LIKVIDNOST I PROFITABILNOST VINARIJA U ODABRANIM OPŠTINAMA AP VOJVODINE LIQUIDITY AND PROFITABILITY OF WINERIES IN SELECTED MUNICIPALITIES OF AP VOJVODINA

Keywords: likvidnost, profitabilnost, vinarije, lokalne samouprave, AP Vojvodina liquidity, profitability, wineries, municipalities, AP Vojvodina

Sažetak

Vinski turizam ima veliki potencijal u agroindustrijskom sektoru Srbije i mora se intenzivno razvijati kako bi se obezbedili pozitivni lokalni i regionalni efekti na ekonomiju. Pravilan razvoj vinskog sektora kao radnointenzivne grane poljoprivrede imaće pozitivne efekte na ekonomske tokove. Pozitivne implikacije biće manifestovane u generisanju prihoda od prodaje tržišno orijentisanih proizvoda, kao i zapošljavanju novih ljudi u ovom segmentu privrede. Cilj rada je ukazati na značaj vinarija u AP Vojvodini sa fokusom na četiri opštine: Beočin, Irig, Novi Sad i Sremski Karlovci. Predmet rada podrazumeva analizu poslovanja vinarija u odabranim opštinama sa aspekta likvidnosti i profitabilnosti za vremenski period 2006-2019. godine. Rezultati analize pokazuju da su posmatrane vinarije ostvarile prosečne vrednosti indikatora opšte i ubrzane likvidnosti od 1.51, odnosno 0.79. S druge strane, vinarije su zabeležile prosečan prinos na ukupnu aktivu od 0.03% i prosečan prinos na kapital od 073% u posmatranom vremenskom period. Analizirajući po opštinama, može se zaključiti da su vinarije u Irigu i Novom Sadu bile profitabilne, dok to nije bio slučaj sa vinarijama u Beočinu i Sremskim Karlovcima za posmatrani vremenski period. 

Uvod

Prema European Wine Tourism Charter [1], vinski turizam podrazumeva obavljanje turističkih aktivnosti, aktivnosti u slobodno vreme posvećene kulturnom I enološkom otkriću vina, vinske loze i porekla, što ga karakteriše kao višedimenzionalan sistem. Vinski turizam se posmatra kao jedan od najvažnijih segmenata vinske industrije [2]. Kao takav, vinski turizam doprinosi društvenom i ekonomskom razvoju vinsko proizvodnih regiona [3]. Winfree i drugi [4] ističu da vinski turizam predstavlja rastuću industriju u svetu, pri čemu studija Lorenzo i drugi (2018) naglašava promenljivi trend u vinskom sektoru Evrope u poslednjih nekoliko godina. 
Empirijske studije o vinskom turizmu naglo rastu tokom poslednjih decenija gde ovaj segment turizma predstavlja ključni element unapređenje performansi vinarija [6]. Pored ekonomske važnosti ovog sektora, vinski turizam u svojoj osnovi sadrži kulturnu konotaciju i podrazumeva način života [7]. Anđelić i drugi [8] definišu vinski turizam kao neophodnu marketing strategiju u cilju privlačenja turista. Karagiannis i Metaxas [9] posmatraju vinski turizam kao novo sredstvo za razvoj industrije sa benefitima u brendiranju i marketingu i finansijski postaje sastavni deo budućeg razvoja lokalne vinske industrije. 
Održivost poslovanja je sve značajnija suštinska kompetencija kompanija u agroindustrijskom sektoru, naročito u vinskoj industriji [10]. Schimmenti i drugi [11] navode koncept održivog preduzetništva u vinskoj industriji koji se može definisati kao aktivnost u kojoj se resursi inovativno komibnuju kako bi stvorili vrednost u kontekstu pokrivanja ekonomskih, socijalnih i ekoloških potreba sadašnje i buduće generacije [12]. S druge strane, Rekova i drugi [13] determinišu finansijsku stabilnost kao značajnu komponentu poslovanja vinske industrije. Korišćenjem različitih scenarija, rezultati analize ukazuju da kompanije moraju unaprediti finansijske performanse i omogućiti realne prognoze u svom poslovanju kako bi obezbedile određeni stepen finansijske sigurnosti. Remeňová i drugi [14] ukazuju da vinarije sa dobro definisanim modelom prihoda proširenim vinskim turizmom, mogu računati na veće mogućnosti za identifikovanje novih izvora prihoda. Pomarici i Vecchio [15] ističu da uključivanje koncepta održivosti poslovanja u vinskoj industriji ne izaziva negativne implikacije na troškove i profitabilnost. Određivanje glavnih odrednica profitabilnosti vinogradara presudna je za analizu konkurentnosti vinske industrije, naročito u uslovima permanentnih klimatskih promena i vremena, dinamičnosti tržišta, inovacija, kao i rapidnog kretanja i usvajanja novih tehnologija [16]. Vlachos [17] je analizirao uticaj makroekonomskih komponenti na proizvodnju vina u Grčkoj za vremenski period 2003-2013. godine. Rezultati analize su pokazali statistički značajan uticaj varijabli kao što su uvoz, izvoz, troškovi osoblja, produktivnost, potrošnja i poreska stopa na nivo proizvodnje vina u Grčkoj. Koristeći panel analizu podataka za 106 preduzeća u vinskoj industriji zemalja Centralne i Istočne Evrope za period 2007-2014. godine, su utvrdili da je nivo profitabilnosti značajan za investicije, dok uticaj likvidnosti nije signifikantan [18]. U slučaju AP Vojvodine, vinski turizam zasnovan je na vinarijama, vinskim događajima uz degustaciju domaćih specijaliteta [19]. Održiv razvoj turizma severnog dela Srbije u AP Vojvodini ima za cilj postizanje ekoloških, sociokulturnih i ekonomskih benefita [20]. Empirijska analiza potvrđuje pozitivnu korelaciju razvoja vinskog turizma u AP Vojvodini i regionalnog razvoja. 
Struktura rada obuhvata četiri segmenta. Prvi segment rada obuhvata uvodna razmatranja o vinskom turizmu sa akcentom na poslovanje vinarija. Drugi segment rada se fokusira na teorijski okvir likvidnosti I profitabilnost, dok treći segment rada prikazuje merenje likvidnost i profitabilnosti vinarija u AP Vojvodini sa posebnim osvrtom na četiri opštine: Beočin, Irig, Novi Sad i Sremski Karlovci. Analiza podrazumeva identifikovanje pozicije likvidnosti i profitabilnosti vinarija u posmatranim opštinama za vremenski period 2006-2019. godine. Četvrti segment rada obuhvata zaključna razmatranja i sumiranje dobijenih rezultata na osnovu sprovedenih analiza nivoa likvidnosti i profitabilnosti vinarija. Razlog ocenjivanja likvidnosti i profitabilnosti vinarija u samo ove četiri opštine nalazi se u činjenici da je ovaj vid istraživanja deo sveobuhvatne analize vinarija, restorana i smeštaja na teritoriji ove četiri opštine za potrebe Turističke organizacije Vojvodine. 

Teorijski okvir likvidnosti i profitabilnosti

Likvidnost i profitabilnost preduzeća predstavljaju dva fundamentalna principa u savremenom poslovanju. Istovremeno ostvarivanje oba načela neretko predstavlja težak zadatak za menadžment preduzeća iz dva razloga. Prvi, veći akcenat na likvidnosti sužava prostor preduzeća u pogledu ostvarivanja viših stopa prinosa. S druge strane, insistiranje na većem stepenu investiranja radi realizovanja većeg profita, može ugroziti likvidnu poziciju preduzeću sa stanovišta pokrivanja kratkoročnih obaveza. 
Racio opšte likvidnosti = Racio opšte likvidnosti meri sposobnost preduzeća da dospele kratkoročne obaveze podmiri sopstvenom tekućom imovinom. Na osnovu ovog indikatora može se dobiti preciznija slika o tekućoj solventnosti preduzeća [21]. 

Racio ubrzane likvidnosti =

Racio ubrzane likvidnosti predstavlja konzervativniji pristup merenju likvidnosti, jer isključuje zalihe iz obračuna i na taj način usmerava na likvidniije komponente poput novca, hartija od vrednosti i potraživanja [21]. 

Stopa prinosa na aktivu =

Stopa prinosa na aktivu podrazumeva odnos dobitka nakon oporezivanja i ukupne aktive preduzeća. Sam indikator ukazuje na sposobnost menadžmenta ostvarivanja zarade prilikom raspolaganja i korišćenja ukupne imovine preduzeća [21]. 

Stopa prinosa na kapital =

Stopa prinosa na kapital podrazumeva odnos dobitka nakon oporezivanja i akcionarskog kapitala preduzeća. Ovaj pokazatelj govori o sposobnosti ostvarivanja zarade u odnosu na knjigovodstvenu vrednost akcionarske investicije [21]. 

Merenje likvidnosti i profitabilnosti vinarija

Analizirajući profitabilnost vinarija po opštinama za vremenski period 2006-2019. godine, rezultati ukazuju da su vinarije u Irigu i Novom Sadu profitabilne, dok to nije slučaj sa vinarijama u Beočinu i Sremskim Karlovcima. Naime, Beočin i Sremski Karlovci beleže negativne stope indikatora profitabilnosti u posmatranom periodu od 2006 do 2019. godine. 

Diskusija

Na osnovu sprovedene analize poslovanja vinarija u odabranim opštinama AP Vojvodine (Beočin, Irig, Novi Sad i Sremski Karlovci), dobijeni su sledeći rezultati: 
• Analiza racija opšte likvidnosti je utvrdila da su posmatrane vinarije zabeležile prosečnu opštu likvidnost od 1.51, što govori da se iste ne mogu smatrati dovoljno likvidne sa aspekta teorijske referentne vrednosti 2. Opšta likvidnost je porasla za 1.15 indeksna poena tokom posmatranog perioda. 
• Analiza racija ubrzane likvidnosti je utvrdila da su posmatrane vinarije zabeležile prosečnu ubrzanu likvidnost od 0.79, što ukazuje na manju vrednost u odnosu na teorijsku referentnu vrednost 1. Ubrzana likvidnost je porasla za 0.33 indeksna poena tokom posmatranog perioda. • Analiza prinosa na aktivu je utvrdila da su posmatrane vinarije zabeležile prosečan nivo profitabilnosti od 0.03%, što potvrđuje da su iste poslovale neznatno iznad neutralnog poslovnog dobitka. Stopa prinosa na aktivu je porasla za 0.53 indeksna poena tokom posmatranog perioda. 
• Analiza prinosa na kapital je utvrdila da su posmatrane vinarije zabeležile prosečan nivo profitabilnosti od 0.73%, što ukazuje na njihovo pozitivno poslovanje. Stopa prinosa na kapital je porasla za 0.81 indeksna poena tokom posmatranog perioda. Dobijeni rezultati ukazuju da poslovanje vinarija mora biti značajno unapređeno, naročito sa stanovišta likvidnosti. Ostvarivanje minimalnog nivoa likvidnosti predstavlja preduslov za redovno servisiranje kratkoročnih obaveza i planiranje budućih investicija. Nakon što vinarije osiguraju adekvatan stepen likvidnosti, tada se fokus poslovanja vinarija može preorijentisati na njihovu profitabilnost. Permanentno usklađivanje likvidnosti i profitabilnosti predstavlja izazov za svakog privrednog subjekta, jer njihovo istovremeno podešavanje i prilagođavanje može dovesti do pozitivnih efekata na uspešnost poslovanja. 

Zaključak

Vinski turizam predstavlja jedan od potencijalno rastućih privrednih sektora u Republici Srbiji. S obzirom na prirodne resurse i tržišni potencijal Republike Srbije, ovaj segment privrede može imati značajno veći uticaj na ekonomske prilike. Prepoznavanje značaja vinskog turizma od strane kreatora ekonomske politike doprineće lakšem i intenzivnijem rastu i razvoju ovog sektora. Kreiranje stimulativnih monetarnih i fiskalnih paketa za poslovanje privrednih subjekata na tržištu vina imaće pozitivan uticaj na njihovu uspešnost i mogućnost daljeg napretka. Tržišno pozicioniranje vinarija na nacionalnom nivou otvoriće mogućnost plasmana njihovih proizvoda širom zemlje, uključujući i plasman na inostrana tržišta. Imajući u vidu povoljan geografski položaj AP Vojvodine, ovaj region se profiliše kao primarni tržišni segment koji će ubrzati vinski turizam. Kako bi vinarije u ovom delu Republike Srbije mogle plasirati tržišno orijentisane i kvalitetne proizvode, neophodno je da imaju stabilne poslovne, investicione i finansijske tokove. Rad analizira poslovanje vinarija u odabranim opštinama AP Vojvodine za vremenski period 2006-2019. godine sa stanovišta likvidnosti i profitabilnosti. Rezultati sprovedene analize vinarija ukazuju da od ukupnog broja vinarija, 40% vinarija se nalazi u Sremskim Karlovcima, dok je 55.72% zaposleno u Irigu za vremenski period 2006-2019. godine. Racio analiza posmatranih vinarija prikazuje da prosečna vrednost indikatora opšte likvidnosti vinarija iznosi 1.51, dok prosečna vrednost indikatora ubrzane likvidnosti vinarija iznosi 0.79 za vremenski period 2006-2019. godine. Vinarije u Irigu su najviše likvidne sa aspekta oba indikatora likvidnosti, dok vinarije u Beočinu imaju problem u servisiranju kratkoročnih obaveza u roku dospeća. Kada je reč o profitabilnosti posmatranih vinarija, prosečna vrednost prinosa na ukupnu aktivu vinarija iznosi 0.03%, dok prosečna vrednost prinosa na kapital vinarija iznosi 0.73%. Može se zaključiti da su vinarije u Irigu i Novom Sadu profitabilne, dok to nije slučaj sa vinarijama u Beočinu i Sremskim Karlovcima za posmatrani vremenski period 2006-2019. godine. Buduća istraživanja obuhvatiće merenje poslovanja vinarija u južnobanatskom i sremskom okrugu, što će omogućiti šire sagledavanje stanja i perspektiva vinskog turizma na ovim područjima AP Vojvodine. Na taj način, stvoriće se uslovi za komparativni prikaz i analizu većeg broja opština u više okruga, što će dovesti do preciznijih i pouzdanijih rezultata i zaključaka o uspešnosti poslovanja vinarija na teritoriji AP Vojvodine. 
Napomena: Rezultati ovog rada predstavljaju deo istraživanja vezanog za potrebe Turističke organizacije Vojvodine. 

Grafikon 5 .

 5 Prinos na kapital vinarija u odabranim opštinama AP VojvodineIzvor: Obrada autora na osnovu[22] 




  Grafikon 1 prikazuje kretanje racija opšte likvidnosti i prosečnu likvidnost vinarija u odabranim opštinama na terijtoriji AP Vojvodina za vremenski period 2006-2019.godine.Prosečna vrednost ovog indikatora iznosi 1.51, pri čemu je najniža vrednost indikatora zabeležena 2006.godini kada je iznosio 0.69.S druge strane, najveća vrednost pokazatelja je ostvarena 2019.godine i iznosi 2.84 U prve dve godine posmatranja, vinarije beleže ispodprosečnu vrednost likvidnosti, da bi u 2008.godini racio opšte likvidnosti iznosio 1.66.Nakon toga, vinarije imaju ispodprosečan trend likvidnosti, da bi u 2012.godini došlo do nivoa od 1.89.Analizirajući period od 2013-2019.godine, primetan je određeni stepen nestabilnosti u pogledu kretanja ovog indikatora, pri čemu ohrabruje rast u poslednjoj godini posmatranja.Rezultati analize prikazuju da je racio opšte likvidnosti vinarija porastao za 1.15 od početka do kraja posmatranog perioda.Posmatrajući likvidnost vinarija po opštinama za vremenski period 2006-2019. godine, rezultati prikazuju da su vinarije u Irigu najviše likvidne sa stanovišta racija opšte i ubrzane likvidnosti, dok vinarije u Beočinu imaju problem u servisiranju kratkoročnih obaveza u roku dospeća. Slično, vinarije u Novom Sadu i Sremskim Karlovcima beleže prosečne vrednosti ispod referentnih vrednosti likvidnosti u posmatranom vremenskom periodu. 


		2,00							
		1,50								1,70
		0,50 1,00	0,33	0,46	0,79 0,72	0,44	0,63	0,96 0,91 0,99	1,11	0,62 0,69 0,67 0,79
		0,00							
			2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
				Racio ubrzane likvidnosti	Prosečna vrednost
		3,5							
		3				2,89			
		2,5							
	1 2 3	0,69 0,5 1 1,5 2	0,92 0,59 1,66 1,39 0,39	0,78	1,09	1,89 1,5	1,45	1,85 1,62 2,52 0,74 1,25 1,41 1,35 1,51 0,71 1,21 2,84
	0	0 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Beočin Irig Novi Sad Sremski Karlovci
			Racio opšte likvidnosti Racio opšte likvidnost	Prosečna vrednost Racio ubrzane likvidnosti
		Grafikon 1. Racio opšte likvidnosti vinarija u AP Vojvodini
			Izvor: Obrada autora na osnovu [22]

Grafikon 2. Racio ubrzane likvidnosti vinarija u AP VojvodiniIzvor: Obrada autora na osnovu[22]Nakon prikazivanja racija opšte likvidnosti, sledi predstavljanje trenda indikatora ubrzane likvidnosti vinarija u odabranim opštinama na teritoriji AP Vojvodine za vremenski period 2006-2019.godine.Prosečna vrednost ovog pokazatelja iznosi 0.79, pri čemu je najmanja vrednost identifikovana 2006 godine kada je likvidnost bila na nivou od 0.33, dok je najveća vrednost ostvarena u 2019.godini.Tada je racio ubrzane likvidnosti iznosio 1.7 što je daleko više u odnosu na ostale godine posmatranja.Primetan je nepovoljan trend kretanja likvidnosti vinarija, posebno u periodu 2008-2012 godine, kao i 2016-2018.godine.Racio ubrzane likvidnosti je povećan za svega 0.33 tokom celokupnog posmatranog perioda, što navodi na zaključak da vinarije imaju hroničan problem u servisiranju obaveza u roku dospeća sa stanovišta ovog indikatora.Grafikon 3. Pokazatelji likvidnost vinarija u odabranim opštinama AP Vojvodine Izvor: Obrada autora na osnovu [22] Grafikon 4. Prinos na aktivu vinarija u odabranim opštinama AP Vojvodine Izvor: Obrada autora na osnovu [22]Na grafikonu 4 prikazano je kretanje prinosa na aktivu vinarija u odabranim opštinama na teritroji AP Vojvodine za vremenski period 2006-2019. godine. Prosečna vrednost ovog indikatora iznosi 0.03%. Može se primetiti da je najniža vrednost pokazatelja profitabilnosti ostvarena 2006. godine kada je iznosio -0.46%. S druge strane, najveća vrednost je identifikovana 2010. godine kada je profitabilnost iznosila 0.24%. Vinarije su ostvarile ispodprosečne vrednosti profitabilnosti u 2006. godini, kao i u periodu 2015-2017. godine, dok je u ostalim godinama, profitabilnost bila iznad proseka delatnosti. Prinos na ukupnu aktivu je porastao za 0.53 indeksna poena od početka do kraja posmatranog vremenskog perioda. 


  Nakon predstavljanja prinosa na aktivu, sledi analiza prinosa na kapital kao jedan od najvažnijih indikatora profitabilnosti. godine. Prosečna vrednost ovog indikatora iznosi 0.73%. Može se primetiti da je najniža vrednost pokazatelja profitabilnosti ostvarena 2006. godine kada je iznosio -0.18%. Takođe, najveća vrednost je zabeležena 2010. godine kada je profitabilnost iznosila 3.7%. Vinarije su ostvarile iznadprosečne vrednosti profitabilnosti u 2007. godini, kao i 2010. 2014. i 2015. godini, dok je u ostalim godinama zabeležena profitabilnost bila ispod proseka. Prinos na ukupan kapital je porastao za 0.81 indeksna poena od početka do kraja posmatranog vremenskog perioda. 



Grafikon 6. Pokazatelji profitabilnosti vinarija u odabranim opštinama AP VojvodineIzvor: Obrada autora na osnovu[22]Analizirajući profitabilnost vinarija po opštinama za vremenski period 2006-2019. godine, rezultati ukazuju da su vinarije u Irigu i Novom Sadu profitabilne, dok to nije slučaj sa vinarijama u Beočinu i Sremskim Karlovcima. Naime, Beočin i Sremski Karlovci beleže negativne stope indikatora profitabilnosti u posmatranom periodu od 2006 do 2019. godine. Najveća stopa prinosa na aktivu je zabeležena u Novom Sadu (0.59%), dok je najniža vrednost ovog indikatora identifikovana u Sremskim Karlovcima (-0.67%). Posmatrajući prinos na kapital, vinarije u Irigu su ostvarile najveću vrednost od 0.09%, dok su vinarije u Beočinu imale najnižu stopu profitabilnosti od -0.04%. Shodno tome, može se konstatovati da su vinarije u Irigu i Novom Sadu imale neznatnu profitabilnost, dok su vinarije u Beočinu i Sremskim Karlovcima poslovale sa negativnim stopama profitabilnosti.
LIKVIDNOST I PROFITABILNOST VINARIJA U ODABRANIM OPŠTINAMA AP VOJVODINE LIQUIDITY AND PROFITABILITY OF WINERIES IN SELECTED MUNICIPALITIES OF AP VOJVODINA