog prihoda od 1,60%, ili za 13,61% manje u odnosu na prosječan godišnji rast ukupnog prihoda u Republici Srpskoj u istom periodu, koji je iznosio 15,21%. 
Grafi kon 1 prikazuje kretanje vrijednosti ukupnog prihoda u periodu 1998-2004.god.,za uzorak preduzeća koja su koristila kredite iz Hitnog pilot projekta kreditiranja. Prosječan godišnji rast broja zaposlenih u periodu 2002-2004.godine, za preduzeća korisnike kredita iz Projekta kreditiranja privatnog sektora, iznosio je 13,07% i za 12,53% je viši od prosječnog godišnjeg rasta broja zaposlenih u Republici Srpskoj u istom periodu, koji je iznosio 0,54 %. Grafi kon 5 prikazuje kretanje broja zaposlenih u periodu 2002-2004.god., za uzorak preduzeća koja su koristila kredite iz Projekta kreditiranja privatnog sektora. Može se zaključiti da su kreditne linije Svjetske banke za MSP, u Republici Srpskoj, imale pozitivan uticaj na performanse preduzeća korisnika kredita: ukupan prihod, izvoz i broja zaposlenih, što potvrđuje prethodno postavljene hipoteze u radu. Ipak, prva dva projekta (EPCP i PSCP) su bila skromne vrijednosti u odnosu na ukupan plasman kredita privatnim preduzećima u Republici Srpskoj. Zasigurno, veće vrijednosti projekata Svjetske banke za kreditiranje privatnog sektora postigle bi daleko veće rezultate. Posljednji projekat (EAF), čija je implementacija u toku, je do sada najveće vrijednosti i od njega se očekuju daleko veći pozitivni efekti na performanse MSP u Republici Srpskoj. Nakon završetka implementacije EAF-a bilo bi poželjno izvršiti analizu uticaja te kreditne linije na performanse preduzeća korisnika kredita. 

BIBLIOGRAFIJA

Ayyagari, Meghana, Demirguc-Kunt, Asli and Maksimovic, Vojislav (2011),Small vs. Young Firms across the World: contribution to Employment, Job creation, and Growth, Th e World Bank Beck, Th orsten, Demirgüç-Kunt, Asli and Soledad Martínez Pería, María (2008), Bank Financing for SMEs around the World: Drivers, Obstacles, Business Models, and Lending Practices, Th e World Bank Birch, David (1979),Th e Job Generation Process, Massachusetts: MIT Program on Neigborhood and Regional Change Carree, Martin A. and Th urik, Roy A.(2010), Th e impact of entrepreneurship on economic 



  Preduzeća koja su koristila kredite imala su značajan rast ukupnog prihoda u prve tri godine, neposredno nakon korištenja kredita, tj.u periodu 1998-2001. god.za 54,1% prosječno godišnje, da bi u narednom trogodišnjem periodu doživjela stagnaciju ukupnog prihoda, dok je na nivou Republike Srpske zabilježen postepeni rast ukupnog prihoda. Podaci iz tabele pokazuju da je prosječan godišnji rast ukupnog prihoda preduzeća iz uzorka, u periodu 1998-2004.godine,iznosio je 27,84%. Ovaj podatak nismo u mogućnosti porediti sa podatkom na nivou Republike Srpske iz razloga što podaci za 1998. godinu za RS nisu dostupni. Naime, APIF (koji je izvor podataka za fi nansijske pokazatelje preduzeća) vodi evidenciju o fi nansijskim pokazateljima tek od 2001. godine. Ako posmatramo kretanje ukupnog prihoda u periodu2001-2004. 


Grafi kon 6 :

 6 Kretanje vrijednosti izvoza u preduzećima korisnicima PSCP kreditau periodu 2002-2003. god. Izvor: Vulić, J.(2005), Procjena razvojnog uticaja i održivosti Projekta kreditiranja privatnog sektora, materijal Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske.U drugoj polovini jula 2005.godine od sredstava Hitnog pilot projekta kreditiranja i Projekta kreditiranja privatnog sektora stvoren je jedinstven revolvong fond za kreditiranje privatnog sektora, iz kojeg su odobravani krediti MSP do kraja 2007. godine, kada je Fond postao dio novoosnovane Investiciono-razvojne banke Republike Srpske. U periodu 1999-2006. godine banke iz Republike Srpske plasirale su ukupno 3,48 milijardi KM kredita privatnim preduzećima, od čega iz projekata Svjetske banke (IDA) i revolving fondova, proisteklih iz tih projekata 85,36 miliona KM, ili 2,45% od ukupnog plasmana privatnom sektoru. U tabeli 10 dat je prikaz plasmana kredita malim i srednjim preduzećima u Republici Srpskoj iz sredstava IDA u periodu 1999-2006.god., u odnosu na ukupan kreditni plasman privatnim preduzećima u RS. 




  




  


Tabela 1:Poređenje kretanja

  . U tom periodu ukupan prihod je povećan sa 22,5 miliona KM u 1998.god.na 59 miliona KM u 2001.godini, ili za 162%.Ukupan prihod je dostigao najvišu vrijednost u 2002.godini,kada je iznosio 71,9 miliona KM, a onda je zabilježen blagi pad u toku 2003.god.na 69,1 milion KM i 2004.godine na 60 miliona KM.I pored toga, u 2004.godini, kao posljednjoj godini posmatranja, ukupan prihod je povećan za 167% u odnosu na referentnu, 1998.godinu.vrijednosti ukupnog prihodakorisnika EPCP kredita sa nivoom Republike Srpske u periodu1998-2004.god 


		Godina								
	Ukupan prihod	1998 Refer. godina	2001	% promjene 1998-2001	2002	% promjene 2001-2002	2003	% promjene 2002-2003	2004	% promjene 2003-2004
	Korisnici kredita (u 000 000КМ)	22.5	59	162.22% 71.9 21.86%	69.1 -3.89%	60	-13.17%

RS(u 000 000 000 КМ) N.A. 6.38 N.A. 7.43 16.53% 8.18 10.09% 9.74 19.02% Izvori podataka: Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske, PKRS, APIF 
Istraživanje razvojnog uticaja kredita iz Projekta kreditiranja privat- nog

  Taj broj se povećao na 819 radnika u 2001. godini, 938 radnika u 2002. godini, 1017 u 2003. godini i 1130 u 2004. godini. Vrijednost izvoza je imala najveći rast od svih parametara koji su praćeni u istraživanju. U 1998.godini izvoz preduzeća korisnika kredita je iznosio 119.875 KM. U 2003.godini vrijednost izvoza je povećana na 15.180.636 KM, ili za gotovo 127 puta. Prosječan godišnji rast vrijednosti izvoza u periodu između 1998.i 2003.godine, za preduzeća koja su koristila kredite iz Hitnog pilot projekta kreditiranja, iznosio je 2512,74%, što je za 2503,94% više u odnosu na prosječan godišnji rast izvoza u Republici Srpskoj u istom periodu, kada je iznosio 8,81%. Od oktobra 2000. godine sredstva od povrata kredita iz EPCP projekta koristila su se za odobravanje novih kredita preduzećima, tj. formirala su revolving fond. Međunarodna asocijacija za razvoj (IDA) je odobrila Projekat kreditiranja privatnog sektora 28.02.2002.godine. Projekat je postao efektivan 17.06.2002. godine i implementiran do 30.06.2005. godine. Bosna i Hercegovina, odnosno Republika Srpska, zadužila se po ovom projektu pod sljedećim uslovi-Banja Luke (APIF), koja prikuplja i obrađuje informacije iz godišnjih i polugodišnjih fi nansijskih izvještaja preduzeća 1 . 


	Efekti kredita na izvoz			
	Tabela 2: Poređenje kretanja broja zaposlenih u preduzećimakorisnicima EPCP kredita sa nivoom Republike Srpske u periodu 1998-2004.god Godina Efekti kredita na ukupan prihod preduzeća korisnika PROJEKAT KREDITIRANJA PRIVATNOG SEKTORA -PRIVATE SECTOR Praćenje kretanja ukupnog prihoda uzorka preduzeća koja su koristila kredite iz CREDIT PROJECT (PSCP) Projekta kreditiranja privatnog sektora pokazuje da je ukupan prihod rastao sa
	Broj zaposlenih 42,64 miliona KM u 2002. god., kao referentnoj godini prije korištenja kredita, % % % % 1998 Refer. 2001 promjene 1998-2002 promjene 2001-2003 promjene 2002-promjene na 50,63 miliona KM u 2003. god.i 56,80 miliona KM u 2004. godini. 2004 2003-godina 2001 2002 2003 2004 Tabela 3: Poređenje kretanja vrijednosti izvozakorisnika EPCP kredita sa nivoom Republike Srpske u 1998. i Tabela 4: Poređenje kretanja vrijednosti ukupnog prihodakorisnika PSCP kredita sa nivoom Republike
	Korisnici kredita 705 2003. godini Srpske u periodu 2002-2004.god. 819	16.17%	938	14.53% 1017	8.42%	1130	11.11%
	RS	N.A.	220.791 N.A. Godina Godina 233.718 5.85%	236.438 1.16%	236.239 -0.08%
	Izvoz (у 000 000 KM)		1998		2003*	% promjene 1998-2003
	Korisnici kredita UKUPAN PRIHOD		0.12	2002		15.18 2003	% promjene 2002-2003	12563.72% 2004	% promjene 2003-2004
	RS			424			610.67	44.03%
	Korisnici						
	Bijeljina i Raiff eisen Bank Sarajevo, Filijala Banja Luka, pod sljedećim uslovima: ( u 000 000 КМ) d., kredita 42.64 50.63 19% 56.80 12%
	iznosi kredita do EUR 250.000, rok otplate do 5 godina, sa grejs periodom do 1 godine i kamatom od 9% godišnje. U periodu implementacije projekta od juna RS ( u 000 000 000 КМ) 7.43 8.18 10.09% 9.74 19.02%
	2002. do 30. juna 2005. godine odobreno je ukupno 59 zahtjeva za kredit u Izvori: Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske, PKRS, APIF
	vrijednosti od 8,91 milion EUR. Tabela 5: Poređenje kretanja broja zaposlenih u preduzećimakorisnicima PSCP kredita sa nivoom Republike Prosječan godišnji rast ukupnog prihoda za uzorak preduzeća iz projekta u peri-odu 2002-2004.godine iznosio je 15,46 %, i viši je za 0,88% u odnosu na pro-Srpske u periodu 2002-2004.god
	1200 sječan godišnji rast ukupnog prihoda u Republici Srpskoj u istom periodu, kada sektora Godina
	200 400 600 800 U cilju analize uticaja kredita iz Projekta na performanse preduzeća korisnika, je iznosio 14,58 %. Grafi kon 4 prikazuje kretanje vrijednosti ukupnog prihoda u BROJ ZAPOSLENIH 2002 2003 % promjene 2004 % promjene 1000 Broj zaposlenih autor ovog rada je u okviru Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske krajem 2005. godine sproveo istraživanje razvojnog uticaja kredita iz Projekta kreditiranja privatnog sekotra. Istraživanje je bilo zasnovano na poređenju po-dataka o vrijednosti ukupnog prihoda, dobiti, kapitala, izvoza i broja zaposlenih nansijskih izvještaja u trenutku kada je odobren kredit), sa podacima iz kasnijih periodu 2002-2004.god., za uzorak preduzeća koja su koristila kredite iz Projek-ta kreditiranja privatnog sektora. 2002-2003 2003-2004 Korisnici kredita 870 1.018 17.01% 1.111 9.14% RS 233.718 236.438 1.16% 236.239 -0.08% Broj zaposlenih za reprezentativni uzorak preduzeća u referentnoj godini (godina posljednjih fi -Izvori: Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske, PKRS, APIF
		0	1998 2001 2002 2003 2004
					Godina	

Vulić(2005): Kretanje ukupnog prihoda korisnika EPCP kreditau periodu1998-2004.godIzvor:JadrankaVulić(2005),ProcjenarazvojnoguticajaiodrživostiHitnogpilotprojektakreditiranjazaRepublikuSrpsku,materijal Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske Efekti kredita na zaposlenostU periodu 1998.-2004.godinebrojzaposlenihjestalnorastao.U 1998.godini61preduzeće,kojejepredstavljalouzorakuistraživanju,zapošljavaloje705 rad-nika.Izvori: Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske, PKRS, APIF Kako se može vidjeti iz tabele 3 prosječan godišnji rast broja zaposlenih u periodu 2001-2004.god., za uzorak preduzeća koja su koristila kredite iz Hitnog pilot projekta kreditiranja, iznosio je 11,35%, što je za 9,04% više u odnosu na prosječan godišnji rast broja zaposlenih u privredi Republike Srpske u istom periodu, koji je iznosio 2,31%.Može se zaključiti da su preduzeća koja su koristila kredite iz EPCP imala kontinuirano i značajno povećanje broja zaposlenih u godinama nakon korištenja kredita, i to za oko 5 puta više od prosječnog godišnjeg rasta broja zaposlenih na nivou Republike Srpske.Grafi kon 2 prikazuje kretanje broja zaposlenih u periodu 1998-2004.god.zauzorakpreduzećakojasukoristilakrediteizHitnogpilotprojekta kreditiranja.Grafi kon 2: Kretanje broja zaposlenih u preduzećima korisnicima EPCP kreditau periodu 1998-2004.godIzvor:Vulić,J.(2005),Procjenarazvojnoguticajaiodrživosti Hitnog pilot projekta kreditiranja za Republiku Srpsku, materijal Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske Izvori podataka: Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske, Centralna banka BiH, APIF * Podaci za izvoz za uzorak preduzeća iz Projekta su bili dostupni samo za godine 1998.i2003.Grafi kon 3 prikazuje vrijednosti izvoza u 1998.i2003.god.zauzorakpreduzećakojasukoristilakrediteizHitnogpilot projekta kreditiranja.Grafi kon 3: Kretanje vrijednosti izvoza korisnika EPCP kreditau 1998.i2003.god.Izvor:Vulić, J. (2005), Procjena razvojnog uticaja i održivosti Hitnog pilot projekta kreditiranja za Republiku Srpsku, materijal Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske ma: iznos kredita 8.000.000SPV(ili10,13milionaUS$),narok otplate od 35 godina i grejs period od 10 godina Projekat je implementirao Fond za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske (Fond), koji je djelovao kao agent Ministarstva fi nansija Republike Srpske.Ciljevi Projekta kreditiranja privatnog sektora bili su:promovisanje razvoja MSP kroz poboljšanje dostupnosti finansiranja za privatni sektor i jačanje kapaciteta banaka, učesnica za pozajmljivanje MSP, kao i kapaciteta za ocjenu i upravljanje kreditnim rizikom.Krediti krajnjim korisnicima, MSP, plasirani su preko fi nansijskih posrednika koje je odabrala Svjetska banka: LHB Banke a.d.Banja Luka, Nove banke a.godina: 2002., 2003.i2004.god.Informacije o ukupnom prihodu, dobiti, kapitalu, izvozu i broju zaposlenih u referentnoj godini dobijene su iz fi nansijskih izvještaja, koja su preduzeća prilagala uz zahtjev za kredit, dok su informacije iz perioda2002.god.-2004.god.dobijeneodPrivredne komore Republike Srpske.Izvor tih informacija je Agencija za posredničke, informatičke i fi nansijske usluge iz Grafi kon 4: Kretanje ukupnog prihoda korisnika PSCP kreditau periodu2002-2004.godIzvor:Jadranka Vulić (2005), Procjena razvojnog uticaja i održivosti Projekta kreditiranja privatnog sektora, materijal Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske.Efekti kredita na zaposlenost U 2002.godini, kao referentnoj godini prije korištenja kredita iz Projekta kreditiranja privatnog sektora, preduzeća koja su predstavljala uzorak u istraživanju su zapošljavala 870 radnika. Taj broj je porastao na 1018 radnika u 2003. godini, što predstavlja povećanje od 17,01% godišnje, te na 1111 radnika u 2004. godini, što predstavlja povećanje od 9,14% godišnje. 
PROJEKAT POBOLJŠANJA PRISTUPA FINANSIJAMA ZA MALA I SREDNJA PREDUZEĆA (ENHANCING ACCESS TO FINANCE FOR SMES PROJECT -EAF)

  Plasman sredstava krajnjim korisnicima, malim i srednjim preduzećima, vrši se preko sljedećih fi nansijskih posrednika: NLB Razvojna banka a.d. Banja Luka, Nova banka a.d. Banja Luka, UniCredit Bank a.d. Banja Luka, Raiff eisen Bank d.d. Sarajevo i Hypo Alpe-Adria a.d. Banja Luka. Do dana 01.04.2013. godine iz ove kreditne linije odobreno je ukupno 39 kredita u vrijednosti od 37,3 miliona KM. ZAKLJUČAK Rad je imao za cilj da istraži uticaj kreditnih linija Svjetske banke za MSP u Republici Srpskoj na performanse korisnika kredita. Vrijednost izvoza je imala najveći rast,od svih parametara koji su praćeni u istraživanju. Izvoz je povećan sa 0,12 miliona KM u 1998. god. na 15,18 miliona KM u 2003. godini, tj. za gotovo 127 puta. Prosječan godišnji rast vrijednosti izvoza, u periodu između 1998. i 2003. godine, za preduzeća koja su koristila kredite iz Hitnog pilot projekta kreditiranja, iznosio je 2512,74%, dok je na nivou RS prosječan godišnji rast izvoza iznosio8,81%. . godine iznosio je 15,46 %, i viši je za 0,88% u odnosu na prosječan godišnji rast ukupnog prihoda u Republici Srpskoj u istom periodu; • Prosječan godišnji rast broja zaposlenih u periodu 2002-2004. godine, za preduzeća korisnike kredita, iznosio je 13,07% i za 12,53% je viši od prosječnog godišnjeg rasta broja zaposlenih u Republici Srpskoj u istom periodu; • Izvoz preduzeća koja su koristila kredite iz Projekta je porastao za 44,54% u 2003. godiniu odnosu na 2002. godinu, dok je u isto vrijeme na nivou Republike Srpske izvoz porastao za 7,96%. Odobreni krediti su, dakle, imali izraženo pozitivan uticaj na izvoz preduzeća korisnika, koji je povećan za više od 5 puta iznad nivoa RS. 


	Tabela 7: Plasman kredita privatnim preduzećima u Republici Srpskoj u periodu 1999-2006. godine
	(u 000 000KM) Uslovi kreditiranja za
	Red. br. krajnje korisnike su: Godina (1) (2) 1 1999 2 2000 3 2001 4 2002 5 2003 6 2004 7 2005 8 2006 UKUPNO Izvori podataka: za kolonu 3 -Godišnji izvještaji Agencije za bankarstvo Republike Srpske za godine 1999-Ukupan kreditni plasman privatnim preduyećima banaka izRS Krediti plasirani MSP u RS iz sredstava Svjetske banke (IDA) % učešća (3) (4) (5=4/3*100) 252.90 10.19 4.03% 144.63 7.15 4.95% 217.21 4.30 1.98% 225.51 4.81 2.13% 337.26 14.59 4.33% 506.90 18.07 3.57% 768.56 10.41 1.35% 1,029.47 15.84 1.54% 3482.44 85.36 2.45% 2006; za kolonu 4 -Godišnji izvještaji Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske za godine 1999-2006 Investiciono-razvojna banka Republike Srpske (IRBRS) osnovana je 2007. go-dine sa ciljem podsticanja investicija i stimulisanja razvoja Republike Srpske. IRBRS implementira projekat Svjetske banke pod nazivom "Projekat poboljša-nja pristupa fi nansijama za mala i srednja preduzeća (Enhancing Access to Finan-ce for SMEs Project -EAF). Projekat je postao efektivan 18.08.2010. godine, a krajnji rok za njegovu realizaciju je 31.07.2014. godine. Iznos zajma Svjetske banke je 47,8 miliona EUR. Razvojni cilj EAF projekta je očuvanje i poboljšanje pristupa fi nansijama za MSP u Republici Srpskoj u kontekstu globalne fi nansij-ske krize. Očekuje se da će krediti iz projekta stimulisati izvoz i pomoći u održa-vanju trenda rasta u proizvodnji, proizvodnji hrane i prehrambenoj industriji, te povezanim uslugama. • Iznos: maksimalno 2.500.000 EUR (u protivvrijednosti u KM). Finansiranje investicija može uključivati dio obrtnog kapitala, koji ne smije preći 70% od ukupnog iznosa kredita; • Rok otplate: 5 godina ako se kredit koristi samo za obrtna sredstva, odnosno 10 godina ako se kredit koristi za osnovna sredstva, ili kombinaciju osnovnih i obrtnih sredstava; • Grejs period: određuje se u skladu sa potrebama korisnika kredita; • Kamatna stopa: 4,89% -6,89% godišnje. Istraživanje razvojnog uticaja Hitnog pilot projekta kreditiranja za Republiku Srpsku u godinama nakon korištenja kredita je pokazalo sljedeće: • Preduzeća, koja su koristila kredite, imala su značajan rast ukupnog prihoda u prve tri godine neposredno nakon korištenja kredita, tj. u periodu 1998-2001. god., za 54,1% prosječno godišnje, da bi u narednom trogodišnjem periodu 2001-2004 doživjela stagnaciju ukupnog prihoda.Na nivou Republi-ke Srpske, u periodu 2001-2004.godine, zabilježen postepeni rast ukupnog prihoda od 15,21% prosječno godišnje; • U periodu 2001-2004. god. prosječan godišnji rast broja zaposlenih, za uzo-rak preduzeća koja su koristila kredite Svjetske banke, iznosio je 11,35%, što je za 9,04% više u odnosu na prosječan godišnji rast broja zaposlenih u pri-vredi Republike Srpske u istom periodu. Preduzeća koja su koristila kredite iz EPCP su imala kontinuirano i značajno povećanje broja zaposlenih u godina-ma nakon korištenja kredita, i to za oko 5 puta više od prosječnog godišnjeg rasta broja zaposlenih na nivou Republike Srpske; sljedeće: • Prosječan godišnji rast ukupnog prihoda za uzorak preduzeća iz Projekta u • Istraživanje razvojnog uticaja Projekta kreditiranja privatnog sektora je pokazalo periodu 2002-2004

Časopis za ekonomiju i tržišne komunikacije/ Economy and Market Communication Review God./Vol. 3 Br./No. 1 Banja Luka, Juni/June 2012 pp. 87-104 

Informacije o vrijednosti ukupnog prihoda, kapitala i broja zaposlenih bile su dostupne za cijeli period 

2001-2004.god., informacije o ostvarenoj dobiti samo za 2004.godinu, dok informacije o izvozu za 2003.godinu. 

Grafi kon 5: Kretanje broja zaposlenih u preduzećima korisnicima PSCP kreditau periodu 2002-2004.god. Izvor: Vulić, J. (2005), Procjena razvojnog uticaja i održivosti Projekta kreditiranja privatnog sektora", materijal Fonda za razvoj i zapošljavanje Republike Srpske. 

Efekti kredita na izvoz

Izvoz uzorka preduzeća koja su koristila kredite iz Projekta kreditiranja privatnog sektora je porastao, sa 7,05 miliona KM u 2002. godini, na 10,19 miliona KM u 2003. godini, ili za 44,54%, dok je u isto vrijeme na nivou RS izvoz porastao sa 565,65 miliona KM na 610,67 miliona KM ili za 7,96%. Odobreni krediti su, dakle, imali izraženo pozitivan uticaj na izvoz preduzeća korisnika, koji je povećan za više od 5 puta iznad nivoa RS. Th e results of the research showed that the World Bank credit lines for SMEs in the RS had a positive impact on the business performance of the borrowers, especially on export and number of employees. However, the fi rst two projects have been of relatively modest value compared to the total loans disbursement to private sector in the RS. Th e last project (EAF), whose implementation is in the course, is of the highest value compared to the previous projects, and it is expected to bring much higher positive impact on the business performance of SMEs in the Republika Srpska.
Uticaj kreditnih linija svjetske banke za mala i srednja preduzeća u Republici Srpskoj na performanse korisnika kredita