Analysis of application of different approaches to secure safe drinking water


UVOD

Vodovodni sistem (VS) spadaja u rizične sisteme, pošto vodovodna organizacija (VO), koja upravlja ovim sistemom, izvršava kompleksnu uslugu osetljivu na rizik (risk-sensitive service): snabdevanje stanovništva bezbednom vodom za piće na svojoj teritoriji. 
Treba istaći da ova kompleksna usluga nije "čista" usluga i da obuhvata četiri komponente 1: ljude, hardver (inženjerski objekti i pripadajuća oprema; voda kao izlazni proizvod u usluzi snabdevanja stanovništva vodom), softver (softver u sistemima komandovanja i upravljanja baziranim na računarima koji se koriste na izvorištu, u transportu sirove vode, u postrojenju za prečišćavanje vode, i u distribucionom sistemu) i proce-Adresa autora: Zoran Pendić, Razvojni centar Saveza inženjera i tehničara Srbije, Beograd, Kneza Miloša 7a, Beograd, razvojni.centar@sits.rs Rad primljen: 01.02.2017. Rad prihvaćen: 06.02.2017. 
sne materijale (npr. sredstva za dezinfekciju vode). 
Vodovodna organizacija, koju sačinjavaju 1, 2: zaposleni radnici, inženjerski objekti (izvorište, transport sirove vode, postrojenja za prečišćavanje vode, i distribucioni sistemi) i pripadajuća oprema, sa uspostavljenim odgovornostima, ovlašćenjima i odnosima, ima ključnu odgovornost za upravljanje rizicima od pojava opasnosti (generalno: neusaglašenosti) po bezbednost i kvalitet vode za piće. 
Za upravljanje rizicima veoma je važna i organizaciona struktura VO, koja mora biti fleksibilna. Najpogodniji oblik organizaciona strukture VO je organizaciona struktura tipa Z, kod koje su kadrovi i međuljudski odnosi od presudnog značaja za uspeh i razvoj organizacije, sa elementima organizacije tipa A vezanim za karijeru i kontrolu kadrova na određenim radnim mestima/grupama poslova (tabela 1). Neadekvatna organizaciona struktura (kod nas se često koristi zastareli pojam: organizaciona šema) VO generiše veliki broj opasnosti koje mogu značajno da utiču na bezbednost izlaznog proizvoda VO -vode za piće. TEHNIKA -KVALITET IMS, STANDARDIZACIJA I METROLOGIJA 17 Pojava opasnosti (neusaglašenosti) u VO može da prouzrokuje 1, 2: ozbiljne posledice po zdravlje ljudi, uključujući i smrtne ishode; gubitak integriteta vodovodne mreže; gubitak ili ozbiljna oštećenja opreme; neadekvatan i nepouzdan rad pojedinih delova vodovodnog sistema; ozbiljne probleme u radu VO; ozbiljne probleme u vodosnabdevanju usled zagađenja životne sredine; velike finansijske gubitke; gubitak ugleda kod stanovništva... Ovde treba posebno ukazati na ranjivost vodovodnih sistema na terorističke akcije. Terorističke akcije uperene na vodovodne sisteme mogu značajno da doprinesu stvaranju straha i nesigurnost kod stanovništva. Ovakve akcije se sve češće dešavaju svuda u svetu. Teroristički napad na vodovodni sistem, bilo koje vrste da je, može da nas zatekne na poslu, školi, letovanju i, što je veoma bitno, kod kuće. Dakle, napad na vodu za piće može bolno da pogodi stanovništvo tamo gde imaju osećaj najveće sigurnosti 3-7. 
Smernice za kvalitet pijaće vode Svetske zdravstvene organizacije (SZO) 8 preporučuju korišćenje efikasnih pristupa preventivnog upravljanja rizicima od pojave opasnosti po bezbednost i kvalitet vode za piće. Npr. naš Zakon o bezbednosti hrane 9 propisuje obaveznu primenu HACCP sistema radi dobijanja bezbednе vode za piće. U svetu se primenjuju različiti pristupi preventivnog upravljanja rizicima od pojave opasnosti po bezbednost i kvalitet vode za piće u VS. 

Codex Alimentarius HACCP sistem

HACCP sistem, koji je baziran na nauci i ima sistemski pristup, sastoji se prema 10 od sledećih sedam principa: princip 1 -Sprovođenje analize opasnosti; princip 2 -Određivanje kritičnih kontrolnih tačaka (CCP); princip 3 -Određivanje kritične granice, odnosno granica; princip 4 -Uspostavljanje sistema prećenja (nadzora) CCP; princip 5 -Uspostavljanje korektivnih mera koje treba da se preduzmu ukoliko prećenje (nadzor) ukaže da određena CCP nije pod kontrolom; princip 6 -Uspostavljanje procedure za verifikaciju koja će da potvrdi da HACCP sistem radi uspešno; princip 7 -Uspostavljanje dokumentacione podloge koja obuhvata sve procedure i zapise koji odgovaraju pomenutim principima i njihovoj primeni. 
Primena ovih sedam principa sprovodi se, shodno 10, kroz sledeći niz aktivnosti:  Stvaranje HACCP tima;  Opis proizvoda;  Identifikacija normalnog i očekivanog korišćenja proizvoda;  Izrada dijagrama toka (dijagram toka treba da obuhvati sve korake pri proizvodnji posmatranog proizvoda);  Provera dijagrama toka u realnim radnim uslovima;  Izrada spiska opasnosti za svaki korak, sprovođenje analize opasnosti, i razmatranje svih mera za kontrolu identifikovanih opasnosti (princip 1);  Identifikacija kritičnih kontrolnih tačaka (princip 2);  Uspostavljanje kritičnih granica u kritičnim kontrolnim tačkama (princip 3);  Uspostavljanje sistema nadzora u kritičnim kontrolnim tačkama (princip 4);  Uspostavljanje korektivnih mera (princip 5);  Uspostavljanje verifikacione procedure (princip 6);  Uspostavljanje dokumentacije i vođenja zapisa (princip 7). U slučaju VO, izlazni proizvod je voda za piće. Opis izlaznog proizvoda u ovom slučaju se daje kao spisak ključnih standarda za bezbednost i kvalitet vode i ciljnih vrednosti pojedinih parametara (kao što su: sastav, fizičko/hemijska struktura itd.) koje treba ostvariti da bi stanovništvo dobilo bezbednu i kvalitetnu vodu za piće. Puni opis izlaznog proizvoda može da obuhvati i:  izvorište vode;  proces pripreme (obrade i dorade) vode;  skladištenje posle obrade;  distribuciju proizvoda;  bilo koja posebna razmatranja radi ostvarenja bezbednosti proizvoda. Preduslovni program u slučaju Codex Alimentarius HACCP sistema je dobra higijenska praksa (Good Hygiene Practice -GHP). 
Što se tiče primene HACCP sistema u sektoru voda, u svetu većina VO primenjuje originalni Codex Alimentarius HACCP sistem ili neku varijantu modifikovanog HACCP sistema. Modifikacije se ogledaju u tome što se pored zahteva originalnog HACCP sistema realizuju i određeni zahtevi međunarodnih menadžment standarda, uglavnom: ISO 9000 -Menadžment kvalitetom (Quality management), ISO 14000 -Menadžment životnom sredinom (Environmental management), ISO 22000 -Menadžment bezbednošću hrane (Food safety management). HACCP sistem primenjuju i proizvođači flaširanih voda 12. 
Upečatljiv primer su izvanredne Australijske smernice za vodu za piće: Australian Drinking Water Guidelines 6 13. Okosnica ovih smernica je pristup preventivnog upravljanja rizikom, koji uključuje elemente HACCP, ISO 9001 i AS/NZS 4360:2004 (Australian/New Zealand Standard: RISK MANAGEMENT). 

ISO 22000:2005

Međunarodni standard ISO 22000:2005 [14] obezbeđuje harmonizaciju u oblasti standarda bezbednosti hrane. U suštini on predstavlja simbiozu međunarodnog standarda ISO 9001:2000 i Codex Alimentarius HACCP sistema. Po našem mišljenju, organizacije koje se odluče da uspostave ISO 22000, trebalo bi najpre da uspostave sistem menadžmenta kvalitetom prema međunarodnom standardu ISO 9001:2015, a nakon toga da uspostavljeni sistem kvaliteta nadograde sa zahtevima iz ISO 22000. 
U toku je revizija standarda ISO 22000:2005 i očekuje se da će revidirani standard da se pojavi krajem 2018. godine. Revizija se radi radi usglašavanja sa novom verzijom standarda ISO 9001 (ISO 9001:2015) i razjašnjenja i/ili novih definicija osnovnih postulata na kojima je standard zasnovan, kao što su: pristup upravljanja rizikom; razmišljanje bazirano na riziku (koje čini da preventivne mere postaju deo strateškog i operativnog planiranja i obezbeđuje da se rizik razmatra od početka do kraja posmatrane aktivnosti ili procesa); PDCA ciklus (razmatraju se dva PDCA ciklusa, jedan koji pokriva sistem menadžmenta kvalitetom i drugi -koji pokriva HACCP principe); jasniji opisi osnovnih pojmova, kao što su: kritične kontrolne tačke, operativni preduslovni programi, preduslovni programi... ISO 22000 koristi sledeće preduslovne programe: Dobra proizvođačka praksa, Dobra higijenska praksa, Dobra poljoprivredna praksa, Dobra veterinarska praksa, Dobra praksa distribucije, Dobra trgovačka praksa, kao i kodekse dobre prakse Codex Alimentarius (videti: http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/en/). 
Veliki broj proizvođača flaširanih (mineralnihgaziranih i negaziranih) voda uspostavio je ISO 22000 da bi obezbedio bezbednu vodu u PET ili staklenoj ambalaži [15,16]. Npr. Kompanija Knjaz Miloš je prvi proizvođač prirodnih mineralnih voda i bezalkoholnih napitaka u Srbiji koji je dobio međunarodni sertifikat ISO 22000, što je omogućilo plasman ovih proizvoda na tržišta Evropske unije, na kojima je od 1. januara 2006. godine standard za bezbednost hrane obavezan. TEHNIKA -KVALITET IMS, STANDARDIZACIJA I METROLOGIJA 17 (2017) 1 

Plan bezbednosti vode (Water Safety Plan -WSP)

Shodno Smernicama za kvalitet vode za piće Svetske zdravstvene organizacije (WHO) [8], okvir za dobijanje bezbedne vode za piće je preventivni menadžment pristup koji se sastoji od tri ključne komponente: 
1) zdravstvenih ciljeva zasnovanih na proceni zdravstvenih rizika; 2) planova bezbednosti vode, koji obuhvataju:  (pr)ocenu da li vodovodni sistem kao celina može da isporuči vodu za piće takvog kvaliteta koji zadovoljava zdravstvene ciljeve. Ova (pr)ocena sistema identifikuje potencijalne opasnosti u svakom delu lanca snabdevanja vodom, nivo rizika od svake identifikovane opasnosti i adekvatne mere za kontrolu identifikovanih rizika kako bi se obezbedilo da je snabdevanje vodom je bezbedno, da su standardi i ciljevi ispunjeni i da je ljudsko zdravlje zaštićeno;  operativno praćenje kontrolnih mera u vodovodnom sistemu koje su od posebnog značaja u obezbeđivanju bezbedne vode za piće. Ovo praćenje definisanih kontrolnih mera u odgovarajućim tačkama lanca snabdevanja vodom omogućava brzo otkrivanje bilo kakvog odstupanja od normalnog stanja vodovodnog sistema;  menadžment planove i planove kontrolisanja, definisanje aktivnosti koje treba preduzeti u normalnom radu i incidentnim uslovima, i svu dokumentaciju koja prati rad vodovodnog sistema i koja obuhvata i određena istraživanja, korektivne mere u obliku programa za poboljšanja i (na)dogradnju sistema, izveštavanja, saopštenja; 3) sistema nezavisnog nadzora. 
Dakle, osnovni ciljevi WSP u zaštiti zdravlja ljudi i obezbeđivanju dobre prakse snabdevanja vodom iz nekog vodovodnog sistema su minimizacija zagađenja (kontaminacije) izvorišta vode, smanjenje ili uklanjanje zagađenja vode primenom odgovarajućih procesa prerade vode, kao i prevencija zagađenja vode u distributicionoj mreži i kućnim distribucionim sistemima. 
Ovi ciljevi su primenljivi za sve lance snabdevanja vodom, bez obzira na njihovu veličinu i kompleksnost. WSP predstavlja jedan od najefikasnijih načina za obezbeđivanje snabdevanja stanovništva bezbednom vodom za piće. Njegovom primenom zadovoljavaju se postavljeni zdravstveni standardi i drugi regulatorni zahtevi. Ovaj plan preporučuje Svetska zdravstvena organizacija, što mu daje poseban značaj. 
Vodič za Plan bezbednosti vode [17] koristi pristup korak po korak sa 11 modula: Modul 1: Formiranje HACCP tima; Modul 2: Opisivanje vodovodnog sistema; Modul 3: Identifikacija opasnosti i opasnih događaja i procena rizika; Modul 4: Određivanje i potvrđivanje (valididacija) kontrolnih mera, preispitivanje i davanje prioriteta rizicima; Modul 5: Razvijanje, primena i održavanje plana za poboljšavanja VS/modernizaciju (nadgradnju) VS; Modul 6: Definisanje praćenja kontrolnih mera; Modul 7: Verifikacija efikasnosti Plana bezbednosti vode; Modul 8: Pripremanje menadžment procedura; Modul 9: Razvijanje programa podrške; Modul 10: Planiranje i sprovođenje periodične provere Plana bezbednosti vode; Modul 11: Ponovna provera Plana bezbednosti vode nakon incidenta. 
Primena HACCP sistema kao rezultat daje Plan bezbednosti hrane (Food Safety Plan -FSP). Oba plana, i FSP i WSP, su zasnovani na analizi i upravljanju rizicima. Osnovna razlika između FSP i WSP pristupa je ta što WSP ne uključuje koncept kritičnih kontrolnih tačaka, već je zasnovan na konceptu višestrukih barijera, pri čemu se kontrolne mere sprovode u svakoj barijeri u lancu snabdevanja vodom, od izvora do slavine, bez uključivanja koncepta kritičnosti [18,19]. 
U tabeli 2 dato je poređenje HACCP i WSP pristupa [20]. Preko 35 zemalja širom sveta primenjuju dobrovoljno ili obavezno u svojim vodovodnim sistemima pristupe sa procenom rizika i upravljanja rizicima (Risk Assessment and Risk Management -RA/RM) -WSP ili slične sisteme pod drugim imenom. Navešćemo neke od njih [18][19][20]: Argentina, Australija, Austrija, Bangladeš, Butan, Belgija, Bolivija, Brazil, Kanada, Kina, Ekvador, Francuska, Nemačka, Gvajana, Honduras, Mađarska, Island, Indija, Indonezija, Jamajka, Japan, Litvanija, Malezija, Maroko, Nepal, Holandija, Novi Zeland, Peru, Filipini, Portugalija, Singapur, Južna Afrika, Španija, Švajcarska, Uganda, Velika Britanija. 
Iako je WSP našao primenu u određenom broju zemalja, ne postoji dovoljno informacija o performansama WSP u vodovodnim sistemima ovih zemalja, pa se u literature sugeriše da se urade dopunska istraživanja koja bi (eventualno) ukazala na prednosti primene WSP pristupa u odnosu na ostale pristupe u različitim regionima sveta [21][22][23][24][25][26][27][28]. 
Treba napomenuti da je u Direktivi Komisije (EU) 2015/1787 od 6. oktobra 2015. godine [29] istaknuto da su Smernice za kvalitet vode za piće Svetske zdravstvene organizacije, zajedno sa standardom EN 15975-2 [30] za sigurnost snabdevanja vodom za piće, međunarodno priznata načela na kojima je zasnovana proizvodnja, distribucija, praćenje i analiza parametara vode za piće. U ovoj direktivi se nalaže da se Aneks II Direktive Saveta 98/83/EC [31] usaglasi sa ovim načelima. 
Države članice EU treba da usaglase svoje zakone i druge propise sa ovom Direktivom najkasnije do 27. oktobra 2017. godine. 
Analiza primene HACCP i WSP pristupa u Sloveniji, Srbiji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Italiji, Grčkoj i Albaniji pokazala je dominantnu primenu HACCP pristupa u vodovodnim sistemima. Ni u jednoj od pomenutih država WSP pristup nije zakonska obaveza, u nekima je HACCP pristup zakonska obaveza (Slovenija, Srbija, Hrvatska, Crna Gora), dok u nekima ni HACCP ni WSP pristup nisu zakonska obaveza (Italija, Grčka, Albanija, Bosna i Hercegovina). U državama u kojima je HACCP sistem zakonska obaveza neki vodovodni sistemi primenjuju i HACCP i WPS pristup (Slovenija, Hrvatska). 

Generalizovani HACCP sistem

Originalni HACCP sistem obezbeđuje bezbednost hrane u čitavom lancu ishrane od primarne proizvodnje do konačne upotrebe. 
HACCP sistem može da se generalizuje [32,33], primenjujući određene izmene/dopune originalnog HACCP sistema, i na taj način omogući primena HACCP sistema u bilo kojem rizičnom sistemu. Na ideju o generalizaciji HACCP sistema došlo se u toku saradnje Razvojnog centra Saveza inženjera i tehničara Srbije sa zdravstvenim ustanovama. 
Poznato je da kompleksne usluge koje se izvršavaju u zdravstvu spadaju u usluge osetljive na rizik. S obzirom da HACCP sistem predstavlja izvanredan alat za upravljanje rizicima, ideja je bila da se HACCP pristup generalizuje i primeni u zdravstvu, ali i u drugim rizičnim sistemima [33]. 
Pre razvoja generalizovanog HACCP (GHACCP) sistema za neku vodovodnu organizaciju bitno je da se identifikuju zdravstveni ciljevi ili ishodi. 
Ovo je posebno važno za lokalnu samoupravu, koja mora da razume i shvati ciljeve i potencijalne koristi od primene GHACCP sistema i pruži punu podršku uspostavljanju GHACCP sistema u vodovodnoj organizaciji, imajući u vidu da je to i obaveza prema našem Zakonu o bezbednosti hrane. 
Glavne faze u razvoju GHACCP sistema su:  Priprema;  Sistem (pr)ocene;  Operativni monitoring (prećenje, nadzor);  Menadžment i komunikacija;  Povratne informacije i neprekidna poboljšavanja. 
Pre primene generalizovanog HACCP (GHACCP) sistema u VO, aktivnosti i procesi u proizvodnji i distribuciji vode za piće moraju da se izvršavaju u skladu sa Dobrom proizvođačkom praksom (DPP), Dobrom higijenskom praksom (DHP) i drugim prikladnim Preduslovnim programima (PP). Tek tada GHACCP sistem može da se koristi na efikasan i efektivan način. Dakle, GHACCP sistem u VO može da se uspostavi samo ako se prethodno realizuju preduslovni programi. Preduslovni programi u VO čine skup postupaka kojima se postižu osnovni uslovi u procesima pripreme, prerade i distribucije vode, koji TEHNIKA -KVALITET IMS, STANDARDIZACIJA I METROLOGIJA 17 (2017) 1 su neophodni da bi potrošači dobili bezbednu i kvaltetnu vodu za piće. U Lit. [1] dati su osnovni sastavni delovi preduslovnih programa u VO. 
Za naše uslove posebno treba istaći važnost primene dobre prakse održavanja (preventivno i korektivno održavanje, pri čemu u preventivnom održavanju treba primeniti savremeni pristup preventivnom održavanju: održavanje na vreme -Just In Time (JIT) Maintenance) i dobre prakse nabavke u vodovodnim organizacijama i pokriti ih odgovarajućim, dobro struktuiranim, procedurama. 
Osnovne razlike između originalnog HACCP sistema i GHACCP sistema su u oviru principa 1, 2, 3 i 7, i one su detaljno obrazložene u Lit. [2,3,4]. 
Za uspostavljanje GHACCP sistema koristi se pristup korak po korak (pri čemu se koraci mogu preklapati delimično ili potpuno) sa 14 modula: Povodi za vanredne interne provere mogu biti: provere u slučaju većih poremećaja u radu (npr. nakon incidentnih sistuacija); problemi sa bezbednošću i kvalitetom vode za piće; nova strategija VO ili novi ciljevi; zahtevi potrošača; nepovoljan odnos strukture troškova poslovanja; broj reklamacija potrošača; promene u organizacionoj strukturi; izmena načina rada; problemi u preventivnom održavanju VS: rekonstrukcija VS; nabavka nove opreme itd. 
GHACCP sistem je fleksibilan i bez problema se može primeniti i u manjim vodovodnim sistemima. 
Takođe treba istaći da GHACCP system podrazumeva nezavisan nadzor od strane merodavnih inspekcijskih službi, ali i značajno uključenje lokalne zajednice na čijoj teritoriji se nalazi VO. Ovo je detaljno obrazloženo u Lit. [35][36][37][38], sa akcentom na stvaranje ekološke koalicije na teritoriji lokalne samouprave (LS), koja bi obuhvatala LS, organizacije civilnog društva koje deluju na teritoriji LS, komunalnu policiju i škole ne teritoriji LS. 

SITUACIONA ANALIZA (SWOT ANALIZA)

Na bazi prethodnog razmatranja i na osnovu citirane literature sačinjena je sledeća situaciona analiza različitih pristupa za obezbeđenje bezbedne vode za piće u vodovodnim sistemima. 

Snage (Strenghts)

HACCP sistem i njegove modifikacije Svi razmatrani pristupi imaju svoje prednosti i nedostatke. Ovde data situaciona analiza, koja u svakom slučaju nije potpuna, može da pomogne pri odlučivanju koji pristup da izaberemo. To može da bude i tema jednog okruglog stola kojem bi prisustvovali stručnjaci različitih profila koji se bave bezbednošću vode za piće ali i disciplinama na koje se ova bezbednost oslanja. 
Zbog povećanih pretnji od terorističkih napada na VS, okrugli sto bi morao da uključi i teme vezane za bezbednosnu zaštitu VS. Inicijator ovakvog okruglog stola moglo bi da bude Ministarstvo zdaravlja Republike Srbije. 
U svakom slučaju, zbog strateške važnosti snabdevanja stanovništva bezbednom i kvalitetnom vodom za piće sve vodovodne organizacije moraju da realizuju odgovarajuće preduslovne programe i uvedu jedan od predloženih pristupa. 
Bilo bi neophodno da nadležno ministarstvo za kontrolu vode za piće -Ministarstvo zdravlja, formira fond za podsticajna sredstva koja bi bila korišćena za uspostavljanje odabranog pristupa za obezbeđenje bezbednе vode u javnim komunalnim preduzećima koja snabdevaju stanovništvo vodom za piće. 
Takođe bi bilo neophodno da se formira Centar za obuku zaposlenih u lokalnim samoupravama i javnim komunalnim preduzećima u oblastima zaštite životne sredine. Rad centra bi mogao da koordinira SITS, a u saradnji sa regionalnim agencijama za ekonomski razvoj, akademskom zajednicom i merodavnim ministarstvima i institucijama Republike Srbije. 

LITERATURA [ 1 ]

 1 Pendić Z, Tašin B, Jovanović Lj, Lačnjevac Č, Pendić R, Milivojević ZĐ. Primena Codex Alimentarius HACCP sistema u vodovodnim organizacijama radi snabdevanja stanovništva bezbednom pijaćom vodom, TEHNIKA -Kvalitet-IMS, Standardizacija i Metrologija, No. 5, pp. 1-6, 2011. 




  (2017) 1 


	Tabela 1. Karakteristike organizacionih struktura tipa A i Z	
	Karakteristična obeležja	Tip organizacije A	Z
	Zaposlenje		Na razumno dug period (potpomaže razvoj
			lojalnosti)
	Razvoj i unapređenje		Sporije, daje se veći naglasak na obučavanje nego
			na unapređenje
	Karijera	U istoj specijalnosti, veoma uska	Naglasak na rotaciji kako bi pojedinac upoznao
		(određeni deo radnih mesta u skladu sa	EKS i ovladao većim brojem poslova (određeni
		procedurama sistema kvaliteta)	broj radnih mesta u skladu sa procedurama
			siastema kvaliteta)
	Odlučivanje		Naglasak na timskom odlučivanju i konsenzusu
	Kontrola	Veoma eksplicitna i formalizovana (za	Diskretna i neformalna sa eksplicitnim merama
		određena radna mesta)	sprovođenja (za većinu radnih mesta)
	Odgovornost		Individualna
	Briga o kadrovima		Briga o kadrovima u svim aspektima života i rada



  Da počnemo sa jednim zdravorazumskim: bolje je da VO koristi bilo kakav pristup za obezbeđenje bezbednе vode za piće nego nikakav. 


	 Baziran na originalnom HACCP sistemu i zahte-	 Sprovode ga nedovoljno obučeni konsultanti;
	vima menadžment sistema;  Uvodi novi pojam: bezbednosna kritična kontro-	 Ne funkcioniše u praksi zbog pogrešnih pristupa uspostavljanja (važnija je "papirologija" od
	lna tačka;	adekvatne obuke zaposlenih).
	 Koristi adekvatne preduslovne programe;	WSP
	 Zahteva adekvatnu prethodnu obuku svih zapo-	 Nedostatak obučenih konsultanata;
	slenih;  Zahteva uključenje lokalne zajednice;  Veliki broj stručnjaka koji dobro znaju HACCP	 Obuka zaposlenih u VO. GHACCP sistem  Nedostatak obučenih konsultanata.
	koncept i menadžment sisteme.	
	Slabosti (weaknesses)	4. ZAKLJUČAK
	HACCP sistem i njegove modifikacije	
	 Slabije performanse od drugih pristupa.	
	ISO 22000:2005	
	 Nije zakonska obaveza.	
	WSP	
	 Nije zakonska obaveza;	
	 Mali broj stručnjaka koji znaju WSP pristup.	
	GHACCP sistem	
	 Nije zakonska obaveza;	
	 Zaštićen kao intelektualna svojina u Srbiji.	
	Šanse (opportunities)	
	HACCP sistem i njegove modifikacije	
	 Pogodnost za modifikacije.	
	 ISO 22000:2005  Određenja prilagođenja radi primene u VO.  WSP  Dosta naučnih i stručnih skupova posvećenih	 Zakonska obaveza;  Koristi dobru higijensku praksu (preduslovni pro-gram);  Široka primena u prehrambenoj industriji;
	primeni WSP u VO;  Snažan marketing od strane stručnjaka koji rade za SZO.	 Široka primena u VO;  Veliki broj stručnjaka koji dobro znaju HACCP koncept.
	GHACCP sistem  Lako se primenjuje u VO koje su uspostavile HACCP sistem (HACCP je zakonska obaveza u mnogim državama i zato su ga uspostavile mnoge VO);  Fleksibilan;  Pogodan za stalna poboljšavanja;  Iza njegove primene stoji najveća profesionalna inženjerska organizacija u Jugoistočnoj Evropi:	ISO 22000:2005  Zasnovan na simbiozi originalnog HACCP siste-ma i međunarodnog standarda ISO 9001;  Koristi preduslovne programe;  Koristi kodekse dobre prakse Codex Alimentarius;  Široka primena kod proizvođača flaširane vode;  Može se primeniti i u VO;  Veliki broj stručnjaka koji dobro znaju HACCP
	SITS.	koncept i ISO 9001.
	Pretnje (threats)	WSP
	HACCP sistem i njegove modifikacije	 Moderan pristup zasnovan i na autoritetu Svetske
	 Sprovode ga nedovoljno obučeni konsultanti;  Ne funkcioniše na efikasan i efektivan način u	zdravstvene organizacije (SZO);  Postoji veliki broj dokumenata (smernice, uput-
	praksi zbog pogrešnih pristupa pri uspostavljanju	stva...) sačinjenih od strane SZO i drugih mero-
	(važnija je "papirologija" od adekvatne obuke zaposlenih).	davnih institucija u sektoru voda.  GHACCP sistem
	ISO 22000:2005	 Može da se primeni u svim rizičnim sistemima;

SUMMARY


ANALYSIS OF APPLICATION OF DIFFERENT APPROACHES TO SECURE SAFE DRINKING WATER

In this analysis, the risk systems include the systems within which services sensitive to risk are executed. The complex service of population supply with safe drinking water is considered to be risky. Guidelines for drinking water quality of the World Health Organization (WHO) recommends the use of effective preventive approaches to risk-based management of the safety and quality of drinking water. For example, Food Safety Law of the Republic of Serbia stipulates mandatory application of HACCP system in order to obtain safe drinking water. Different approaches to preventive risk-based management for the sake of the safety and quality of drinking water are applied nowadays. In this paper we consider the following approaches: Original Codex Alimentarius HACCP system and some of its modified versions; International standard ISO 22000: 2005 Food safety management systems -Requirements for any organization in the food chain; Water Safety Plan (WSP) of the World Health Organization (WHO); Generalized HACCP system. All of these approaches are based, to a greater or lesser extent, on the original Codex Alimentarius HACCP system. The paper gives a situation analysis (SWOT analysis) of considered approaches. Key words: risk systems, HACCP system, drinking water, safety, quality
Analysis of application of different approaches to secure safe drinking water