Flowering phenology of apricot cultivars in the Belgrade region


Sažetak: Fenologija cvetanja proučavana je kod 50 sorti kajsije na području Beograda u periodu od osam godina (2009)(2010)(2011)(2012)(2013)(2014)(2015)(2016). U okviru fenofaze cvetanja registrovane su tri potfaze: početak cvetanja, puno cvetanje i kraj cvetanja. Pored toga, ispitivani su trajanje i obilnost cvetanja. Prosečan datum početka cvetanja za sve sorte bio je 22. mart, punog cvetanja 25. mart, a kraja cvetanja 1. april. Prosečno trajanje cvetanja je bilo 9,7 dana, sa variranjem po sortama od 7,5 dana (Gergana) do 12 dana (Ninfa i Radka). Najmanju prosečnu ocenu (3,0) za obilnost cvetanja dobila je sorta Mađarska najbolja, a najvišu ocenu (4,6) sorte Harkot i Leskora. U godinama sa višim temperaturama u toku fenofaze cvetanja registrovan je manji raspon u vremenu cvetanja sorti, kao i kraće trajanje cvetanja. Na osnovu početka cvetanja, ispitivane sorte su podeljene u tri grupe: ranocvetne (14 sorti), srednjecvetne (21 sorta) i poznocvetne (15 sorti). Na tok i trajanje fenofaze cvetanja veći uticaj su imali meteorološki faktori (temperatura vazduha), nego genetičke osobine sorti. 
Ključne reči: Prunus armeniaca, početak cvetanja, puno cvetanje, trajanje cvetanja, obilnost cvetanja, temperatura. 

Uvod

Cvetanje je kritična fenofaza u godišnjem ciklusu razvoja kajsije od koje u najvećoj meri zavisi njena rodnost. Kajsija se odlikuje ranim cvetanjem. Među kontinentalnim voćkama, ona cveta posle leske i badema, a pre breskve i trešnje. Pored naslednih karakteristika sorte, na vreme cvetanja utiču i vremenske prilike pred cvetanje i u toku cvetanja. . 
Kajsija ima kratko i nestabilno duboko (biološko) zimsko mirovanje, čije je trajanje uslovljeno naslednim karakteristikama sorti.  su utvrdili da se duboko zimsko mirovanje kajsije u beogradskom području, u zavisnosti od 

sorte, završava u periodu od početka januara do sredine februara. Nakon ovog perioda nastupa prinudno (ekološko) mirovanje koje je uslovljeno niskim temperaturama. Period od desetak dana sa temperaturama iznad 10°C može dovesti do ulaska u period vegetacije, odnosno do početka cvetanja. Rano cvetanje izlaže kajsiju riziku od pojave prolećnih mrazeva i osnovni je razlog njene neredovne rodnosti. S obzirom na to, poznavanje fenofaze cvetanja je veoma značajno za izbor lokaliteta za gajenje kajsije, kao i za izbor sorti za gajenje u određenom području. 
Kod kajsije je registrovan veliki broj samobesplodnih (autoinkompatibilnih) sorti, posebno kod novostvorenih sorti iz oplemenjivačkih programa u Evropi i Severnoj Americi (Burgos et al., 1997;Milatović i Nikolić, 2007;Milatović et al., 2013). Pored toga, postoji veliki broj interinkompatibilnih grupa sorti (Halász et al., 2010). S obzirom na to, poznavanje fenofaze cvetanja je značajno i za određivanje sortne kompozicije u zasadu, odnosno izbora adekvatnih oprašivača. 
Ispitivanjem fenofaze cvetanja kod 42 sorte kajsije u periodu od 10 godina u beogradskom području, Milatović (2005) je utvrdio da se ona prosečno dešava u trećoj dekadi marta i da traje u proseku 10,2 dana. Razlika između sorti sa najranijim i najkasnijim vremenom cvetanja bila je relativno mala i prosečno je iznosila 10 dana. U zemljama sa toplijom klimom, kao što su Italija i Španija, ova razlika je znatno veća i može biti više od mesec dana (Ruiz i Egea, 2008). Nasuprot tome, u zemljama sa hladnijom klimom razlika u vremenu cvetanja sorti je manja. Na primer, u Mađarskoj, ona prosečno iznosi 4-5 dana (Szabó et al., 2003), a u Češkoj 3-9 dana (Vachůn, 2003). 
Cilj ovog rada je bio da se kod većeg broja sorti kajsije u beogradskom području ispita fenologija cvetanja. Dobijeni rezultati značajni su za izbor sorti za gajenje, kao i za izbor odgovarajuće sortne kompozicije u zasadima kajsije. 

Materijal i metode

Fenologija cvetanja je ispitivana u kolekcionom zasadu kajsije na Oglednom dobru "Radmilovacˮ Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu u periodu od osam godina (2009)(2010)(2011)(2012)(2013)(2014)(2015)(2016). Ogledni zasad je podignut 2007. godine, podloga je sejanac džanarike (Prunus cerasifera Ehrh.), a razmak sadnje je 4,5 × 3 m. U zasadu su primenjivane standardne agrotehničke mere, bez navodnjavanja. Ispitivanjem je obuhvaćeno 50 sorti kajsije. Svaka sorta je zastupljena u zasadu sa po pet stabala. 
Cvetanje je registrovano prema preporukama Međunarodne radne grupe za polinaciju (Wertheim, 1996): početak cvetanja -kada se otvori 10% cvetova, puno cvetanje -kada se otvori 80% cvetova, a kraj cvetanja -kada otpadne 90% kruničnih listića. U radu su prikazani prosečni datumi početka cvetanja, punog cvetanja i kraja cvetanja, kao i prosečno trajanje cvetanja u danima za period od osam godina. Obilnost cvetanja ocenjivana je na skali od 0 (bez cvetova) do 5 (obilno cvetanje) i prikazani su prosečni rezultati za osmogodišnji period. 
Podaci o temperaturama vazduha dobijeni su sa automatske meteorološke stanice "MeteosCompactˮ (Pessl Instruments GmbH, Austria) koja se nalazi na OD "Radmilovacˮ. Između raspona cvetanja sorti za pojedine potfaze (početak cvetanja i puno cvetanje), kao i dužine trajanja cvetanja, s jedne strane i temperature vazduha u odgovarajućim vremenskim periodima, s druge strane, izračunati su odgovarajući koeficijenti korelacije. Statistička značajnost koeficijenata korelacije je testirana pomoću t-testa za verovatnoće 0,05 i 0,01. 

Rezultati i diskusija

Cvetanje kajsije na području Beograda prosečno se odvijalo u drugoj polovini marta i početkom aprila (tabela 1). Prosečan datum početka cvetanja za sve sorte bio je 22. mart. Najraniji početak cvetanja utvrđen je kod sorti Ninfa i Vitillo (17. marta), a najkasniji kod sorte Čudovij (27. marta). 
Između godina ispitivanja utvrđeno je veliko variranje u pogledu početka cvetanja. Najranije cvetanje kod svih sorti bilo je 2014. godine, kada je prosečan datum početka cvetanja bio 8. mart. Sorte Ninfa i Vitillo su u ovoj godini cvetale najranije, 24. februara. Najkasniji početak cvetanja je bio 2009. godine, kada je prosečan datum početka cvetanja za sve sorte bio 2. april. U ovoj godini, sorte Čudovij i NS-6 su imale najkasniji početak cvetanja (4. aprila). 
Tabela 1. Datumi pojedinih faza cvetanja sorti kajsije na području Beograda (2009Beograda ( -2016. godine). godine). Table 1. Dates of certain flowering phases of apricot cultivars in the Belgrade region (2009)(2010)(2011)(2012)(2013)(2014)(2015)(2016). 

Sorte Cultivars


Početak cvetanja

The beginning of flowering Raspon između sorti sa najranijim i najkasnijim početkom cvetanja je bio mali i prosečno je iznosio 10 dana, dok je po godinama varirao od 5 do 20 dana, što je u skladu sa rezultatima ranijih istraživanja (Đurić, 1990;Szabó et al., 2003;Vachůn, 2003;Milatović, 2005;Ezzat et al., 2012;Gorina et al., 2016). 
Posmatrano po godinama, variranje datuma početka cvetanja je bilo znatno više izraženo u poređenju sa sortama. Razlika između godine sa najranijim cvetanjem (2014) i godine sa najkasnijim cvetanjem (2009) je bila u proseku 25 dana, a po sortama je varirala od 17 do 34 dana. Iz dobijenih rezultata se može zaključiti da na početak cvetanja više utiču meteorološki faktori (prvenstveno temperatura vazduha), nego genetičke osobine sorti. Ovo je u skladu sa rezultatima koje su dobili Legave i Clauzel (2006) na osnovu višegodišnjeg proučavanja fenofaze cvetanja sorti kajsije u Francuskoj. 
Naši rezultati o rasponu variranja cvetanja po godinama i sortama su u skladu sa literaturnim. Szabó i Nyéki (1999) navode da je u Mađarskoj variranje amplitude cvetanja između sorti 4-12 dana, dok između godina ona može biti i do 40 dana. Vachůn (2003) je proučavao fenologiju cvetanja kod 20 sorti kajsije u Češkoj u periodu od šest godina i utvrdio raspone variranja početka cvetanja između sorti 3-9 dana, a između godina 21-29 dana. Milatović (2005) je u uslovima Beograda u periodu od 10 godina ustanovio prosečnu amplitudu variranja početka cvetanja između sorti 5-19 dana, dok je amplituda između godina sa najranijim i najkasnijim cvetanjem bila znatno veća (47-51 dan). 
Prosečan datum punog cvetanja za sve ispitivane sorte bio je 25. mart, sa variranjem između sorti u intervalu od 20. do 30. marta. Prosečan datum kraja cvetanja bio je 1. april, sa variranjem među sortama od 28. marta do 4. aprila. 
Pozno vreme cvetanja je značajan cilj u oplemenjivanju kajsije (Krška, 2018). To je poželjna osobina, jer smanjuje rizik od prolećnih mrazeva. Najpoznijim vremenom cvetanja su se odlikovale introdukovane sorte Čudovij, Cegledi Arany, Vesprima, Forum, Roxana, kao i domaće sorte NS-4, NS-6 i Novosadska rodna. 
U vreme cvetanja kajsije često se javljaju nepovoljni vremenski uslovi za let pčela, kao što su niže temperature (ispod 10°C), kiša i vetar koji sprečavaju let pčela i otežavaju oprašivanje. Zbog toga je duže trajanje cvetanja poželjna osobina, koja povećava mogućnost za uspešno oprašivanje. Cvetanje ispitivanih sorti prosečno je trajalo 9,7 dana (tabela 2). Najkraće cvetanje (prosečno 7,5 dana) je imala sorta Gergana. S druge strane, najduže cvetanje (12 dana) su imale sorte Ninfa i Radka. Pored njih, dužim cvetanjem (više od 11 dana) odlikovale su se i sorte Pinkcot, Goldrich, Sylred, Portici, Strepet i Aurora. 
Posmatrano po godinama, najkraće cvetanje za većinu sorti bilo je 2009. godineprosečno 5,3 dana, sa variranjem po sortama 4-7 dana. Najduže cvetanje kod većine sorti registrovano je 2013. godineprosečno 14,0 dana, sa variranjem po sortama 11-20 dana. 
Naši rezultati o trajanju cvetanja sorti kajsije su slični podacima koje navode drugi autori (Szalay et al., 2000;Rahović, 2002). U poređenju sa rezultatima koje je dobio Milatović (2005) na istom lokalitetu za 42 sorte kajsije u periodu od 10 godina (1995)(1996)(1997)(1998)(1999)(2000)(2001)(2002)(2003)(2004) cvetanje je bilo nešto kraće (9,7 dana u poređenju sa 10,2 dana). To se može objasniti porastom srednjih dnevnih temperatura tokom fenofaze cvetanja u kasnijem periodu. 
Tabela 2. Trajanje i obilnost cvetanja sorti kajsije na području Beograda (2009-2016. godine). Table 2. Flowering duration and abundance of apricot cultivars in the Belgrade region (2009)(2010)(2011)(2012)(2013)(2014)(2015)(2016). Najmanju prosečnu ocenu (3,0) za obilnost cvetanja dobila je sorta Mađarska najbolja, a najvišu ocenu (4,6) sorte Harcot i Leskora. Najmanja obilnost cvetanja bila je u 2009. godini (prosečna ocena za sve sorte 3,2), što se može objasniti time što su tada stabla imala starost od tri godine, odnosno to je bila praktično prva godina rodnosti. Najveća obilnost cvetanja bila je u 2010. i 2016. godini (sa prosečnim ocenama za sve sorte 4,6 odnosno 4,5). To se može objasniti povoljnim uslovima za diferenciranje cvetnih pupoljaka u prethodnim godinama. 
Odnos između trajanja pojedinih potfaza cvetanja i njihovog raspona među sortama kajsije, s jedne strane, i odgovarajućih temperatura, s druge strane, prikazan je u tabeli 3. 
U godinama sa višim srednjim dnevnim temperaturama (iznad 12°C) u toku fenofaze cvetanja (što je bio slučaj u periodu 2009-2012. godine) raspon između sorti sa najranijim i najkasnijim cvetanjem bio je relativno mali: 3-7 dana za početak cvetanja, odnosno 3-6 dana za puno cvetanje. Nasuprot tome, u godinama sa nižim temperaturama (ispod 10°C) u toku cvetanja (kao što je bio slučaj u periodu 2013-2016. godine) ovaj raspon je bio značajno veći: 12-20 dana za početak cvetanja i 13-17 dana za puno cvetanje. To potvrđuju i visoke vrednosti koeficijenata korelacije dobijene za ove periode i odgovarajuće temperature (r=-0,91 za početak cvetanja, odnosno r=-0,92 za puno cvetanje). Takođe, vrlo visok i statistički značajan koeficijent korelacije (r=-0,97) utvrđen je između ukupnog trajanja cvetanja i prosečne temperature u toku cele fenofaze cvetanja. Tabela 3. Raspon cvetanja sorti kajsije u određenim fenofazama, prosečne dnevne temperature vazduha u ovim periodima i koeficijenti korelacije između trajanja pojedinih faza cvetanja i odgovarajućih temperatura (2009)(2010)(2011)(2012)(2013)(2014)(2015)(2016). Table 3. The range of flowering among apricot cultivars in certain phenological phases, average daily air temperatures in these periods, and correlation coefficients between duration of certain flowering phases and corresponding temperatures (2009)(2010)(2011)(2012)(2013)(2014)(2015)(2016). Na osnovu osmogodišnjeg proučavanja fenologije cvetanja u beogradskom području izvršena je klasifikacija sorti kajsije u tri grupe prema vremenu početka cvetanja: 
1) Ranocvetne sorte: Vitillo, Ninfa, Veecot, Aurora, Goldrich, Portici, Laycot, Bella dʼImola, Dunstan, Robada, Pinkcot, Harogem, Radka i Sylred (ukupno 14 sorti ili 28%). 

Table 1 .

 1 Continued. 


					Puno	Kraj
					cvetanje	cvetanja
		Prosečno	Najranije	Najkasnije	Full	End of
		Average	The earliest	The latest	flowering	flowering
	Aurora	19. mart 28. februar	1. april	23. mart	30. mart
	Bella dʼImola	20. mart	2. mart	1. april	23. mart	30. mart
	Bergarouge	22. mart	8. mart	1. april	25. mart	31. mart
	Bergeron	21. mart	2. mart	1. april	25. mart	1. april
	Betinka	22. mart	7. mart	1. april	25. mart	31. mart
	Candela	21. mart	8. mart	1. april	24. mart	30. mart
	Cegledi Arany	26. mart	16. mart	3. april	29. mart	4. april
	Čudovij	27. mart	16. mart	4. april	30. mart	4. april
	Dacia	24. mart	13. mart	2. april	27. mart	1. april
	Dunstan	20. mart	1. mart	1. april	24. mart	30. mart
	Forum	26. mart	16. mart	2. april	28. mart	4. april
	Gergana	23. mart	12. mart	3. april	26. mart	31. mart
	Goldrich	19. mart	1. mart	31. mart	23. mart	30. mart

Table 2 .

 2 Continued. 


		Trajanje cvetanja (dani)	Obilnost cvetanja
	Sorte	Flowering duration (days)	Ocena (skala 0-5)
	Cultivars	Prosečno	Najkraće	Najduže	Flowering abundance
		Average	The shortest	The longest	Score (0-5 scale)
	Aurora	11,1	6	17	3,2
	Bella dʼImola	10,0	5	17	3,6
	Bergarouge	9,4	5	15	4,0
	Bergeron	10,3	6	15	3,7
	Betinka	9,6	6	14	3,3
	Candela	9,4	5	15	3,7
	Cegledi Arany	8,5	4	13	3,2
	Čudovij	8,5	4	14	4,3
	Dacia	8,5	5	15	3,9
	Dunstan	10,4	5	17	4,4
	Forum	9,6	5	16	4,3
	Gergana	7,5	4	11	3,4
	Goldrich	11,5	5	20	4,2
	Harcot	9,5	6	14	4,6
	Hargrand	9,1	5	14	3,6
	Harlayne	8,9	4	13	4,4
	Harogem	10,0	5	18	4,1
	Harojoy	10,1	5	15	4,5
	Harostar	9,8	5	14	3,5
	Laycot	11,0	5	18	4,2
	Lebela	9,9	5	14	4,5
	Legolda	9,8	5	14	3,9
	Leskora	9,8	6	15	4,6
	Mađarska najbolja C235	8,4	4	13	3,0
	Mari de Cenad	8,0	4	12	3,1
	Marlen	8,1	5	13	3,4
	Neptun	10,1	6	16	4,3
	Ninfa	12,0	7	19	3,6



  Koeficijenti korelacije su statistički značajni za P≤0.01 na osnovu t-testa. 


		Raspon faze		Prosečno	Temperature vazduha (°C)
		između sorti (dani)	trajanje	u periodu raspona za:
		Flowering range	cvetanja	Air temperatures (°C) in
	Godina	among cultivars (days)	(dani)	the range period of:
	Year	Početak	Puno	Average	Početak	Puno	Ukupno trajanje
		cvetanja	cvetanje	flowering	cvetanja	cvetanje	cvetanja (dani)
		Beginning of	Full	duration	Begining of	Full	Total flowering
		flowering	flowering	(days)	flowering	flowering	duration (days)
	2009.	5	5	5,3	13,7	14,3	14,5
	2010.	7	6	7,8	14,3	14,8	13,8
	2011.	5	5	5,9	13,0	14,1	13,6
	2012.	3	3	7,3	13,8	12,8	12,0
	2013.	16	17	14,0	4,9	5,6	7,2
	2014.	20	17	11,9	7,3	8,8	8,9
	2015.	12	13	12,1	8,7	9,4	9,1
	2016.	14	14	13,4	7,6	8,0	7,3
	Koeficijent korelacije/Coefficient of correlation	-0,91 **	-0,92 **	-0,97 **
	**						

** Coefficients of correlation are statistically significant for P≤0.01 according to t-test.
Flowering phenology of apricot cultivars in the Belgrade region