Stru~ni i nau~ni radovi


Moto: da obele`i jedan vek postojawa organizovane javno zdravstvene delatnosti u Beogradu i da proslavi 60 godina svoga rada!


Gradski zavod za javno zdravqe -obele`i}e jedan vek postojawa organizovane javno-zdravstvene delatnosti u Beogradu i proslavi}e 60 godina svoga rada


I. Uvod

Gradski zavod za javno zdravqe Beograd jeste preventivna zdravstvena ustanova koja je u svojoj istoriji u vi{e navrata mewala ime, osniva~a, pravno-formalni status i organizacionu strukturu. Istovremeno, od osnivawa Gradski zavod bele`i ulazni trend razvoja, koji je rezultirao uslo`wavawem i pove}awem obima rada, kadrovskim ja~awem, opremawem, uvo|ewem novih laboratorijskih i drugih metoda i standarda kvaliteta. Pri tome nisu zanemareni uslovi rada i standard radnika. 
Zahvaquju}i dobro vo|enoj razvojnoj politici posledwih nekoliko decenija, velikom anga`ovawu zaposlenih i posve}enosti poslu i ku}i kojoj pripadaju, Gradski zavod za javno zdravqe je prerastao u vode}u insituaciju u ve}ini oblasti kojima se bavi. Zbog toga je zadatak menaxmenta te`ak, ima obavezu da odr`i stalan napredak ustanove, ali i oja~an ~iwenicom da Gradski zavod ima vi{edecenijsku tradiciju i da je uvek posedovao zna~ajne razvojne potencijale. 
Posledwih godina u na{oj zemqi sve ve-}a pa`wa se poklawa tradiciji u svim oblastima dru{tvenog kao i privatnog, po-rodi~nog, `ivota. Ova pojava je odraz sve prisutnije svesti o dubokim korenima iz pro{losti srpskog naroda i o vrednostima civilizacijskih institucija davno ukorewenih u wemu. Obele`avawe jubileja smatra se znakom po{tovawa tradicije i kulturnog nasle|a svoga naroda, a dru{tvo koje ne po-{tuje svoju tradiciju gubi identitet. 
Kao odraz ja~awa dru{tvene, kolektivne svesti i u okviru zdravstvenog sistema u na-{oj zemqi sve ~e{}e se obele`avaju jubileji pojedinih zdravstvenih ustanova. U ovoj godini posebno se isti~e proslava jubileja "Studenica -osam vekova od osnivawa prve bolnice u Srbiji". Inicijativa za obele`avawe ovog jubileja potekla je od Ministarstva zdravqa, a pokroviteq manifestacije je Vlada Srbije, koja je obrazovala Odbor za obele`avawe jubileja na ~elu sa predsednikom Vlade dr Vojislavom Ko{tunicom. 
I tokom 2007. godine odr`an je ve}i broj proslava jubileja na{ih zdravstvenih ustanova. Neke su obele`ile dvestotine i vi{e godina, a ve}ina mawe, a sve u ciqu (svesno ili nesvesno) da, i u oblasti zdravstvene za{tite, na{a zemqa -ne mora da u~i iz bukvara Evrope. U savremenim civilizacijskim okolnostima, u na{oj zemqi, medicina kao nau~na disciplina u celini, i na{ zdravstveni sistem, koji operacionalizuje razvoj preventivnih kao i klini~kih oblasti, predstavqaju jedan od fundamentalnih ~inilaca razvoja dru{tva, u ovom, kako ga filozofi ve} nazivaju i odre|uju -"postmodernom, postistorijskom i globalizovanom vremenu". 
Na taj na~in mi pokazujemo da Srbiji danas nije potrebno da prou~ava evropski bukvar ni u oblasti zdravstvene za{tite svoje populacije. Naprotiv! Ostavqaju}i po strani znamewa koja se odnose na za{titu zdravqa iz najstarije dinastije Nemawi}a, srpske dr`ave, iz 12. i 13. veka (bolnice: Hilendarska, Studeni~ka i druge, tipici koji se odnose na ove ustanove, lekaru{e, nomokanon i sl.), pa i Zakonik cara Du{ana i druga akta iz perioda tzv. sredweg veka, podseti}emo se samo nekih doga|aja javnozdravstvene konogacije iz novovekovne Srbije, one nakon osloba|awa od vi{evekovnog ropstva pod Turskom imperijom posle I i II srpskog ustanka. 
U Kne`evini Srbiji: Sa ose}awem ponosa, danas, sa pravom, mo`emo smatrati da ove prve organizovane stru~ne institucije zdravstvene slu`be iz oblasti higijene i bakteriologije predstavqaju osnovu, strukturni etalon kasnije formiranog Gradskog zavoda za zdravstvenu za{titu, odnosno dana{weg Gradskog zavoda za javno zdravqe u Beogradu. 
I ako ne idemo u ra~unawu na 19. vek, kada je, kako vidimo, jo{ 1859. godine od-lu~eno da se "osnuje jedna mala laboratorija za preko sanitetske potrebe sa zadatkom da ispituje jelo i pi}e {kodqivo ili sumwivo", onda osnivawe Higijenske stanice 1909. godine, a potom i Bakteri-olo{ke laboratorije 1910. godine, ozna~ava da Gradski zavod za javno zdravqe u Beogradu zaista ide u susret stogodi{wici! Od po~etnih skromnih korena, ova ustanova je razvijala sebe prate}i potrebe Grada i napredak nau~nih disciplina i stru~nih oblasti kojima se bavi, posti`u-}i visoki stru~ni nivo i postaju}i respektabilna institucija regionalnog i repu-bli~kog zna~aja. Pohvalno je {to se bogati i stru~ni korpus Gradskog zavoda za javno zdravqe -Beograd ne zadovoqava dostignutim. Izra`eno ose}awe stru~ne snage i mo}i podsti~e i omogu}ava da, u susret stogodi{wici, kreiraju viziju daqeg razvoja Zavoda. Shodno ovako odre|enim zadacima utvr|ena je i odgovaraju}a organizaciona struktura Gradskog zavoda za javno zdravqe Beograd. Multisektorskom saradwom stru~nih timova iz organizacionih delova Zavoda obezbe|uje se kompleksan, multidisciplinaran i interaktivni pristup svakom i postoje}em ili anticipiranom javno-zdravstvenom problemu u populaciji grada Beograda i {ire. 

II. Delatnosti Gradskog zavoda za javno zdravqe


III. Organizaciona struktura Gradskog zavoda za javno zdravqe

1. Centar za promociju zdravqa • Jedinica za zdravqe zajednice, zdravstveno informisawe i publicistiku • Jedinica za zdravstveno vaspitawe i kontinuiranu edukaciju • Odsek "Telefonom do saveta -Halo beba" • Jedinica za promociju zdravqa posebnih i vulnerabilnih grupa. Ovo Istra`ivawe je pokazalo da je u svim zavodima i institutima za javno zdravqe u Srbiji najvi{e zaposlenih sa sredwim obrazovawem -38,6 (u Zavodu za javno zdravqe Beograd -32,69 odsto), lekari ~ine -16 odsto zaposlenih (u Zavodu za javno zdravqe Beograd -17,9 odsto), od ~ega su preko 90 odsto specijalisti (kao i u Zavodu za javno zdravqe Beograd), a zdravstveni saradnici -7,5 odsto (u Zavodu za javno zdravqe Beograd 9,07 odsto). Jedna ~etvrtina zaposlenih u zavodima/institutima za javno zdravqe jesu administrativno, pomo}no i drugo osobqe (u Zavodu za javno zdravqe Beograd -25,5 odsto). 

Centar za analizu, planirawe i organizaciju zdravstvene za{tite

Najve}i broj zaposlenih u ovim ustanovama sa zvawem doktora nauka 2006. godine bio je u institutima za javno zdravqe koji su istovremeno i nastavne baze medicinskih fakulteta u Novom Sadu, Ni{u i Kragujevcu kao i u Zavodu za javno zdravqe Beograd. 

IV. Vizija razvoja Gradskog zavoda za javno zdravqe

Svaka vizija, bez obzira na svoj prospektivni karakter i intenciju da probije prostor i vreme za koje se radi, ima brojna or-grani~ewa koja se u domenu javnog zdravqa najvi{e ogledaju u slede}em: nizak nivo dru-{tveno-ekonomskog razvoja, organi~avaju}a poreska politika, kada je deo usluga Zavoda u pitawu, stawe u zdravstvu u celini, pozi-cija zdravstvenog osigurawa, nepostojawe od-govaraju}ih strate{kih dokumenata i zakona (npr. zakona o javnom zdravqu), nerazvijena javnozdravstvena svest na lokalnom nivou i nepostojawe koncenzusa oko kqu~nih pitawa, posebno izvora finansirawa. Vizija ina~e mora da sadr`i elemente koji se mogu realizovati (izvesti), {to naj~e{}e nije lako, s obzirom na promenqiv karakter okru`ewa i uslova u kojima radimo. 
Najjednostavnije bi bilo usvojiti viziju koja Gradski zavod vidi kao "instituciju koja je preuzela lidersku, koordinativnu i promotivnu javno-zdravstvenu ulogu na nivou Beograda, ali koja istovremeno razvija poslove i zadatke koji nisu buxetskog karaktera, a stru~no i finansijski doprinose uspe{nom poslovawu." 
Radi {to objektivnije postavqene vizije razvoja ove ustanove uzeti su u obzir posto-je}i i predvidivi faktori od uticaja na ostvarivawe javno-zdravstvenih funkcija ustanove i postizawe odr`ivog razvojnog ciklusa (prednosti, slabosti, {anse i pretwe prema tipu tzv. SWOT analize). 

Prednosti:

• Postojawe Zakona o zdravstvenoj za{titi koji zna~ajno mesto daje poslovima i zadacima od op{teg interesa i ulozi zavoda/instituta za javno zdravqe; 

V. Ciqevi razvoja Zavoda

Op{ti ciqevi 1. O~uvati i unaprediti zdravqe stanovnika Beograda i smawiti incidencu i prevalencu najzna~ajnijih oboqewa i umirawa razvojem promocije zdravqa, prevencije bolesti i za{tite `ivotne sredine, 2. Unaprediti kvalitet i efikasnosti svih aktivnosti u domenu javnog zdravqa, 3. Redukovati fon najva`nijih faktora rizika 4. Razviti partnerske odnose sa lokalnom zajednicom 5. Stvoriti uslove da Gradski zavod preuzme vode}u ulogu koordinatora i promotera javno-zdravstvenih aktivnosti na nivou Beograda 6. Obezbediti uslove za odr`ivo finansirawe, 7. Nastaviti sa razvijawem i zaokru`ivawem tr`i{nih poslova, kako bi se obezbedili stabilni vanbuxetski izvori finansirawa 8. Odr`ati uzlazni trend razvoja Gradskog zavoda. 

Posebni ciqevi a) Ekonomski

1. Obezbediti prose~an realan rast ukupnog prihoda od 10 do 15 odsto godi{we; 
2. Rast zarada treba da bude iznad rasta cena na malo, procentualno za pet do deset odsto; 3. U~e{}e bruto zarada u ukupnom prihodu Gradskog zavoda treba odr`ati na nivou 45 do 50 odsto; 4. Pove}ati u~e{}e buxetskih sredstava u ukupnom prihodu, tako da u narednom periodu ne budu mawa od 40 odsto. 
b) Investicioni 1. O~uvati i unaprediti stawe infrastrukturnih objekata i instalacija; 2. Unaprediti uslove rada, uz potpuno obezbe|ewe za{tite na radu; 3. O~uvawe postoje}e i nabavka nove opreme za laboratorijski rad, uzorkovawe i transport uzoraka. 
v) Kadrovski i stru~ni potencijali Zavoda 1. Izraditi i realizovati dugoro~ni plan kontinuirane edukacije i stru~nog usavr{avawa radnika (Plan do 2010. godine); 2. Pripremati godi{wi plan u~e{}a stru~waka Gradskog zavoda na savetovawima, stru~nim skupovima, simpozijumima i dr.; 3. Broj zaposlenih na neodre|eno vreme do kraja planskog perioda zaokru`iti na 350, uz zna~ajno smawewe broja radnika na odre|eno vreme i preko omladinske zadruge; 4. Za saradwu na uskospecijalisti~kim poslovima koji se ne mogu u celosti realizovati u Gradskom zavodu, anga`ovati spoqne saradnike: stru~wake ili institucije, zakqu~ivawem odgovaraju-}ih me|usobnih Ugovora. 
g) Organizacioni 1. Ja~ati novu organizaciju Gradskog zavoda u ~ijoj su osnovi Centri; 2. Aktivirati multisektorski i multidisciplinarni rad na nivou Centra i Gradskog zavoda u celini, uz po{tovawe op{te hijerarhijske organizacione strukture; 

VI. Postoje}i (aktuelni) uslovi za razvoj Zavoda

Brojni su faktori koji uslovqavaju ili ograni~avaju poslovawe i daqi razvoj ovog Zavoda, a najva`niji su oni koji imaju podsticajni karakter. To su pre svega neka strate{ka dokumenta i postoje}i propisi me|u kojima su najva`niji: "Zavod za javno zdravqe osniva Republika a na teritoriji autonomne pokrajine -autonomna pokrajina. 
Zavod za javno zdravqe je zdravstvena ustanova koja se osniva za teritoriju vi{e op{tina, odnosno grada, kao i za teritoriju Republike, u skladu sa Planom mre`e. Pod javnim zdravqem, u smislu ovog zakona, podrazumeva se ostvarivawe javnog interesa stvarawem uslova za o~uvawe zdravqa sta-novni{tva putem organizovanih sveobuhvativih aktivnosti dru{tva usmerenih na o~uvawe `ivotne sredine, kao i spre~avawe nastanka faktora rizika za nastanak bolesti i povreda, koji se ostvaruje primenom zdravstvenih tehnologija i merama namewenih promociji zdravqa, prevenciji i poboq{awu kvaliteta `ivota." 
Citirani ~lan Zakona ukazuje da Gradski zavod osniva Republika Srbija, a da je Direktor odgovoran Ministarstvu zdravqa (Ministru), za poslove koje zdravstvena ustanova obavqa u skladu sa Zakonom. 
Istovremeno treba ista}i da se Zavod za javno zdravqe osniva za grad Beograd, ~ime je odre|en wegov regionalni karakter i usmerenost ka lokalnoj samoupravi, kao i obaveze u domenu op{teg interesa (~lan 13 Zakona o zdravstvenoj za{titi: " dru{tvena briga za zdravqe na nivou autonomne pokrajine, op{tine, odnosno grada, obuhvata mere za obezbe|ivawe i sprovo|ewe zdravstvene za{tite od interesa za gra|ane na teritoriji autonomne pokrajine, odnosno grada, i to: 1. pra}ewe zdravstvenog stawa stanovni-{tva i rada zdravstvene slu`be na svojoj teritoriji, kao i starewe o sprovo|ewu utvr|enih prioriteta u zdravstvenoj za{titi; 2. stvarawe uslova za pristupa~nost i ujed-na~enost u kori{}ewu primarne zdravstvene za{tite na svojoj teritoriji; 3. koordinirawe, podsticawe, organizaciju i usmeravawe sprovo|ewa zdravstvene za-{tite koja se ostvaruje delatno{}u organa jedinica lokalne samouprave, gra|ana, preduze}a, socijalnih, obrazovanih i drugih ustanova i drugih organizacija; 4. planirawe i ostvarivawe sopstvenog programa za o~uvawe i za{titu zdravqa od zaga|ene `ivotne sredine {to je prouzrokovano {tetnim i opasnim materijama u vazduhu, vodi i zemqi{tu, odlagawem otpadnih materija, opasnih hemikalija, izvorima jonizuju}ih i nejonizuju}ih zra-~ewa, bukom i vibracijama na svojoj teritoriji, kao i vr{ewem sistematskih ispitivawa `ivotnih namirnica, predmeta op{te upotrebe, mineralnih voda za pi}e, voda za pi}e i drugih voda koje slu-`e za proizvodwu i preradu `ivotnih namirnica i sanitarno-higijenske i rekreativne potrebe, radi utvr|ivawa wihove zdravstvene i higijenske ispravnosti i propisanog kvaliteta; 5. obezbe|ivawe sredstava za vr{ewe osni-va~kih prava nad zdravstvenim ustanovama ~iji je osniva~ sa zakonom i Planom mre`e zdravstvenih ustanova, odnosno investiciono ulagawe, investiciono-teku}e odr`avawe prostorija, medicinske i nemedicinske opreme i prevoznih sredstava, opreme u oblasti ntegrisanog zdravsgvenog informaciong sistema, kao i za druge obaveze odre|ene zakonom i aktom o osnivawu; 6. saradwa sa humanitarnim i stru~nim organizacijama, savezima i udru`ewima, na poslovima razvoja zdravstvene za{tite." 
Gradski zavod obavqa poslove i zadatke u skladu sa ovim zakonima, ali i drugim zakonima, ukqu~uju}i i one iz oblasti finansija, javnih nabavki, poreza i sl. Najodgovorniji za zakonsko poslovawe je Direkgor Gradskog zavoda. Na kraju treba re}i nekoliko re~i o Statusu Gradskog zavoda za javno zdravqe koji je uskla|en sa Zakonom o zdravstvenoj za{titi, ali u koji su ugra|eni i predlozi eksperata me|unarodnih organizacija (EURO HEALTH GROUP, EAR), koji su radili Predlog reforme Zavoda/Instituta za za{titu zdravqa. To se pre svega odnosi na organizaciju Zavoda, koju strukturno sada ~ine Centri, a ne vi{e delatnosti, ~ime su stvoreni boqi uslovi za saradwu me|u delatnostima i organizacionim jedinicama. 
ZDRAVSTVENA ZA [TITA 6/2008 

44


VII. Izvori finansirawa delatnosti Zavoda

Iz "Izve{taja o poslovawu i razvoju Gradskog zavoda 2001-2006." moglo se videti da dve tre}ine svog prihoda Zavod ostvaruje na tr`i{tu. Ovakav odnos prihoda ostvarenog na tr`i{tu i iz buxeta specifi~an je samo za Gradski zavod, jer se ostali instituti/zavodi dominantno finansiraju iz buxeta. Istovremeno se treba podsetiti da najve}i broj drugih zdravstvenih ustanova dobija buxetska sredstva u visini plata zaposlenih i za materijalne tro{kove, a da samo zavodi/instituti za javno zdravqe ugovaraju na po~etku godine sa Zavodom za zdravstveno osigurawe usluge (mikrobiolo{ke) i poslove i zadatke (socijalna medicina i epidemiologija). 
Procentualna zastupqenost sredstava zdravstvenog osigurawa u ukupnom prihodu Gradskog zavoda su oko 17 odsto. Iako }e perspektivno finansirawe svih zdravstvenih ustanova u Srbiji biti na osnovu izvr-{enih usluga, jedino zavodi/instituti od 2002. godine trpe posledice nedore~enog i neusagla{enog sistema finansirawa po uslugama, poslovima i zadacima, iz slede-}ih razloga: 
• Ugovaraju se usluge i poslovi do nivoa sredstava koje pau{alno odre|uje Zavod za zdravstveno osigurawe (RZZO); • RZZO ne finansira sve mikrobiolo{ke usluge (npr. Gradski zavod je sa mesecom septembrom 2006. godine ispunio Plan, kada je mikrobiologija u pitawu, tako da ova ustanova sopstvenim sredstvima ~etiri meseca finansira zdravstvo Beograda); • Poslovi i zadaci koji se ugovaraju samo jednim delom obuhvataju potrebe za preventivnim uslugama koje prema Zakonu RZZO mora da obezbedi osiguranicima; • Ne postoje uslovi za aneksirawe Ugovora i pove}awe cena usluga tokom godine. 
Finansirawe projekata iz buxeta preko Ministarstva zdravqa je boqe organizovano, s tim da se isplata sredstava vr{i na kraju svakog kvartala. Tako zavodi/instituti prakti~no avansiraju poslove od op{teg interesa. U~e{}e ovih sredstava u ukupnom prihodu tako|e je oko 17 odsto. 
Poseban problem je ~iwenica da od ukupnih buxetskih sredstava na nivou Republike namewenih svim zavodima/institutima, svega 15 odsto pripada Gradskom zavodu, {to je te{ko razumqivo, ako se zna da Beograd ~ini 20 do 22 odsto stanovni{tva Srbije. 
Imaju}i navedeno u vidu, razumqivo je za{to je jedan od ciqeva razvoja Gradskog zavoda realnije buxetsko finansirawe i po-ve}awe ukupnih buxetskih sredstava, procentualno do 40 odsto. 
Deo sredstava, koja su uslovno tako|e buxetska, Gradski zavod ostvaruje preko Grada, odnosno obavqaju}i poslove i zadatke za razli~ite Sekretarijate: za za{titu `ivotne sredine, za socijalnu i de~iju za-{titu, za {kolstvo i dr. Ova sredstva se odvojeno prikazuju i ne ulaze u masu buxetskih sredstava jer se ostvaruju na tr`i-{tu, odnosno poslovi i zadaci su dobijeni posle javnog nadmetawa (tendera) ili na osnovu najboqe ponude. 
Perspektivno se mo`e o~ekivati pove}awe u~e{}a Grada u finansirawu Gradskog zavoda, s obzirom da se deo osniva~kih prava zdravstvenih ustanova prenet na nivo grada. 
Sredstva na tr`i{tu se ostvaruju najvi-{e u okviru Centra za higijenu i humanu ekologiju (kontrola zdravstvene ispravnost i namirnica i predmeta op{te upotrebe, kvaliteta vode za pi}e i dr.), Centra za ekotoksikologiju (izrada procena, analiza i studija iz oblasti za{tite `ivotne sredine, karakterizacija otpada, ispitivawe otpadnih voda, aktivnost mobilne jedinice u vanrednim-akcidentalnim situacijama i dr.), Centra za kontrolu i prevenciju bolesti (sanitarni pregledi) i u mawoj meri drugih centara. 
Tr`i{te u Beogradu je promenqivo, uslovi poslovawa ~esto zavise od odnosa snaga donosioca odluka. To ne zna~i da ne treba nastaviti borbu za tr`i{te, u~estvovati u dono{ewu odluka i propisa, anga`ovati se na unapre|ewu kvaliteta rada, kako bi o~ekivane promene tr`i{nih uslova {to lak{e savladali. Jedno od re{ewa je sigurno (na nivou Republike i grada) i obezbe-|ivawe novih poslova, kroz osnivawe referentnih laboratorija: za vodu, otpadne vode, vazduh i dr. 

`ba za tehni~ke poslove.

  
	Osnovne zdravstvene delatnosti Gradskog zavoda za javno zdravqe 4. Centar za kontrolu i prevenciju bolesti • Jedinica za ispitivawe kvaliteta i una-pre|ewe stawa `ivotne sredine ciji zavoda/instituta za javno zdravqe u Sr-biji" (Beograd, 2007. godine) u Gradskom za-• Jedinica za kontrolu i prevenciju zara-znih bolesti: • Odsek za nadzor nad bolni~kim infekci-vodu za javno zdravqe -Beograd u 2006. go-• Jedinica za sanitarno higijenski nadzor • Laboratorija za humanu ekologiju i eko-dini bilo je ukupno zaposlenih 328 radni-
	Socijalno-medicinska delatnost Epidemiolo{ka delatnost Edukativno-obrazovna delatnost Makrobiolo{ka delatnost Higijensko-ekolo{ka delatnost jama • Odsek za HIV/AIDS i polno prenosive bolesti toksikologiju ka, {to je za pet (odnosno 1,5 odsto) mawe nego u 2002. godini, {to je zna~i -20,5 za-• Odsek sanitarne mikrobiologije poslenih na 100.000 stanovnika. U tom ma-• Odsek sanitarne hemije. terijalu se konstatuje da je taj odnos mawi • Odsek za zoonoze • Savetovali{te za Lajmsku bolest • Jedinica za kontrolu i prevenciju neza-raznih bolesti 7. Centar za ekotoksikologiju nego {to je propisano Pravilnikom o bli-`im uslovima za obavqawe zdravstvene de-• Jedinica za upravqawe otpadima latnosti u zdravstvenim ustanovama. Po • Jedinica za brzu reakciju u vanrednim situacijama i pra}ewe rizika po zdra-ovim standardima "minimalan" potreban • Jedinica za imunizaciju • Jedinica za zdravstveni nadzor. vqe i `ivotnu sredinu broj zaposlenih u Gradskom zavodu za javno • Jedinica za procenu uticaja i izradu ana-zdravqe Beograd treba da bude 22/100.000
	• Jedinica za klini~ko-dijagnosti~ko te-• Jedinica za mikrobiologiju javnog zdravqa 5. Centar za mikrobiologiju stanovnika!	8. Slu`ba za pravne i ekonomsko-finansij-liza, elaborata i studija.
	stirawe: • Odsek za bakteriolo{ku dijagnostiku • Odsek za serolo{ku i biohemijsku dijag-nostiku • Odsek za parazitolo{ku dijagnostiku.	ske poslove • Odsek za komercijalne poslove • Odsek za poslove likvidature • Odsek za kwigovodstvene poslove.
	6. Centar za higijenu i humanu ekologiju • Jedinica za unapre|ewe ishrane i kon-	9. SluPrema rezultatima istra`ivawa Mini-
	trolu zdravstvene ispravnosti hrane	starstva zdravqa -"Podr{ka u reorganiza-
	[ematski prikaz organizacije
	• Jedinica za planirawe zdravstvenih Gradski zavod za javno zdravqe
		usluga i organizaciju zdravstvene za-
	Centar za promociju zdravqa	{tite: • Odsek za primarau zdravstvenu za{titu • Odsek za sekundarnu i tercijarnu zdrav-Centar za analize, planirawe i organizaciju zdravstvene slu`be
		stvenu za{titu
	Centar za informatiku i biostatistiku	• Jedinica za unapre|ewe kvaliteta zdrav-stvene slu`be • Jedinica za analizu zdravstvenog stawa Centar za kontrolu i prevenciju bolesti
		i primewena istra`ivawa u zdravstvu.
	Centar za mikrobiologiju	3. Centar za informatiku i biostatistiku Centar za higijenu i humanu ekologiju
	Slu`ba za pravne i ekonomsko-finansijske poslove	u zdravstvu • Jedinica za informatiku • Odsek za upravqawe i odr`avawe kom-Centar za ekotoksikologiju
		pjuterske mre`e, opreme i internet teh-nologije Slu`ba za tehni~ke poslove
		• Jedinica za biostatistiku.
Stru~ni i nau~ni radovi