Zbornik radova Fakulteta tehničkih nauka, Novi Sad

Keywords: Poljoprivredna proizvodnja, osigurane površine, premija osiguranja, tehnički rezultat Agricultural production, insured area, insurance premium, technical result

Oblast -INDUSTRIJSKO INŽENJERSTVO I INŽENJERSKI MENADŽMENT

Kratak sadržaj -Rad se bavi agrarom i osiguranjem poljoprivredne proizvodnje u Srbiji. Prikaz osiguranja kroz istoriju sa posebnim osvrtom na osiguranje u poljoprivredi kao jednoj od najrizičnijih grana privrede. Pažnja je usmerena na rizike koji pogađaju agrarnu proizvodnju i upravljanje rizicima. Osiguranje, kao jedan od bitnih činilaca za upravljanje rizicima, njegova zastupljenost u poljoprivrednoj proizvodnji Srbije kao i u osiguravajućim društvima. Da li je ovaj način upravljanja rizicima rentabilan sa stanovišta osiguranika i osiguravača i mere koje treba preduzeti za masovnije korišćenje ove vrste zaštite od potencijalnih rizika.. 

UVOD

Poljoprivredna proizvodnja je jedna od najrizičnijih grana privrede. Suočava se sa bezbroj rizika. Svaka godina u poljoprivredi je neizvesna, počev od uspešnosti prinosa do plasmana proizvoda. Svi učesnici u lancu, od dobavljača do krajnjeg potrošača, izloženi su ovim rizicima. Njihovi odnosi su usko povezani, čitav lanac zavisi od niza međusobno isprepletenih okolnosti, tako da i najbezazlenija sitnica može imati dalekosežne posledice. Poljoprivredna proizvodnja, bez obzira da li se radi o biljnoj proizvodnji ili gajenju životinja, izložena je mnogim opasnostima. ______________________________________________ NAPOMENA: Ovaj rad proistekao je iz master rada čiji mentor je bio dr Đorđe Ćosić, vanredni prof. 
Vremenske nepogode koje su poslednjih godina učestale na ovim prostorima, bilo gràd, poplave, suša, mraz ili neka druga prirodna katastrofa, biljne i životinjske bolesti. Visoke cene repromaterijala, niske cene gotovog proizvoda, su opasnost koja je svakodnevno prisutna u poljoprivrednoj proizvodnji. Tržište je u današnjim uslovima dosta nestabilno i podložno svakodnevnim promenama, a proizvodni ciklus u poljoprivredi je neizbežno duži u odnosu na mnogobrojne privredne grane. Na početku proizvodnog ciklusa teško je predvideti mnoge faktore, pa tako i institucionalne. Većinu opasnosti je teško izbeći, neke se mogu predvideti i izbeći ili ublažiti, ali je svakako najvažniji program upravljanja rizicima. Jedna od važnih spona u upravljanju rizicima je i osiguranje. 

AGRAR U SRBIJI

Istorijski posmatrano, poljoprivreda igra važnu ulogu u ekonomskom i društvenom razvoju, ali i identitetu Srbije. Od snažnih agrarnih korena, razvili smo se u kulturu sa manje od 17 odsto poljoprivrednika (sa punim radnim angažmanom) koji sada proizvode hranu za sve građane. 1 Od 8.840.000 hektara na koliko se prostire Srbija, 5.178.704 hektara je poljoprivredno zemljište, od toga obradivo zauzima površinu od 3.475.894 hektara a ostatak je pod šumama, livadama i pašnjacima i nekorišćenom zemljištu. Agrarni sektor je veoma specifičan za Srbiju, njegovo učešće u stvaranju BDP-a je oko 11% sa 20% zaposlenog stanovništva. U Srbiji je najviše zastupljeno ratarstvo sa 44%, stočarstvo sa 41%, 12% pripada voćarstvu i vinogradarstvu, a ostatak od 3% pripada drugim kulturama. 2 Grafikon 1. prikazuje strukturu poljoprivrede u Srbiji. 

Grafikon 1. Grane poljoprivrede u Srbiji

1 http://voice.org.rs/poljoprivreda-u-srbiji-pala-na-nivo-najsiromasnijih-zemalja-subsaharskog-regiona/ 

Osiguranje u poljoprivredi

Osiguranje u poljoprivredi je poznato pod nazivima "Osiguranje useva i plodova" i "Osiguranje životinja" 

Osiguranje biljne proizvodnje

Jedinstven naziv ovog vida osiguranja je "osiguranje useva i plodova", iako reč "usev" podrazumeva biljne kulture koje se svake godine zasejavaju, a reč "plodovi" označava višegodišnje zasade. Osiguranje biljne proizvodnje podrazumeva i sve druge biljne vrste koje nisu obuhvaćene ovim ustaljenim terminom osiguranja, bez obzira da li se radi o jednogodišnjim ili višegodišnjim usevima i zasadima. Predmet osiguranja mogu biti i biljne vrste iz oblasti hortikulture, šumske kulture do šeste godine starosti, kao i kulture koje nekontrolisano rastu, a koristi ih čovek za dalju proizvodnju (npr, trska). U zavisnosti koji deo biljne vrste je u upotrebi, odnosno koji se koristi za dalju proizvodnju ili potrošnju (plod, list, cvet, stablo...), taj deo je i predmet osiguranja. 

Osiguranje životinja

Životinje koje se mogu osigurati su: 
 Domaće životinje intenzivnog uzgoja -kopitari, goveda, ovce, koze, svinje, pčele, psi, pastrmke, fazani, nerčevi, ćurke, morke, paunovi i perad;  Divlje i egzotične životinje u zoološkim vrtovima i van njih. 
Predmet osiguranja mogu biti samo zdrave životinje. Obolele, iscrpljene, zakržljale, životinje u lošoj kondiciji, 3 https://studenti.rs/seminarski-radovi/istorijski-razvoj-osiguranje kao i životinje koje se drže u lošim zoohigijnskim uslovima, ne mogu biti predmet osiguranja. Ukoliko bi osiguravajuće društvo i dalje nastavilo sa negativnim rezultatom, a da nisu obezbeđene rezerve za pokriće, društvo bi poslovalo sa gubitkom. Određivanje visine premije osiguranja je izuzetno važno i ne može se adekvatno utvrditi bez stručne analize koja se bazira na analizi nastalih šteta iz ranijih godina. 

Tipovi osiguranja


ZAKLJUČAK

Procenat osiguranja poljoprivredne proizvodnje u Srbiji u odnosu na ukupno obradive površine i broj grla je izuzetno nizak. Biljna proizvodnja je osigurana u rasponu od 13-15%, a stočarska se kreće od 3-5%. Razlog ovako niskom procentu osiguranja treba tražiti, pre svega u slaboj ekonomskoj moći. Individualni proizvođači, naročito oni koji poseduju manje površine, retko se odlučuju za ovaj vid zaštite od posledica opanosti zato što na osiguranje gledaju samo kao dodatni i nepotrebni izdatak, koji u velikoj meri opterećuje njihov skromni budžet. 
Procenat učešća u osiguranju malih poljoprivrednih proizvođača je skoro zanemarljiv. Najvećim delom ovom vidu zaštite od mnogobrojnih rizika se odlučuju pravna lica i veliki individualni proizvođači. Štete koje mogu da ozbiljno ugroze njihovo poslovanje su daleko veće od izdvajanja sredstava za sprečavanje štetnih posledica, čak i da do njih ne dođe. Niskobudžetni poljoprivrednici se nadaju da do štete neće ni doći, a ako se ipak desi očekuju da neće biti katastrofalna. 
Ako se posmatra tehnički rezultat, koji je izveden iz dostupnih podataka sa zvanične stranice NBS, čak se može i reći da je opravdan stav osiguravajućih društava za nedovoljan plasman ove vrste osiguranja, od pet analiziranih godina, samo jedna godina beleži dobar tehnički rezultat. 
Aktivno učešće države kroz razne oblike je veoma važno, što se vidi iz primera razvijenih država. Mnogi rizici se ne mogu sprečiti, ali se mogu kontrolisati. Rizici su sastavni deo poslovanja u poljoprivredi i zato zahtevaju punu pažnju na svim nivoima. 

https://www.sava-osiguranje.rs/sr-rs/recnik-osiguranja/
Zbornik radova Fakulteta tehničkih nauka, Novi Sad