Depreciation of real estate for the purpose of property tax

Keywords: 

Sa že tak: U ra du se raz ma tra amor ti za ci ja ne po kret no sti ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge za svr hu opo re zi va nja imo vi ne. Cilj ovog ra da je da se detalj noj ana li zi pod vrg nu od red be Za ko na o po re zi ma na imo vi nu po sve će ne amorti za ci ji ne po kret no sti ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge, kao i ne dav na odlu ka Ustav nog su da Sr bi je ko ja se od no si na ovo pi ta nje. Na sto ja će se utvr di ti i ka ko je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve u Sr bi ji spro vo de re le vant ne od red be Za ko na o po re zi ma na imo vi nu, te je u tom smi slu for mi ran re pre zen ta tiv ni uzo rak je dini ca lo kal ne sa mo u pra ve. 

Ključ nere či: po rez na imo vi nu; amor ti za ci ja ne po kret no sti; ob ve zni ci pore za na imo vi nu ko ji ne vo de po slov ne knji ge; Od lu ka Ustav nog su da br. Iuz -155/2014.

* Rad je na stao kao re zul tat ra da na pro jek tu "Prav na tra di ci ja i no vi prav ni iza zo vi", či ji je no si lac Prav ni fa kul tet u No vom Sa du. 1 Ja y Ro sen gard, The Tax Everyone Lo ves to Ha te: Prin ci ples of Pro perty Tax Re form, Mossa var Rah ma ni Cen ter for Bu si ness and Go vern ment, Har vard Ken nedy School, Cam brid ge, Mas sac hu setts 2012, 1. 2 Vi d. Cvje ta na Cvjet ko vić, Po rez na imo vi nu u sta ti ci, dok tor ska di ser ta ci ja, Prav ni fa kultet u Be o gra du, Be o grad 2015, 53-74. 3 Vi d. čl. 5, čl. 6, st. 1 Za ko na o po re zi ma na imo vi nu -ZPI, Slu žbe ni gla snik RS, br. 26/01, Slu žbe ni list SRJ, br. 42/02 -od lu ka SUS i Slu žbe ni gla snik RS, br. 

1. UVOD NA RAZ MA TRA NJA U uslo vi ma sve iz ra že ni je ten den ci je ka fi skal noj de cen tra li za ci ji pa žnja teo re ti ča ra i kre a to ra po re ske po li ti ke, u sve ve ćoj me ri, usme ra va se ka po re zu na imo vi nu, ko ji se mo že tre ti ra ti kao ide a lan lo kal ni po rez. Me đu tim, vr lo če sto re for me ko je ima ju za cilj po ve ća nje fi skal nog zna ča ja ovog po re za na i la ze na ot por ob ve zni ka. Ia ko se ni za je dan po rez ne mo že re ći da ga ob ve zni ci ra do plaća ju, kod po re za na imo vi nu ta ne volj nost po seb no do la zi do iz ra ža ja, na ro či to kod fi zič kih li ca. Na i me, za raz li ku od ne kih dru gih ne po sred nih po re za ko ji se pla ća ju po od bit ku, pa po re ski ob ve zni ci ni su ni sve sni iz no sa po re ske oba ve ze ko ju sno se, po rez na imo vi nu ka rak te ri še vi dlji vost pri li kom pla ća nja. Osim to ga, ot por je iz ra žen jer se pla ća bez ob zi ra na to da li imo vi na stva ra pri ho de ili ne. Upra vo je to na ve lo po je di ne fi nan sij ske te o re ti ča re da ga kva li fi ku ju kao "po rez ko jeg svi vo le da mr ze". 1 Sva ki ele ment po re za na imo vi nu je iza zov pri li kom im ple men ta ci je, a naro či to ka da je ure đe nje ne kog od njih, u pot pu no sti ili de li mič no, pre pu šte no jedi ni ca ma lo kal ne sa mo u pra ve. Po re ska osno vi ca je naj bo lja po tvr da to ga, jer kod ovog ele men ta po sto ji či tav niz di le ma ko je su ve za ne za njen iz bor. 2 Srp ski zako no da vac je po rez na imo vi nu kon ci pi rao kao ad va lo rem po rez, s tim da se vred nost, tj. osno vi ca po re za na imo vi nu utvr đu je na raz li či te na či ne, u za vi sno sti od to ga da li ob ve znik vo di ili ne vo di po slov ne knji ge. Vred nost ne po kret no sti ob ve zni ka ko ji ne vo di po slov ne knji ge, a ko ja se od re đu je na osno vu ko ri sne povr ši ne i pro seč ne ce ne kva drat nog me tra od go va ra ju ćih ne po kret no sti u zo ni u ko joj se ne po kret nost na la zi, uma nju je se za amor ti za ci ju, ko ja je i oko sni ca ovog is tra ži va nja. 3 Cilj ra da je da se de talj noj ana li zi pod vrg nu od red be Za ko na o po re zi ma na imo vi nu (u da lje tek stu: ZPI) po sve će ne amor ti za ci ji ne po kret no sti, ali i od lu ka Ustav nog su da Sr bi je ko jom se uki da od red ba čl. 5, st. 4 ZPI. Ka ko bi se utvr di lo na ko ji na čin lo kal ne vla sti u Sr bi ji spro vo de za kon ske od red be po sve će ne amorti za ci ji ne po kret no sti za svr hu opo re zi va nja imo vi ne ob ve zni ka ko ji ne vo de po-slov ne knji ge, for mi ran je re pre zen ta tiv ni uzo rak je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve. U uzo rak je uklju če no 20 je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve u ko ji ma su pri ho di od pore za na imo vi nu po gla vi sta nov ni ka u 2011. go di ni bi li naj vi ši (Be o grad, Ča je tina, Pe ćin ci, No vi Sad, La po vo, Su bo ti ca, In đi ja, Kla do vo, Vr njač ka Ba nja, Ra ška, Po ža re vac, Vr šac, Bor, Sta ra Pa zo va, Ki kin da, Zre nja nin, Ne go tin, Gor nji Mi lano vac, Apa tin, Svi laj nac), kao i 20 je di ni ca lo kal ne sa mo upra ve u ko ji ma su ovi pri ho di, u is toj go di ni, bi li naj ni ži (Ga džin Han, Ži to ra đa, Le ba ne, Tr go vi šte, Pre še vo, Boj nik, Tu tin, Bu ja no vac, Bo ga tić, Vla so tin ce, Do lje vac, Kru panj, Sjeni ca, Me dve đa, Be la Pa lan ka, Me ro ši na, Alek si nac, Bo si le grad, Vla di čin Han, Knić). 4 Ia ko je ak ce nat is tra ži va nja bio na od lu ka ma o sto pa ma amor ti za ci je na osno vu ko jih je u oda bra nom uzor ku je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve utvr đen po rez na imo vi nu za 2019. go di nu, ana li zi ra ne su i one od lu ke ko je su u nji ma bi le na sna zi od 2013. go di ne, ko ja ne sum nji vo pred sta vlja pre kret ni cu u pri me ni "no vog" na či na opo re zi va nja imo vi ne, pa i pre kret ni cu u po gle du amor ti za ci je ne po kretno sti ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge. 
Ako se ima u vi du li sta je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve u ko ji ma su pri ho di od po re za na imo vi nu bi li naj vi ši i naj ni ži u 2011. go di ni, već na pr vi po gled, ja sno je da se na vr hu li ste, po pra vi lu, na la ze one raz vi je ni je, a na dnu ma nje raz vi je ne, od no sno ne raz vi je ne lo kal ne vla sti. Otu da će se u ra du za pr vu gru pu ko ri sti ti ter min "raz vi je ne", a za dru gu gru pu ter min "ne raz vi je ne" je di ni ce lo kal ne samo u pra ve. U pri log ko ri šće nju ova kve ter mi no lo gi je go vo ri i od go va ra ju ći podza kon ski ak t 5 ko ji ka te go ri zu je je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve pre ma ste pe nu njiho ve raz vi je no sti. 6 Po la zna hi po te za od ko je se po šlo u is tra ži va nju bi la je da izme đu "raz vi je nih" i "ne raz vi je nih" je di ni ca lo kal ne vla sti iz re pre zen ta tiv nog uzor ka po sto ji raz li ka u po gle du vi si ne sto pe amor ti za ci je, od no sno da se u "neraz vi je nim" pri me nju ju mak si mal no do pu šte ne sto pe, ka ko bi uma nje nje osno vice bi lo što je mo gu će ve će, a u "raz vi je nim" sto pe ni že od naj vi še za ko nom dopu šte ne, ima ju ći u vi du ve ću eko nom sku sna gu ob ve zni ka po re za na imo vi nu na nji ho vim te ri to ri ja ma. 4 Po da ci o je di ni ca ma lo kal ne sa mo u pra ve u ko ji ma su pri ho di od po re za na imo vi nu po gla vi sta nov ni ka u 2011. go di ni bi li naj vi ši i naj ni ži pre u ze ti su iz is tra ži va nja ko je je to kom 2012. go di ne spro ve la gru pa au to ra. Vid. Mi loj ko Ar sić, Sa ša Ran đe lo vić, Alek san dar Bu ćić, Du šan Va si lje vić, Re for me po re za na imo vi nu u Sr bi ji: re zul ta ti i per spek ti ve, Fon da ci ja za raz voj ekonom ske na u ke, Be o grad 2012, 28-29. 
5 Vid. čl. 3 Ured be o utvr đi va nju je din stve ne li ste raz vi je no sti re gi o na i je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve za 2014. go di nu, Slu žbe ni gla snik RS, br. 104/14. 
6 O svr sta va nju je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve iz oda bra nog uzor ka u od go va ra ju će gru pe pre ma ste pe nu raz vi je no sti vid. C. Cvjet ko vić, 3-4. 

AMOR TI ZA CI JA NE PO KRET NO STI OB VE ZNI KA KO JI NE VO DE PO SLOV NE KNJI GE U SRP SKOM PO RE SKOM PRA VU

ZPI je od svog do no še nja, 2001. go di ne, bio pod vrg nut broj nim iz me na ma i do pu na ma, s tim da su ne sum nji vo naj ve će pro me ne u prav cu po ve ća nja iz da šnosti ovog po re za iz vr še ne 2013. go di ne, ka da su, iz me đu osta lih, pro me nu pre tr pele i od red be po sve će ne amor ti za ci ji ne po kret no sti. 
Od 2001. do 2010. go di ne osno vi ca po re za na imo vi nu ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge bi la je tr ži šna vred nost ne po kret no sti na dan 31. de cem bra go di ne ko ja pret ho di go di ni za ko ju se utvr đu je i pla ća po rez na imo vi nu. Nju je utvr đi vao nad le žni po re ski or gan, s tim da se ona sva ke go di ne uma nji va la za amor ti za ci ju pro pi sa nu no men kla tu rom sred sta va za amor ti za ci ju (1,5%), a najvi še do 70%. Iz me na ma i do pu na ma ZPI iz 2010. go di ne bi lo je pred vi đe no da se vred nost ne po kret no sti, kao osno vi ca po re za na imo vi nu po re skog ob ve zni ka ko ji ne vo di po slov ne knji ge, is te kom sva ke ka len dar ske go di ne u od no snu na go di nu u ko joj je iz vr še na iz grad nja, od no sno po sled nja re kon struk ci ja objek ta, uma nju je za amor ti za ci ju po sto pi od 0,8%, pri me nom pro por ci o nal ne me to de, a naj vi še do 40%.7 Da kle, uma nje nje vred no sti ne po kret no sti za amor ti za ci ju i dalje je bi lo oba ve zno, i to po za ko nom pro pi sa noj sto pi, s tim da je mak si mal na sto pa amor ti za ci je sa 70% sni že na na 40%, i to ka ko bi se za u sta vi lo da lje obezvre đi va nje po re ske osno vi ce. Me đu tim, po je di na is tra ži va nja spro ve de na u tom pe ri o du po ka za la su da bi ogra ni ča va nje mak si mal ne amor ti za ci je na 25% do 30% ve ro do stoj ni je osli ka va lo sta nje na tr ži štu ne kret ni na. 8 Iz me na ma i do pu na ma ZPI iz 2013. go di ne usta no vlje no je pra vi lo, ko je je i tre nut no na sna zi, da se vred nost ne po kret no sti po re skog ob ve zni ka ko ji ne vo di po slov ne knji ge, osim ze mlji šta, mo že uma nji ti za amor ti za ci ju po sto pi do 1% go di šnje, pri me nom pro por ci o nal ne me to de, a naj vi še do 40%, po čev od is te ka sva ke ka len dar ske go di ne u od no su na go di nu u ko joj je iz vr še na iz grad nja, odno sno po sled nja re kon struk ci ja objek ta. Ta da je i pro pi sa no da se vi si na sto pe amor ti za ci je od re đu je od lu kom skup šti ne je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve, ko ja va ži na dan 15. de cem bra te ku će go di ne. Uz to se zah te va da od lu ka bu de ob ja vlje na u skla du sa ZPI. 9 Da kle, po pr vi put, od 2013. go di ne je di ni ca ma lo kal ne sa mo u pra ve pre pušte no je da pot pu no sa mo stal no od lu če da li će vred nost ne po kret no sti ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge uma nji ti za amor ti za ci ju, kao i da sa mo stal no, u okvi ri ma po sta vlje nog li mi ta (uko li ko se od lu če za uma nje nje), od re de i sto pu amor ti za ci je. Ne sa mo da reč "mo že" upu ću je na to da je di ni ce lo kal ne sa mo upra ve ne mo ra ju do ne ti od lu ku o sto pa ma amor ti za ci je, ne go na to upu ću ju i rele vant ni čla no vi ZPI u ko ji ma je eks pli cit no pro pi sa no ko je od lu ke, od no sno ak te mo ra ju da ob ja ve je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve za po tre be utvr đi va nja po re za na imo vi nu za 2014. go di nu.10 Među nji ma se ne na la zi od lu ka o sto pi amor ti za ci je. 
Pri li kom pro pi si va nja sto pe amor ti za ci je, je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve se mo ra ju pri dr ža va ti ogra ni če nja pred vi đe nih ZPI. Pr vo, pro pi san je mak si mal no do pu šte ni iz nos amor ti za ci je (40%), kao i mak si mal na go di šnja sto pa amor ti zaci je, što je pot pu no oprav da no, jer ovo re še nje spre ča va da se vred nost "sta ri jih" gra đe vin skih obje ka ta pot pu no obez vre di, što je u jed nom pe ri o du pri me ne ZPI, kao što je pret hod no spo me nu to, bio slu čaj. Dru go, je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve su ve za ne i me to dom ob ra ču na amor ti za ci je, tj. du žne su da pri me nju ju pro porci o nal nu me to du, ko ja zna či da se sva ke go di ne ot pi su je isti iz nos na ime amorti za ci je, od no sno da se vred nost ne po kret no sti, kao osno vi ca po re za na imo vi nu, uma nju je sva ke go di ne za isti pro ce nat, ko ji je utvr đen od lu kom je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve. 11 e di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve ne mo ra ju sva ke go di ne da do no se "no vu" odlu ku o vi si ni sto pe amor ti za ci je. Do volj no je sa mo da na dan 15. de cem bra te kuće go di ne po sto ji va že ća od lu ka. 
ZPI pro pi su je da se uma nje nje osno vi ce spro vo di na kon is te ka go di ne u kojoj je iz vr še na iz grad nja, od no sno po sled nja re kon struk ci ja objek ta, pa je otu da va žno da se od re di nji ho vo zna če nje, kao i da se na pra vi raz li ka iz me đu njih i ne kih srod nih poj mo va, kao što je adap ta ci ja. 
Iz grad nja pod ra zu me va iz vo đe nje gra đe vin skih i gra đe vin sko-za nat skih ra do va, ugrad nju in sta la ci ja, po stro je nja i opre ma ta ko da obje kat pred sta vlja upotreb nu ce li nu za šti će nu od vre men skih i spolj nih uti ca ja, a re kon struk ci ja su štinske iz me ne na objek tu, od no sno iz vo đe nje gra đe vin skih ra do va na po sto je ćem objek tu u ga ba ri tu i vo lu me nu objek ta ko ji ma se uti če na sta bil nost i si gur nost objek ta, ko ji ma se me nja ju kon struk tiv ni ele men ti ili teh no lo ški pro ces i ko ji ma se me nja spolj ni iz gled objek ta ili po ve ća va broj funk ci o nal nih je di ni ca. Adap ta-ci ja je iz vo đe nje gra đe vin skih i dru gih ra do va na po sto je ćem objek tu ko ji ma se vr ši pro me na or ga ni za ci je pro sto ra u objek tu, za me na ure đa ja, opre me, in sta la cija istog ka pa ci te ta ko ji ma se ne uti če na sta bil nost i si gur nost objek ta, ko ji ma se ne me nja ju kon struk tiv ni ele men ti, ne me nja spolj ni iz gled i ne uti če na bez bed nost su sed nih obje ka ta, sa o bra ća ja, za šti te od po ža ra i ži vot ne sre di ne. 12 Ia ko u osno vi pro pi si va nja re še nja da se vred nost ne po kret no sti uma nju je za amor ti za ci ju le ži, iz me đu osta log, i te žnja da se obez be di ostva ri va nje na če la pravič no sti, u smi slu da se ne jed na ko tre ti ra ju "sta ri" i "no vi" gra đe vin ski objek ti, ta te žnja se ne će ostva ri ti u sva kom kon kret nom slu ča ju. Na i me, uma nje nje vredno sti ne po kret no sti za amor ti za ci ju ne mo ra ići u pri log re a li za ci ji na če la ho rizon tal ne pra vič no sti, jer je mo gu će da ono do ve de do to ga da se dve ne po kret nosti iste vred no sti raz li či to tre ti ra ju sa po re ske tač ke gle di šta sa mo za to što je njiho va sta rost raz li či ta. 
Sve do in ter ven ci je Ustav nog su da 2018. go di ne, čl. 5 ZPI je sa dr ža vao i st. 4 u ko me je bi lo pro pi sa no da se vred nost ne po kret no sti ne će uma nji va ti za amorti za ci ju ako skup šti na je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve ne utvr di vi si nu sto pe amorti za ci je, ili je ne utvr di u skla du sa za ko nom, od no sno ako je utvr di, ali ne ob ja vi u skla du sa za ko nom. 13 Srp ski za ko no da vac je u opi sa nim si tu a ci ja ma po šao od pret po stav ke da se je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve ni je opre de li la da spro ve de umanje nje vred no sti ne po kret no sti za amor ti za ci ju. 
Da kle, sve do de cem bra 2018. go di ne lo kal ne vla sti u Sr bi ji su, osla nja ju ći se na čl. 5, st. 3-4 ZPI, ima le mo guć nost da pot pu no sa mo stal no od lu če da li će osno vi cu ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge uma nji ti za amor ti za ci ju. Ta kvo re še nje je u skla du sa na či nom na ko ji je srp ski za ko no da vac re gu li sao pi ta nje sto pa po re za na imo vi nu. Na i me, u srp skom po re skom pra vu za ko nom su od ređe ne naj vi še do pu šte ne sto pe ko je mo gu uvo di ti lo kal ne vla sti, dok u po gle du naj ni žih sto pa ni su pred vi đe na ni ka kva pra vi la, 14 pa one, ru ko vo de ći se ti me, mo gu, uma nje njem osno vi ce za amor ti za ci ju, iz lo ži ti po re ske ob ve zni ke ni žem efek tiv nom po re skom op te re će nju, u od no su na ono usta no vlje no od lu kom, odno sno za ko nom. 15 Da kle, do no še nje od lu ka ko je se od no se na efek tiv no po re sko op te re će nje bi lo je pre pu šte no lo kal nim vla sti ma, jer su one, po pri ro di stva ri, naj bo lje upo zna te sa spe ci fič no sti ma na lo kal nom tr ži štu ne kret ni na. Sve do de-12 Vid . čl. 2, st. 1, tač. 22), 31), 32), 34) Za ko na o pla ni ra nju i iz grad nji, Slu žbe ni gla snik RS, br. 72/09, 81/09 -is pr., 64/10 -od lu ka US, 24/11, 121/12, 42/13 -od lu ka US, 50/13 -od lu ka US i 98/13 -od lu ka US, 132/14, 145/14, 83/18, 31/19 i 37/19 -dr. za kon. 
13 Čl . 5, st. 4 ZPI. 
14 O sto pa ma po re za imo vi nu i (ne)pri dr ža va nju od red bi ZPI: Cvje ta na Cvjet ko vić Ive tić, "Sto pe po re za na imo vi nu u Re pu bli ci Sr bi ji", Prav ni ži vot 10/2018, 707-724. 
15 Za kon ske sto pe će se pri me ni ti u si tu a ci ja ma ka da skup šti ne je di ni ca lo kal ne sa mo u prae ne od re de vi si nu sto pa ili ih utvr de pre ko mak si mal nog iz no sa. Vid. čl. 11, st. 2 ZPI. cem bra 2018. go di ne na ni vou lo kal ne sa mo u pra ve se pro ce nji vao ste pen od stupa nja pro seč ne ce ne kva drat nog me tra svih gra đe vin skih obje ka ta od pro seč ne ce ne "sta ri jih" obje ka ta. Na osno vu te pro ce ne, pr vo se do no si la od lu ka o to me da li će se uop šte uma nji ti vred nost ne po kret no sti za amor ti za ci ju, a po tom i o vi si ni sa me sto pe. Osim to ga, i kod sto pa po re za na imo vi nu srp ski za ko no da vac je po stu pio slič no -pro pi sao je al ter na tiv no re še nje, tj. pra vi lo ko je će se pri menji va ti u slu ča ju da skup šti ne lo kal nih vla sti ne utvr de sto pe po re za na imo vi nu. 16 i ta nje je da li bi Ustav ni sud in ter ve ni sao da je st. 4 bio kon ci pi ran ta ko da se u slu ča je vi ma neo d re đi va nja sto pe amor ti za ci je pri me nju je mak si mal no do pu šte na sto pa od 1%, tj. da li bi se i ta da mo glo sma tra ti da po sto ji dis kri mi na ci ja. 
Slo bo da iz bo ra u po gle du uma nje nja vred no sti ne po kret no sti za amor ti za ciju mo gla bi da se tre ti ra i kao me ha ni zam za ja ča nje fi skal ne de cen tra li za ci je, s ob zi rom na to da obez be đu je je di ni ca ma lo kal ne sa mo u pra ve mo guć nost da i na ovaj na čin uti ču na vi si nu efek tiv ne po re ske sto pe. Za raz u me va nje ova kvog reše nja tre ba ima ti u vi du či nje ni cu da je sta rost objek ta, ne sum nji vo, već uti ca la na for mi ra nje pro seč ne ce ne kva drat nog me tra po zo na ma, u smi slu da je ona ni ža ne go da su u pro me tu bi li sa mo "no vi" gra đe vin ski objek ti To nam go vo ri da je uma nje nje vred no sti ne po kret no sti za amor ti za ci ju vi še iz raz te žnje za re a li za cijom so ci jal no-po li tič kih ci lje va, od no sno na me re da se spre či uve ća nje po re skog du ga za ve li ki broj ob ve zni ka ko ji su ima o ci pra va, od no sno dr ža o ci ili ko ri sni ci "sta ri jih" gra đe vin skih obje ka ta, ali i iz raz ne sprem no sti da se ko nač no ras kr sti sa prak som uma nje nja vred no sti ne po kret no sti za amor ti za ci ju. 

OD LU KA USTAV NOG SU DA SR BI JE U PRED ME TU

BR. IUZ -155/2014 17 
Na kon što je Ustav nom su du pod ne ta ini ci ja ti va, 18 od no sno do pu na in ci jati ve 19 za oce nu ustav no sti od re da ba čl. 5, st. 3 i 4 ZPI, do ne to je re še nje o po kreta nju po stup ka za utvr đi va nje nji ho ve ne u stav no sti. Na i me, Ustav ni sud je sma- 16 Vid . čl. 11, st. 2 ZPI. 17 Vid. Od lu ku Ustav nog su da Sr bi je br. Iuz -155/2014, Slu žbe ni gla snik RS, br. 99/18. 18 U ini ci ja ti vi je, pr ven stve no, is tak nu to da od red be čl. 5, st. 3 i 4 do vo de po re ske ob ve znike u ne rav no pra van po lo žaj, jer uma nje nje osno vi ce za amor ti za ci ju is klju či vo za vi si od ažur no sti skup šti na je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve. 
19 U do pu ni ini ci ja ti ve ini ci ja tor se po zvao na od lu ku Ustav nog su da u ko joj je is tak nu to da "ostva ri va nje Za ko nom pred vi đe nog pra va na kon ver zi ju pra va ko ri šće nja u pra vo svo ji ne ne može za vi si ti od efi ka sno sti po stu pa nja or ga na nad le žnih da spro ve du po stu pak u ko me se o pra vu od lu ču je, te sto ga ni gu bi tak usta no vlje nog pra va, a što je po sle di ca is te ka pro pi sa nog ro ka, ne mo že za vi si ti od to ga da li su nad le žni or ga ni po stu pak okon ča li u okvi ru pro pi sa nog ro ka ili ne". Vid. Iuz-74/2010. trao da se kao osno va no mo že po sta vi ti pi ta nje nji ho ve uskla đe no sti sa ustav nim na če lom jed na ko sti gra đa na pred za ko nom. 20 Na kon to ga, ovo re še nje je do stavlje no Na rod noj skup šti ni, ra di da va nja od go vo ra. U od go vo ru ko ji je Na rod na skup šti na do sta vi la Ustav nom su du is tak nu to je da ospo re ne od red be pro pi su ju mo guć nost, ali ne i oba ve zu da je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve na svo joj te ri to ri ji uma nje vred nost ne po kret no sti po osno vu amor ti za ci je, tj. da uma nje nje po re ske osno vi ce za amor ti za ci ju ni je za ko nom pro pi sa no pra vo o ko me bi nad le žni or gan u sva kom kon kret nom slu ča ju od lu či vao. Do no si lac pro pi sa je, ta ko đe, is ta kao da mo guć nost uma nje nja po re ske osno vi ce za amor ti za ci ju svoj osnov ima u čl. 2 Za ko na o fi nan si ra nju lo kal ne sa mo u pra ve 21 i da je deo si ste ma po re skih pogod no sti ko ji ma se ostva ru ju od re đe ni eko nom sko-so ci jal ni ci lje vi po re ske poli ti ke, kao i fi skal ne de cen tra li za ci je. Na kra ju je za klju če no da se ospo re nim od red ba ma ne na ru ša va na če lo za bra ne dis kri mi na ci je, jer se vred nost obje ka ta na te ri to ri ji jed ne je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve utvr đu je na isti na čin za da tu kate go ri ju ob ve zni ka, bez ob zi ra na to da li je od lu ka o vi si ni sto pe amor ti za ci je do ne ta ili ni je. 
Na kon do bi ja nja od go vo ra Na rod ne skup šti ne, u spr o ve de nom po stup ku, Ustav ni sud je utvr dio sle de će: 
1. Iz okol no sti da je amor ti za ci ja objek tiv na či nje ni ca ko ja uti če na vred nost sva ke ne po kret no sti (osim ze mlji šta), pro iz la zi da su svi po re ski ob ve zni ci ko ji ne vo de po slov ne knji ge u is toj či nje nič noj i prav noj si tu a ci ji, kao i da uma nje nje vred no sti ne po kret no sti na osno vu amor ti za ci je ni je mo guć nost je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve, već za kon sko pra vo ob ve zni ka. Do ma šaj amor ti za ci je, kao vi da pore ske po god no sti, mo že da bu de raz li čit u raz li či tim je di ni ca ma lo kal ne sa mo upra ve, pa se od re đi va nje vi si ne sto pe amor ti za ci je, u okvi ri ma za kon skih li mi ta, ujed no, mo že tre ti ra ti i kao iz raz od go va ra ju će po re ske po li ti ke i fi skal ne de centra li za ci je. 
2. Po što za ko no da vac ima oba ve zu da po re ski si stem ure di na na čin da on bu de jed nak za sve gra đa ne ko ji se na la ze u is toj po re sko prav noj si tu a ci ji, ne u zima nje u ob zir amor ti za ci je, bi lo da se ra di o to me da nad le žni or gan kon kret ne je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve ni je do neo od lu ku o sto pi amor ti za ci je, bi lo da je ni je do neo bla go vre me no ili u skla du za za ko nom, mo že ima ti za po sle di cu do vođe nje ob ve zni ka po re za na imo vi nu u raz li čit po lo žaj. 3. Kod ostva ri va nja za ko nom pred vi đe nog uma nje nja po re ske osno vi ce za iz nos amor ti za ci je ne mo gu se po sta vi ti pi ta nja spe ci fič no sti je di ni ce lo kal ne samo u pra ve, kao što se po sta vlja ju kod ure đi va nja obla sti ko je su u iz vor noj nad ležno sti lo kal nih vla sti, za ko je je svoj stve na slo bo da raz li či tog ure đi va nja, u za visno sti od po tre ba gra đa na ko ji tu ži ve i ra de i mo guć no sti sa me je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve. Ima ju ći to u vi du, za ko nom pred vi đe ni ra spon po re skog uma nje nja na osno vu amor ti za ci je je upra vo osnov za raz li ko va nje, ko ji je ute me ljen na poseb no sti ma je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve. 
Sa gla sno sve mu iz lo že nom, Ustav ni sud je utvr dio da od red ba čl. 5 st. 4 ZPI ni je u skla du sa ustav nim na če lom jed na ko sti svih pred za ko nom. Isto vre me no je od bio zah tev za utvr đi va nje ne u stav no sti od red be čl. 5, st. 3 ZPI, pod uslo vom da se ona tu ma či ta ko da uma nje nje vred no sti ne po kret no sti za amor ti za ci ju ni je mo guć nost lo kal ne sa mo u pra ve, već za kon sko pra vo ob ve zni ka. 
Va žno je spo me nu ti to da je uz ovu od lu ku pri lo že no i iz dvo je no mi šlje nje, u ko jem je is tak nu to da je Ustav ni sud utvr dio ne u stav nost od red be ZPI na osnovu ne tač nog shva ta nja poj ma amor ti za ci je ne po kret no sti, ali i po re šnog raz u meva nja oba ve za je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve i poj ma jed na ko sti li ca pred Usta vom i za ko nom. 
Što se ti če amor ti za ci je, u iz dvo je nom mi šlje nju je na gla še no da se kod građe vi na ne mo že uvek za klju či ti da se nji ho va vred nost uma nju je pro te kom vre mena i ko ri šće njem. 22 Šta vi še, i kon sta ta ci ja da amor ti za ci ja ze mlji šta ne po sto ji ozna če na je kao re la tiv na. 23 Ka ko ni je dan pro pis ne oba ve zu je lo kal ne vla sti da do ne su od lu ku o sto pi amor ti za ci je, ospo ren je i stav Ustav nog su da da je to njiho va oba ve za, od no sno u iz dvo je nom mi šlje nju je is tak nu to da je nje no od re đi vanje za ko nom pro pi san na čin da lo kal na vlast pru ži po re skim ob ve zni ci ma od ređe ne po volj no sti. Ospo re no je po i ma nje lo kal ne sa mo u pra ve od stra ne Ustav nog su da. Is tak nu to je da je ovaj or gan za ne ma rio da je nje na su šti na u to me da se njo me omo gu ći da se pra va i oba ve ze gra đa na raz li ku ju, u za vi sno sti od to ga gde ži ve i ra de, u svim pi ta nji ma ko ja spa da ju u nad le žnost je di ni ca lo kal ne sa mo upra ve, što je slu čaj sa od re đi va njem me ri la za utvr đi va nje po re za na imo vi nu, kao nji ho ve iz vor ne nad le žno sti. To vo di ka to me da je, po vo dom sto pa amor ti za ci je, jed na kost pred usta vom i za ko nom obez be đe na ako su po je din ci jed na ki na te rito ri ji iste je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve. 24 U iz dvo je nom mi šlje nju je, ta ko đe, is-tak nu to da je za ne ma re no da upra vo ve li ki ra spon u ko me se mo že od re di ti sto pa amor ti za ci je, a na ko ji se po zi va Ustav ni sud, kao me ha ni zam za uva ža va nje spe ci fič no sti lo kal ne sre di ne, vo di ka to me da jed na kost pred za ko nom ne bi bi la po vre đe na re še njem ko je bi omo gu ći lo da se u jed noj lo kal noj sa mo u pra vi po re ska osno vi ca uma nji za 40%, a u dru goj za sa mo 0,04%. Što se ti če sto pa amor ti za ci je za po tre be utvr đi va nja po re za na imo vi nu u 2019. go di ni, u oda bra nom uzor ku je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve, njih, čak, 23 (Be o grad, Ča je ti na, Pe ćin ci, In đi ja, Vr njač ka Ba nja, Ra ška, Po ža re vac, Vr šac, Ki kin da, Sta ra Pa zo va, Gor nji Mi la no vac, Ga džin Han, Ži to ra đa, Tr go vi šte, Preše vo, Boj nik, Bu ja no vac, Do lje vac, Sje ni ca, Alek si nac, Vla di čin Han, Vla so tin ce i Me dve đa), i to 12 "ne raz vi je nih" i 11 "raz vi je nih" se opre de li lo da pro pi še maksi mal no do pu šte nu sto pu amor ti za ci je (1% go di šnje), 11 (No vi Sad, Su bo ti ca, Bor, Kla do vo, Zre nja nin, Ne go tin, Apa tin, Tu tin, Bo si le grad, Knić i Bo ga tić), i to sedam "raz vi je nih" i če ti ri "ne raz vi je ne" za sto pu amor ti za ci je u vi si ni od 0,8% go di šnje, dve (La po vo, Svi laj nac) za sto pu či ja vi si na iz no si 0,6% go di šnje, jed na (Kru panj) za sto pu u vi si ni 0,4%. Tri je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve iz oda bra nog uzor ka, i to tri "ne raz vi je ne" (Le ba ne, Me ro ši na i Be la Pa lan ka) ni su uop šte done le od lu ku o vi si ni sto pe amor ti za ci je. 
Ka da se po sma tra pe ri od od po re ske 2014. do po re ske 2019. go di ne, uoč lji vo je to da naj ve ći broj je di ni ca lo kal ne sa mo u pra ve iz re pre zen ta tiv nog uzor ka ni je me njao od lu ku o vi si ni sto pe amor ti za ci je. Iz u ze tak me đu "raz vi je nim" je di ni cama lo kal ne sa mo u pra ve je ste grad Be o grad, a me đu "ne raz vi je nim" Tr go vi šte, u ko ji ma je sto pa amor ti za ci je sa 0,8% po ve ća na na 1%. 25 Is tra ži va nje je po ka za lo da su po je di ne "ne raz vi je ne" je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve iz re pre zen ta tiv nog uzor ka u po sma tra nom pe ri o du (Ga džin Han, Vla so tin ce, Boj nik, Sje ni ca i Bo sile grad) do no si le "no ve" od lu ke o sto pa ma amor ti za ci je ia ko za tim i ni je bi lo po tre be, jer se vi si na sto pe u od no su na pret hod nu go di nu ni je me nja la. 26 ji ge, ia ko ta kvo re še nje omo gu ću je da za dve isto vet ne ne kret ni ne po re ska oba ve za bu de drastič no raz li či ta. 
25 U Be o gra du je sto pa amor ti za ci je za po tre be utvr đi va nja po re za na imo vi nu u po re skoj 2014. i 2015. go di ni iz no si la 0,8%, a po čev od po re ske 2016. go di ne iz no si 1%. U Tr go vi štu je stopa amor ti za ci je u pe ri o du od po re ske 2014. do po re ske 2017. go di ne iz no si la 0,8%, a po čev od po re ske 2018. go di ne pri me nju je se sto pa od 1%. 
26 Mo gu će je da je u dve je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve (Vla so tin ce i Boj nik) do no še nje "novih" od lu ka bi lo po sle di ca na sto ja nja da se ot klo ni pro pust uči njen u pret hod noj po re skoj go di ni, Ima ju ći u vi du da se od re đi va njem vi si ne sto pe amor ti za ci je uti če na efektiv no op te re će nje po re skih ob ve zni ka, va žno je da one bu du usta no vlje ne od lu kom skup šti na lo kal nih vla sti, što je i uči nje no u je di ni ca ma lo kal ne sa mo u pra ve iz re pre zen ta tiv nog uzor ka. Naj ve ći broj njih je do neo po seb nu od lu ku ko ja re gu li še is klju či vo pi ta nje sto pa amor ti za ci je, dok su ne ke od njih (Sta ra Pa zo va, In đi ja, Po ža re vac, Gor nji Mi la no vac, Ga džin Han, Tr go vi šte, Bo si le grad, Boj nik i Knić) sto pu amor ti za ci je pro pi sa le u od lu ka ma ko ji ma su ure đe ni i dru gi ele men ti pore za na imo vi nu. U jed noj od njih (No vi Sad) sto pa amor ti za ci je je od re đe na u Od lu ci o utvr đi va nju sto pa po re za na imo vi nu, 27 što i te ka ko ima smi sla, jer se njo me uti če na vi si nu efek tiv nog op te re će nja. Upra vo spo me nu ta od lu ka Gra da No vog Sa da po ka zu je da ne ma raz lo ga da se pi ta nje sto pa amor ti za ci je i sto pa po re za na imo vi nu tre ti ra na raz li čit na čin, od no sno po ka zu je da je mo guć nost sa mo stal nog od re đi va nja sto pe amor ti za ci je sa mo ne ki vid "do pu ne" ovla šće nja ko je lo kal ne vla sti ima ju u po gle du od re đi va nja sto pa, a sve u kon tek stu ja ča nja fi skal ne de cen tra li za ci je. 

AMOR TI ZA CI JA NE PO KRET NO STI U UPO RED NOM PRA VU

Ne za vi sno od to ga da li je po rez na imo vi nu kon ci pi ran kao ad va lo rem ili kao spe ci fi čan po rez, od no sno ne za vi sno od to ga da li je osno vi ca tr ži šna ili ne trži šna, u upo red nom pra vu se sre ću re še nja da se pri li kom opo re zi va nja imo vi ne vo di ra ču na o sta ro sti gra đe vin skog objek ta. Na ve de no va ži i za ze mlje u ko ji ma je usvo jen si stem opo re zi va nja imo vi ne za sno van na po vr ši ni (eng. area ba sed system). Pri me ra ra di, u Al ba ni ji je pro pi sa no da vi si na po re za ko ji se pla ća po kva drat nom me tru ne po kret no sti za vi si od lo ka ci je, na me ne, ali i od sta ro sti građe vin skih obje ka ta, u smi slu da su raz li či te sto pe pred vi đe ne za objek te iz gra đen pre ili po sle 1993. go di ne. 28 Slič na si tu a ci ja u smi slu uva ža va nja sta ro sti objek ta po sto ji i u ze mlja ma (npr. u Ka zah sta nu) ko je su se opre de li le da kao osno vi cu uzmu ne ku nor ma tiv nu vred nost. 29 Što se ti če ze ma lja u ko ji ma je osno vi ca po re za na imo vi nu tr ži šna vred nost, pri sut na su re še nja i da se ogra ni ča va (npr. u Turskoj 30 ka da od lu ke o sto pa ma ni su do ne te bla go vre me no, a ne po sle di ca ne a de kvat nog tu ma če nja od reda ba ZPI. Ako je to bio raz log, za ova kvim po stu pa njem ni je bi lo po tre be jer su i te ne bla go vreme no do ne te od lu ke bi le na sna zi na dan 15. de cem bra na red nih po re skih go di na. i Cr noj Go ri 31 ) i da se ne ogra ni ča va (npr. u Se ver noj Ma ke do ni ji) 32 mak si mal na sto pa amor ti za ci je. U ovom kon tek stu in te re sant no je spo me nu ti i re še nje u Se vernoj Ma ke do ni ji u ko joj je sto pa amor ti za ci je na obje kat do de set go di na sta ro sti 0%, dok se na objek te pre ko de set go di na sta ro sti pri zna je sto pa amor ti za ci je u vi si ni od 0,5%, i to ne na tr ži šnu ili nor ma tiv nu vred nost, ne go na gra đe vin sku vred nost. 33 To je u pot pu no sti u skla du sa tro škov nim me to dom od re đi va nja tr ži šne vred no sti objek ta, do ko je se do la zi ka da se od tro ško va iz grad nje odu zmu ras hodi na ime amor ti za ci je. 34 Dr ža ve ko je su se opre de li le za sin te tič ko opo re zi va nje do hot ka (npr. Au stra li ja) mo gu se bi do zvo li ti i re še nje da se ras ho di na ime amorti za ci je ne po kret no sti pri zna ju kao po re ska olak ši ca na te re nu po re za na do ho dak fi zič kih li ca. 35  ZA KLJUČ NA RAZ MA TRA NJA Po rez na imo vi nu kao lo kal ni po rez igra sve zna čaj ni ju ulo gu u kon tek stu fi skal ne de cen tra li za ci je. To ga je bio sve stan i srp ski za ko no da vac, pa je po slednjih go di na pri stu pio una pre đe nju re še nja u ovoj obla sti u ci lju po ve ća nja nje go ve iz da šno sti. Me đu tim, ne mo že mo se ote ti uti sku da je kod po re za na imo vi nu pri sut na iz ve sna "bo le ći vost" kre a to ra po re ske po li ti ke, pr ven stve no, pre ma pore skim ob ve zni ci ma fi zič kim li ci ma, ko ji pred sta vlja ju zna čaj no bi rač ko te lo, pa se i re for me spro vo de po ste pe no. Otu da kod ovog po re za pre va gu če sto od no se so ci jal no-po li tič ki ci lje vi, u od no su na fi skal ni cilj. Sta nje u Sr bi ji u tom po gle du ne pred sta vlja iz u ze tak. 
Srp ski za ko no da vac je i u po gle du sto pa amor ti za ci je ne po kret no sti ob vezni ka ko ji ne vo di po slov ne knji ge re la tiv no če sto vr šio iz me ne za kon skog tek sta, tra ga ju ći za re še njem ko je bi bi lo op ti mal no i za po re sku vlast i za po re ske ob vezni ke. In ter ven ci ju u ovoj obla sti vr šio je i Ustav ni sud, ko ji je sta vio van sna ge od red bu čl. 5 st. 4 ZPI. Ka ko bi se kri tič ki ana li zi ra la ova od lu ka Ustav nog su da i ka ko bi se raz umeo in sti tut amor ti za ci je, tre ba ima ti u vi du ši ru sli ku, od no sno, pre ci zni je, tre ba ima ti u vi du pra vi la za utvr đi va nje po re ske osno vi ce ne po kret no sti ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge. U ovom kon tek stu va žno je na gla si ti da su svi subjek ti ko ji su se iz ja šnja va li o sa gla sno sti od re da ba o amor ti za ci ji sa Usta vom Sr bi je po gre šno po i ma li amor ti za ci ju kao po re sku po god nost. Da kle, ge ne ral ni uti sak je ste da oni ni su naj bo lje raz u me li in sti tut amor ti za ci je u kon tek stu opo rezi va nja imo vi ne. 
Na i me, jed na od kom po nen ti na osno vu ko je se od re đu je vred nost -osno vica po re za na imo vi nu za gra đe vin ske objek te ob ve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge, je ste pro seč na ce na kva drat nog me tra da te vr ste ne po kret no sti u zo ni u ko joj se ne po kret nost na la zi. Po pri ro di stva ri, ta pro seč na ce na je for mi ra na i na osno vu ce ne "sta ri jih" gra đe vin skih obje ka ta, ta ko da je sta rost objek ta već uvaže na pri li kom utvr đi va nja po re ske osno vi ce. Upra vo zbog to ga, srp ski za ko no davac je pr vo bit no pred vi deo da je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve mo gu (ali ne mo ra ju) do dat no uma nji ti vred nost ne po kret no sti za amor ti za ci ju uko li ko sma tra ju da pro seč na ce na kva drat nog me tra od go va ra ju će ka te go ri je gra đe vin skog objek ta od stu pa od pro seč ne ce ne sta ri jih gra đe vin skih obje ka ta. Ta kvo re še nje je pot puno oprav da no, jer su one, po zna va ju ći sta nje na lo kal nom tr ži štu ne kret ni na, u naj bo ljoj po zi ci ji da to oce ne. Da kle, upra vo ta slo bo da iz bo ra tre ba da omo gu ći uva ža va nje spe ci fič no sti na lo kal nom tr ži štu ne kret ni na. Sa mim tim, ako umanje nje po re ske osno vi ce za amor ti za ci ju ne pred sta vlja oba ve zu za je di ni ce lo kalne sa mo u pra ve, u slu ča ju ne do no še nja od lu ke o vi si ni sto pe amor ti za ci je, ne ra di se o sa mo volj nom pro pu šta nju nad le žnih or ga na je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve da od lu če o pra vu po re skih ob ve zni ka, ni ti o kr še nju na če la za bra ne dis kri mi na ci je, jer se vred nost obje ka ta na te ri to ri ji jed ne je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve svih obve zni ka ko ji ne vo de po slov ne knji ge utvr đu je na jed nak na čin, bez ob zi ra na to da li je od lu ka o vi si ni sto pe amor ti za ci je do ne ta ili ni je. 
Osim to ga, od red be o sto pa ma amor ti za ci je tre ba sa gle da ti i u od no su na za kon ska re še nja po sve će na sto pa ma po re za na imo vi nu, tj. tre ba ima ti u vi du da u okvi ri ma za kon skih li mi ta je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve mo gu sa mo stal no da utvr de nji ho vu vi si nu. U tom smi slu, mo guć nost sa mo stal nog od re đi va nja sto pa amor ti za ci je pred sta vlja na čin na ko ji je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve mo gu da uti ču na vi si nu efek tiv nog po re skog op te re će nja, što je u skla du sa ten den ci jom ja ča nja fi skal ne de cen tra li za ci je. Ka da bi se re zon ko jim se ru ko vo dio Ustav ni sud u pred me tu Iuz -155/2014 pri me nio i na za kon ska re še nja po sve će na sto pa ma po reza na imo vi nu, i od red bu čl. 11, st. 2 ZPI bi tre ba lo pro gla si ti ne u stav nom, jer i ona "ka žnja va" ob ve zni ke po re za na imo vi nu "ne a žur nih" je di ni ca lo kal ne sa mo-u pra ve, zbog pro pi si va nja pra vi la da će se mak si mal ne za kon ske sto pe pri me ni ti u slu ča ju da ih lo kal ne vla sti ne od re de. 
Ve za no za od lu ku Ustav nog su da, po sta vlja se pi ta nje da li je for ma va žni ja od su šti ne, tj. da li je sa mo va žno iz vr ši ti za kon sku oba ve zu, pa i pro pi si va njem sto pe amor ti za ci je od 0,0001% ili je va žno uva ži ti spe ci fič no sti sva ke je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve, po seb no spe ci fič no sti na lo kal nom tr ži štu ne kret ni na. Po što je spo me nu ta od lu ka Ustav nog su da ob ja vlje na tek 2018. go di ne, osta je da vi di mo da li će se je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve u na red nim po re skim go di na ma pri dr žava ti slo va za ko na, tj. da li će do ne ti od lu ku o sto pa ma amor ti za ci je i ko će in terve ni sa ti u slu ča ju ne pri dr ža va nja, tim vi še jer je evi den to da u sfe ri opo re zi va nja imo vi ne ne po što va nje za kon skih od red bi ni je ta ko ret ka po ja va. 
Is tra ži va nje je po ka za lo da pro cen tu al no ma li broj jed ni ca lo kal ne sa mo upra ve iz re pre zen ta tiv nog uzor ka (7,5%) ni je do neo od lu ku o sto pa ma amor ti zaci je. U pi ta nju su ma le i ne raz vi je ne je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve, u ko ji ma ve rovat no pro seč na ce na svih (i sta rih i no vih) gra đe vin skih obje ka ta ne od stu pa od pro seč ne ce ne no vih obje ka ta, pa da se zbog to ga sma tra lo da osno vi cu sta ri jih obje ka ta ne tre ba uma nji va ti za amor ti za ci ju. Ka da su tr ži šta ne po kret no sti ma nja, lak še je iz vu ći ta kav za klju čak. U pri log ta kvom re zo no va nju go vo ri i to da ma le i ne raz vi je ne je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve, ima ju ći u vi du so ci jal no-po li tič ke cilje ve, ne ma ju in te res da iz lo že do dat nom po re skom op te re će nju vla sni ke sta ri jih obje ka ta, od no sno one ne ma ju in te res da kod ove ka te go ri je ob ve zni ka ne ostvare prin cip opo re zi va nja u skla du sa eko nom skom sna gom. Da kle, ne do no še nje od lu ke o sto pa ma amor ti za ci je ve ro vat no je od ra ža va lo sta nje na tr ži štu ne kretni na. Ta ko đe, is tra ži va nje je po ka za lo da je naj ve ći broj je di ni ca lo kal ne sa mo upra ve iz re pre zen ta tiv nog uzor ka (23 od ukup no 40) pro pi sao mak si mal no do pušte nu sto pu amor ti za ci je i da su štin ski po vo dom to ga ne ma ve ćih raz li ka iz me đu "raz vi je nih" i "ne raz vi je nih" lo kal nih vla sti (od 23 je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve sa mak si mal nom sto pom amor ti za ci je, njih 12 spa da u ka te go ri ju "ne raz vi je nih", a 11 u ka te go ri ju "raz vi je nih). To zna či da po la zna hi po te za od ko je se po šlo u ovom ra du ni je po tvr đe na. 

LI TE RA TU RA I IZ VO RI




  4. PRI ME NA OD RE DA BA O STO PA MA AMOR TI ZA CI JE OD STRA NE JE DI NI CA LO KAL NE SA MO U PRA VE IZ RE PRE ZEN TA TIV NOG UZOR KA 




  Al ti par ma kov Ni ko la, "Po re ska pra vič nost glav nih po re skih ob li ka u Sr bi ji", Kvar tal ni mo ni tor 24/2011. Ar sić Mi loj ko, Ran đe lo vić Sa ša, Bu ćić Alek san dar, Va si lje vić Du šan, Re for me po reza na imo vi nu u Sr bi ji: re zul ta ti i per spek ti ve, Fon da ci ja za raz voj eko nom ske na u ke, Be o grad 2012. Gij ka Ani la, "Pro perty Tax in Al ba nia", Land Te nu re Jo ur nal 2/2015. 


20

  Vi d. čl 21 Usta va Re pu bli ke Sr bi je, Slu žbe ni gla snik RS, br.98/06. 21  je o to me da sto pe iz vor nih pri ho de, u ko je spa da i po rez na imo vi nu,od no sno na či ne i me ri la za utvr đi va nje nji ho ve vi si ne utvr đu ju je di ni ce lo kal ne sa mo u pra ve.Vid.čl.2, st. 1, tač.1), čl.6-7 Za ko na o fi nan si ra nju lo kal ne sa mo u pra ve, Slu žbe ni gla snikRS, br. 62/06, 47/11, 93/12, 99/13, 125/14, 95/15, 83/16, 91/16, 104/16, 96/17, 89/18, 95/18. 





  27Od lu ka o utvr đi va nju sto pa po re za na imo vi nu, Slu žbe ni list Gra da No vog Sa da, br.65/13.28Vi d. Ani la Gij ka, "Pro perty Tax in Al ba nia", Land Te nu re Jo ur nal 2/2015, 193 29 Vid. Wil li am McClu skey, "Real Pro perty Ta xa ti on in the Re pu blic of Ka zakhstan", Land Te nu re Jo ur nal 2/2015, 124. 30 Tugba Günes, Ümit Yıldız, "Pro perty Va lu a tion and Ta xa ti on for Im pro ving Lo cal Go vernan ce in Tur key", Land Te nu re Jo ur nal 2/2015, 145-146. 



Dr Cvje ta na M. Cvjet ko vić Ive tić, Dr Go ran B. Mi lo še vić, Dr Lu ka O. Ba tu ran(str. 1065-1080) 

Zbornik radova Pravnog fakulteta u Novom Sadu, 3/2019 

Vid. čl. 3, st. 2 Za ko na o iz me na ma i do pu na ma Za ko na o po re zi ma na imo vi nu, Slu žbe ni gla snik RS, br. 101/10. 

Vi d. Ni ko la Al ti par ma kov, "Po re ska pra vič nost glav nih po re skih ob li ka u Sr bi ji", Kvar tal ni mo ni tor 24/2011, 

9 Čl. 5, st. 3 ZPI. 

Vi d. čl. 36, st. 1 (sa mo stal ni član) Za ko na o iz me na ma i do pu na ma Za ko na o po re zi ma na imo vi nu. 

Po red pro por ci o nal ne me to de, u me to de ob ra ču na amor ti za ci je spa da ju i de gre siv na i funk ci o nal na me to da. Kod de gre siv ne me to de vred nost se u pr vim go di na ma ve ka tra ja nja stal nog sred stva in te ziv ni je amor ti zu je, dok je za funk ci o nal nu me to du svoj stve no da se ko ri sti za ona stal na sred stva či je je tra ja nje u sra zme ri sa obi mom ko ri šće nja (npr. sa o bra ćaj na sred stva), pa će sto pa amor ti za ci je bi ti ve ća u onim go di na ma u ko ji ma se sred stvo vi še ko ri sti.Vid. De jan Po pović, Po re sko pra vo, Prav ni fa kul tet u Be o gra du, Be o grad 2017, 384. Zbornik radova Pravnog fakulteta u Novom Sadu, 3/2019 

Is tak nu to je da ne ka de la ar hi tek tu re, ako su ade kvat no odr ža va na, mo gu ima ti ve ću vrednost sto go di na na kon iz grad nje, ne go u mo men tu za vr šet ka. 

23 Ka o pri mer se na vo di po ljo pri vred no ze mlji šte, ko je zbog in te ziv ne eks plo a ta ci je i he mika li ja gu bi svo ju pri rod nu plod nost, mi ne ra le i dru ge sa 

stoj ke.24 Uka za no je i to da Ustav ni sud ni je raz ma trao to što u po gle du utvr đi va nja sto pe amor tiza ci je za kon pra vi raz li ku iz me đu po re skih ob ve zni ka ko ji vo de i onih ko ji ne vo de po slov ne Zbornik radova Pravnog fakulteta u Novom Sadu, 3/2019 

kon, 135/04, 61/07, 5/09, 101/10, 24/11, 78/11, 57/12 -od lu ka US, 47/13 i 68/14 -dr. za kon, 95/2018 i 99/18 -od lu ka US. 


De pre ci a tion of Real Esta te for the Pur po se of Pro perty Tax

Ab stract:The su bject of this pa per is de pre ci a tion of real esta te of tax payers who do not ke ep ac co unts for the pur po se of pro perty tax. The aim of the pa per is to analyze the pro vi si ons of the Law on Pro perty Ta xes re la ted to the de pre cia tion of real esta te of tax payers who do not ke ep ac co unts, as well as re cent deci sion of the Con sti tu ti o nal Co urt of Ser bia re gar ding this is sue. In or der to deter mi ne how units of lo cal go vern ment in Ser bia im ple ment pro vi si ons of the Law on Pro perty Ta xes re la ted to the de pre ci a tion of real esta te of tax payers who do not ke ep ac co unts, re pre sen ta ti ve sam ple of lo cal go vern ment has been for med.
Depreciation of real estate for the purpose of property tax