DETERMINANTE EFIKASNOSTI ŠUTA NA GOL NA SVETSKOM PRVENSTVU U FUDBALU U JUŽNOJ AFRICI 2010. GODINE

Keywords: Fudbal, Analiza, Tehnika, Napad, Realizacija Football, Analysis, Technique, Attack, Realization

Sažetak

Analiza fizičkih, tehničko-taktičkih i drugih aktivnosti iz prostora strukture fudbalske igre je, razvojem savremene tehnologije, postala nezaobilazni aspekt pripreme ekipa za postizanje povoljnih rezultata. Pojavom softerskih paketa za analizu, na veoma dostupan način, moguće je kvantifikovati uspešnost pojedinaca u igri, kao i učinak celoga tima. Problem ovog istraživanja predstavlja uticaj određenih tehničko-taktičkih elemenata na uspešnost realizacije napada u fudbalskoj igri. Orijentacija ovog rada vezuje se za dve tematske celine. Prva je utvrđivanje determinanti efikasnosti šuta na gol na Svetskom prvenstvu u Južnoj Africi 2010 godine, a druga tematska celina vezuje se za komparativnu analizu determinanti efikasnosti šuta na gol između pobedničkih i poraženih ekipa na pomenutom prvenstvu. Zadatak rada bio je da se utvrdi koje od posmatranih varijabli predstavljaju uspešan prediktor efikasnosti u fazi realizacije napada. Ovo eksperimentalno istraživanje transverzalnog karaktera sprovedeno je na uzorku od 16 ekipa na pomenutom prvenstvu. Svi podaci, koji su prikupljeni u istraživanju, obrađeni su postupcima deskriptivne i komparativne statistike i izvučeni su valjani zaključci na osnovu dobijenih rezultata. 

Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125 

Uvod

Danas je izražena potreba da se aktivnost fudbalera meri kvantitativno i kvalitativno u složenim uslovima igre. To je veoma kompleksno, ali je izuzetno korisno, jer se na taj način može doći do potrebnih informacija koje su korisne za programiranje rada, praćenje mogućnosti razvoja fudbalera, za ocenu trenutne sposobnosti igrača, te tendencije kretanja savremene igre. 
U literaturi su poznata merenja u kojima se prate sledeće aktivnosti fudbalera: ukupno trčanje u toku igre sa loptom i bez nje, tempo trčanja, obim i efikasnost tehničko-taktičkih elemenata, trajanje utakmice itd. 
Kod svih ovih merenja (istraživanja) koja se prate, organizator po običaju aktivnost usmerava na određenu specifičnost, evidentira i usmerava istraživanje sa ciljem da dobije podatke za koje smatra da su mu potrebni u daljem radu. Zajedničko kod svih ovih analiza je da do sada nijedan savremeni metod nije usvojen kao "zlatni" standard, jedinstven metod u analizi fudbalske igre. 
Slobodno se može reći da je evolucija fudbalske igre u poslednjoj deceniji aktivirala naučni svet da se ozbiljno posveti njenom unapređenju. U odnosu na prošlost, a zahvaljujući modernoj tehnologiji, stručnjaci uspevaju da dođu do informacija o naizgled sitnim detaljima igre, a koji se pokazuju kao krucijalni element za ostvarenje uspeha. Razlika u ukupnoj bazi podataka je velika u odnosu na prošlost. Dobijeni statistički podaci imaju nemerljivu važnost u samoj pripremi utakmice, tj. trenažnom procesu. Eksperti koji proučavaju i analiziraju podatke sada uspevaju da trenažnu aktivnost prilagode realnim potrebama utakmice, te samim tim i imaju veliki uticaj na razvoj jednog od najpopularnijih sportova današnjice. 
Analiza takmičarske aktivnosti u fudbalu, razvojem savremene tehnologije, postala je nezaobilazan aspekt pripreme ekipa za postizanje vrhunskih rezultata. 
Pojavom softverskih paketa za analizu, na veoma dostupan način, moguće je kvantifikovati uspešnost pojedinca u toku igre, kao i učinak celog tima. Uspešnost fudbalskih aktera ogleda se kroz rezultat postignut na najkvalitetnijim svetskim takmičenjima, na kojima svaka ekipa nastoji da svoje sposobnosti prezentuje na najbolji mogući način. Kako u fudbalu pobeda podrazumeva veći broj postignutih golova u odnosu na protivnika, potrebno je, u odnosu na karakteristike određenih igrača, pronaći najefikasniji i najracionalniji taktični plan igre kojim će se postići gol. Da bi se ostvario taj cilj, svaka ekipa mora da ima efikasan način osvajanja lopte, uspešnu organizaciju napada, dolazak u situaciju udarca na gol i, na kraju, postizanje gola sa visokom efikasnošću (Luhtanen i sar., 

2001).

Organizacija uspešnih napada, tj. napada koji su završeni udarcem na gol protivnika, određuje uspeh ili neuspeh jedne fudbalske ekipe. Završetak svakog uspešnog napada ogleda se kroz sredstvo napadačke taktike, a to je udarac na gol. Kako je ovaj aspekt fudbalske igre kruna svakog uspešno izvedenog napada, pridaje mu se izuzetna važnost, kako u treningu, tako i u samoj selekciji igrača koji igraju na pozicijama izrazitih napadača (Janković, 2006). Postignuti golovi, u dosadašnjoj istraživačkoj aktivnosti, najveća su identifikovana komponenta izvođenja u fudbalskoj igri. 
Analiza postignutih golova i određivanje najprikladnijih strategija napada, samo je preduslov kvalitetnog i efikasnog takmičenja u savremenom fudbalu (Acar i sar., 2007). 
U dosadašnjim istraživanjima, vezanim za analizu fudbalskih utakmica, istraživači su uglavnom bili fokusirani na analizu postignutih golova i na aktivnosti koje su dovodile do udaraca na gol na najkvalitetnijim reprezentativnim takmičenjima -svetska i kontinentalna prvenstva (Janković, 2004), a zatim i na najkvalitetnijim klupskim takmičenjima (Buraczewski & Cicirko, 2007;Szwarc, 2007;Buraczewski & Bergier, 2007). Kao korisna metoda za identifikaciju faktora koji omogućavaju uspešnost u takmičenju koristi se procena kvaliteta i kvantiteta izvođenja tehničko -taktičnih elemenata između uspešnih i neuspešnih ekipa. 
Mnoga istraživanja su se bavila značajem organizacije napada kao načinom kojim se dolazi u situaciju da se uputi udarac na protivnički gol, odnosno da se ostvari uspešan napad. Brojna istraživanja dolaze do sličnih zaključaka kada je reč o vezi između broja udaraca na gol i uspešnosti u fudbalu. Veći broj udaraca na gol obezbeđuje veću verovatnoću za postizanje gola, ali i ukazuje na određeni odnos na terenu između dva protivnika (Janković i sar., 2011). Takođe, zaključak ovakvih istraživanja je da veći broj udaraca ka golu protivnika karakteriše uspešnije ekipe (Janković i sar. 2009). 

Metodologija

Ovo je eksperimentalno istraživanje transverzalnog karaktera je urađeno indirektnom tehnikom, a kao glavna istraživačka tehnika u radu je primenjeno stručno posmatranje (Perić, 2006). Istraživanje je realizovano pregledom video snimaka 12 utakmica Svetskog prvenstva u fudbalu održanog u Južnoj Africi 2010. godine. Sve unapred definisane varijable su evidentirane u posmatrački list, uz napomenu da se do pojedinih varijabli došlo zahvaljujući materijalu sa zvaničnog internet sajta Svetske fudbalske asocijacije (FIFA). Pregledanje snimaka izvršeno je na računaru uz softer koji omogućuje usporavanje snimka, zbog preciznije evidencije parametara. Dobijeni parametri su nakon evidentiranja tabelarno i grafički prikazani, a kroz diskusiju dobijenih rezultata i obrazloženja izveden je valjan zaključak. 

Uzorak ispitanika

Istraživanje je sprovedeno na uzorku od šesnaest najuspešnijih ekipa na Svetskom prvenstvu u fudbalu u Južnoj Africi 2010. godine, pojedinačno. Samo Svetsko prvenstvo je analizirano pregledom utakmica "knockaut" faze takmičenja sve do finalnog dela, uključujući i utakmice za treće mesto. Kroz dole pomenute varijable istraživanjem su obuhvaćeni svi igrači pomenutog takmičenja, tj. kako igrači pobedničkih, tako i igrači poraženih ekipa. Istraživanje je započeto od pomenute faze takmičenja, a sa ciljem da se obrade utakmice najkvalitetnijih ekipa koje najbolje oslikavaju istraživanu problematiku. 

Uzorak varijabli

Posmatrački list sadrži sedam kategorija varijabli, sa odgovarajućim podkategorijama. Među kategorijama su: 
• Učestalost izvedenih udaraca na gol (broj šuteva, broj udaraca na gol, udarci u okvir gola, udarci van okvira gola). 
• Igrači koji su izvršili udarac na gol (igrači napada, igrači odbrane, igrači sredine). 
• Način na koji je postignut gol (udarci na gol iz prve, udarci na gol nakon prijema lopte, udarci na gol nakon driblinga). • Vrste udaraca na gol (udarci na gol nogom, udarci na gol glavom). 
• Udarci na gol nogom (udarci punim delom stopala, udarci unutrašnjim delom stopala, udarci spoljašnjim delom stopala, volej, poluvolej). 
• Udarci na gol glavom (udarci na gol čelom, udarci na gol stranama čela). 
• Vrste udaraca na gol u igri (udarci iz igre, udarci iz prekida, kazneni udarci). 

Statistička obrada podataka

Svi podaci prikupljeni istraživanjem su obrađeni postupcima deskriptivne i komparativne statistike. 
Iz prostora deskriptivne statistike, za svaki praćeni tehničko-taktički element, dobijene su numeričke vrednosti i prikazane grafičkim ilustracijama. Iz prostora komparativne statistike za utvrđivanje razlika u posmatranim razlikama korišćen je nezavisni t-test. Za sva istraživanja i grafičke ilustracije korišćen je statistički program za personalne računare "SPSS for Windows" (verzija 13.0). Podaci su obrađeni odgovarajućim matematičko-statističkim postupcima. 

Rezultati istraživanja

Prva kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli: Pošto je evidentna razlika u broju udaraca na gol glavom između pobedničkih i poraženih ekipa (58% prema 42%) u korist pobedničkih ekipa, moglo bi se zaključiti da su pobedničke ekipe imale izuzetno kvalitetno osposobljene igrače za igru glavom, ali i kvalitetne spoljene igrače koji su svojim centaršutevima servirali lopte saigračima. U fudbalu se igra veoma često usmerava tako da se dobrim centaršutevima i kvalitetnim udarcima glavom ugrozi gol protivnika. Ali ne mora da znači da je uvek tako, svaka ekipa se prilagođava svojim sposobnostima i trudi se da ih na najbolji mogući način iskoristi. 
Na osnovu izvršene analize vrste udaraca na gol nogom, konstatovano je da je najveći broj udaraca nogom izvedeno punim delom stopala -58% od ukupnog broja udaraca nogom. Razlog tome svakako može biti činjenica da je udarac punim delom stopala jedan od najčešće primenjivanh udaraca u fudbalu, a koji važi za izuzetno jak i precizan udarac. Igrač u toku utakmice stvara poziciju da uputi ovu vrstu udarca na gol, dok je najrealnija pozicija za ovaj udarac kada se igrač nalazi centralno okrenut golu. Ovaj udarac može da se izvodi iz igre, ali i iz prekida, može da se izvodi iz mesta, kao i iz pokreta -trka, nakon prijema lopte, posle uspešnog driblinga. U komparaciji pobedničkih i poraženih ekipa nema velike razlike u ovoj vrsti udarca na gol. Sledeći značajniji udarac nogom jeste svakako udarac unutrašnjim delom stopala -38% od ukupnog broja udaraca nogom na gol protivnika. U praksi, njegov naziv glasi pasing -šuting udarac, iz razloga što se koristi i za dodavanja (pas), kao i za šutiranje na gol. Njega karakteriše šira udarna površina u odnosu na druge udarce, koristi se i za kratka i za duga dodavanja i redak je udarac u fudbalu kojim se može usmeravati putanja lopte. Najčešće se koristi u situaciji kada je igrač okrenut bokom golu na različitoj udaljenosti od gola, kada igrač napada gol sa bočnih pozicija, a u zavisnosti od udaljenosti od gola koristi se za izvođenje slobodnih udaraca i prilikom izvođenja kornera. Razlika između pobedničkih i poraženih ekipa gotovo da i ne postoji. Pobednici su izveli 49,5%, a poraženi 50,5% od ukupnog broja udaraca na gol unutrašnjim delom stopala. Zanemarljiv je broj udaraca spoljašnjim delom stopala, a razlog tome je taj što je to to izuzetno neprecizan udarac, koji retko se koristi i, najčešće za dodavanja. Takođe, zabeležen je i mali broj udaraca volejem i polu-volejem na gol protivnika. Od ukupnog broja udaraca na gol nogom, volej udaraca je izvedeno 1,7%, dok je polu-volej udaraca izvedeno nešto više, odnosno 2,3%. Konstatovano je da odbrambeni igrači stoje veoma blizu protivničkih igrača i u tom slučaju onemogućavaju protivničkim igračima da upute ovu vrstu udaraca na gol. Za izvođenje ovih udaraca neophodno je da igrač namesti položaj tela dok lopta putuje ka njemu, za šta je potrebno određeno vreme i dok lopta dođe do njega, odbrambeni igrač je već pored njega. Uglavnom, ovi udarci su upućeni na gol nakon odbijene lopte. Na osnovu varijable br. 5 je utvrđeno da ne postojii razlika između pobedničkih i poraženih ekipa. Daljom analizom se dolazi do podataka da ukupan broj udaraca na gol čelom iznosi 39, što je 65% od ukupnog broja udaraca na gol glavom, dok ukupan broj udaraca stranama čela iznosi 21, što je 35% od ukupnog broja udaraca na gol glavom. Na osnovu ovih podataka, može se zaključiti da su defanzivni igrači dobrom markacijom protivničkih igrača ispred kaznenog prostora -u zoni šuta na gol -onemogućavali pas igru protivniku i na taj način sprečili stvaranje pozicije za udarac na gol. Iz tog razloga, odnosno, nemoći da se prođe kroz sredinu pas igrom, protivničke ekipe su tražile alternativno rešenje i kao plod toga je usledila igra po bočnim pozicijama čiji je glavni cilj bio uputiti što bolji i kvalitetniji centaršut, koji će biti upotrebljiv. Takođe, jedan od mogućih razloga mogu biti i ofanzivni igrači koji su dobri u skok igri, koji su svojim kretanjem uslovljavali igru koja je prilagođena njihovim sposobnostima. Udarci na gol glavom mogu biti raznovrsni, npr. iz mesta, iz skoka, iz pokreta, iz pada, iz okreta, uglavnom kada je lopta upućena iz vazduha. 
Komparativnom analizom pobedničkih i poraženih ekipa je utvrđeno da ne postoji značajna razlika u broju udaraca na gol čelom, dok evidentna razlika postoji u broju udaraca na gol stranama čela, gde su pobedničke ekipe izvele 62% od ukupnog broja udaraca na gol stranama čela, a poražene ekipe 38% od ukupnog broja. Kao jedan od mogućih razloga se javlja način upućivanja centaršuteva. Prvi način izvođenja centaršuta je da lopta bude upućena od golmana, dakle da beži od njega i ti udarci se uglavnom završavaju udarcima na gol čelom, dok drugi način podrazumeva izvođenje centaršuta, koji se svodi na to da lopta bude upućena ka golmanu. Ti udarci se uglavnom završavaju udarcima na gol stranama čela, jer je potrebno da je igrač okrzne nekom stranom čela i da lopta promeni pravac kretanja. 
Na osnovu varijable br. 7 (način udarca na gol) konstatovano je da je od ukupnog broja izvedenih udaraca na gol 29% udaraca izvedeno iz prekida dok, je 71% udaraca izvedeno iz igre. Ako se uporede pobedničke i poražene ekipe, uočiće se primetna razlika. Kod udaraca na gol koji su izvedeni nakon prekida, pobedničke ekipe su izvele nešto veći broj -41 udarac na gol, što je 58,5% od ukupnog broja udaraca na gol iz prekida, dok su poražene ekipe izvele 29 udaraca na gol, što iznosi 42,5% od ukupnog broja udaraca na gol iz prekida. Ovi podaci se mogu tumačiti agresivnijom igrom poraženih ekipa, odnosno željom da se napad protivničkih ekipa spreči po svaku cenu. Kod udaraca na gol iz igre, nešto veći broj upućenih udaraca su izvele poražene ekipe -86 udaraca na gol, što je 52,4% od ukupnog broja udaraca na gol iz igre, dok su pobedničke ekipe izvele 78 udaraca na gol, što čini 47,6% od ukupnog broja udaraca na gol iz igre. 
Jedan od mogućih razloga nešto većeg broja udaraca na gol iz igre poraženih ekipa se može tumačiti željom da se izjednači rezultat, pa je iz tog razloga veoma često šutirano na gol iz neadekvatnih pozicija za postizanje pogodka. 
U dosadašnjim istraživanjima u vezi sa analizom fudbalske utakmice, istraživači su se uglavnom bavili faktorima analize postignutih golova i aktivnostima koje su prethodile udarcu na gol. Brojni istraživači dolaze do sličnih zaključaka kada je reč o vezi između broja udaraca na gol i uspešnosti u fudbalu. Veći broj udaraca na gol obezbeđuje veću verovatnoću za postizanje gola, ali i ukazuje na određeni odnos na terenu između dva protivnika. Zaključak ovog istraživanja je da veći broj udaraca na gol protivnika karakteriše uspešnije ekipe (Janković i sar., 2009, Armatas, 2006). Pregledom savremenih istraživanja dolazi se do zaključka da se više golova postiže u drugom poluvremenu. Isti autor se bavi i analizom fudbalskih utakmica Evropskog prvenstva u fudbalu 2004 godine. Rezultati su ukazali na to da se 57,4% golova postiže u drugom poluvremenu. Ovo istraživanje ima svoju specifičnost jer ukazuje na odnos upućenih udaraca na gol i postignutih golova između pobednika i poraženih ekipa. Dalje, stavlja akcenat na igrače koji su uputili udarac na gol ili postigli gol, što ukazuje na permanetnu tranformaciju igre i igrača u svim linijama tima. Sve ovo povlači zaključak da je opšta fizička priprema igrača preduslov za pomenute transformacije. 

Zaključak

Praćenjem i analizom standardnih (tipičnih) situacija u fudbalskoj igri, moguće je zapaziti raznovrsne faktore fudbalske igre, kao i karakteristike elitnih fudbalera. Ovakav proces je mnogo kompleksniji u timskim sportovima, nego u individualnim, gde postoje diskretni, objektivni pokazatelji osobina (Reilly i sar, 2000). • Najveći broj udaraca na gol je izveden nogom. 
• Udarac punim delom stopala je najčešće primenjivani udarac na gol. 
• Igrači svih linija tima su izvodili udarce na gol, a najviše upućuju igrači napada. 
• Udarac na gol iz prvog dodira je najprimenljiviji udarac na gol. 
• Najviše udaraca na gol se izvede tokom igre. 
• Kod udaraca na gol glavom, najčešći primenjivani udarac je čelom. Značaj ovog istraživanja, kao i analize, je u tome što se oslanja na objektivne pokazatelje i dovoljnoj meri sagledava istraživanu problematiku. Ovakva analiza pruža informacije o determinantama efikasnosti šuta na gol, a valjanost analize daje određen doprinos praksi, iziskujući promene u trenažnom procesu koji je u korelaciji sa tehničko-taktičkim načinom igre. 

LITERATURA




  Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125 Armatas i sar. (2007) pregledom savremenih relevantnih istraživanja dolaze do zaključaka da se više golova postiže u drugom poluvremenu. Isti autor se bavi i analizom fudbalskih utakmica Evropskog prvenstva u fudbalu 2004 godine. Rezultati su ukazali na to da je 57,4 % svih golova postignuto u drugom poluvremenu. Abt i sar. (2002) su takođe dokazali da je frekvencija postizanja golova tokom fudbalske utakmice vremenski zavisna. Ova grupa autora podelila je fudbalsku utakmicu na šest intervala u trajanju od po 15 minuta, a rezultati su ukazivali na to da postoji jasan trend porasta postignutih golova tokom trajanja utakmice. Armatas i sar. (2007) radili su istraživanje koje je uključivalo analizu svih utakmica na Svetskim prvenstvima 1998., 2002. i 2006. godine. Rezultati su pokazali da se više golova postiže u drugom poluvremenu, a pogotovo u poslednjih 15 minuta. Ove rezultate autor pravda fiziološkim i taktičkim faktorima fudbalske igre. Janković i sar. (2009) analizirali su i uporedili utakmice tri svetska prvenstva i utvrdili da se broj golova neznatno smanjuje, ali i da se statistički značajno smanjuje broj uspešnih i nepreciznih napada. Ovakvi rezultati objašnjavaju da napadači postižu identičan broj golova, ali im je za to potrebno manje šansi, što rezultira boljom efikasnošću igrača. Problem ovog istraživanja predstavlja uticaj određenih tehničko-taktičkih elemenata na uspešnost realizacije napada u fudbalu. Cilj rada, kao i celokupna usmerenost ovog istraživanja, orijentisana je na analizu dve tematske celine. Prva tematska celina je da se utvrde determinante efikasnosti šuta na gol na Svetskom prvenstvu u fudbalu u Južnoj Africi 2010. godine. Druga tematska celina vezuje se za komparativnu analizu determinanti efikasnosti šuta na gol između pobedničkih i poraženih ekipa na pomenutom prvenstvu. Zadatak je ustanoviti koji od posmatranih varijabli predstavljaju uspešan prediktor efikasnosti u fazi realizacije napada, tačnije efikasnosti šuta na gol. Problematika ovog istraživanja je uporedna analiza posmatranih varijabli koja će potvrditi postojanje statistički značajnih razlika među vrednostima definisanih varijabli između pobedničkih i poraženih ekipa na Svetskom prvenstvu u fudbalu 2010. godine u Južnoj Africi. Takođe, trebalo bi pokazati da je manja razlika u tehničko-taktičkim karakteristikama fudbalera (svi igrači učestvuju u svim fazama igre). 




  Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMSActa 7,[115][116][117][118][119][120][121][122][123][124][125] 


Slika 4 .Slika 5 .

 45 Grafički prikaz varijable -vrste udaraca na golNe postoji signifikantna razlika u dobijenim rezultatima t-testa pomenute varijable između pobedničkih i poraženih ekipa.Peta kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli:Tabela 5. Komparativna analiza pobedničkih i poraženih ekipa u varijabli vrste udaraca na gol nogom, tGrafički prikaz varijable -vrste udaraca na gol nogom Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125Ne postoji signifikantna značajnost u razlici t-testa u pomenutoj varijabli između pobedničkih i poraženih ekipa.Šesta kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli:Tabela 6. Komparativna analiza pobedničkih i poraženih ekipa u varijabli vrste udaraca na gol glavom, tGrafički prikaz varijable -vrste udaraca na gol glavom Ne postoji signifikantna razlika u dobijenim rezultatima t-testa u pomenutoj varijabli između pobedničkih i poraženih ekipa.Sedma kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli:Tabela 7. Komparativna analiza pobedničkih i poraženih ekipa u varijabli vrste udaraca na gol u igri, tGrafički prikaz varijable -vrste udaraca na gol u igri Ne postoji signifikantna razlika u dobijenim rezultatima t-testa u pomenutoj varijabli između pobedničkih i poraženih ekipa. 




  Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125 Analizom varijable br. 6 (vrste udaraca na gol glavom) je utvrđeno da je izvedeno 60 udaraca na gol glavom, što je 25,5% od ukupnog broja udaraca na gol. 




  Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125 Temeljnim pregledom, pažljivom, pojedinačnom i komparativnom analizom praćenih varijabli sa fokusiranjem na determinante efikasnosti šuta na gol, a u skladu sa ciljem rada, mogu se izvesti sledeći zaključci: • Ne postoji značajna razlika u istraživanim varijablama, između pobedničkih i poraženih ekipa na Svetskom prvenstvu u fudbalu u Južnoj Africi 2010 godine. Jedina značajna razlika postoji u efikasnosti udaraca na gol, gde su pobedničke ekipe bile daleko uspešnije od poraženih ekipa. 


kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli:

  Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013.Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125Ne postoji signifikantna značajnost u razlici t-testa u pomenutoj varijabli između pobedničkih i poraženih ekipa. 


	Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol
	2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125	
	Druga kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli:
	Četvrta Status	Tabela 2. Komparativna anliza pobedničkih i poraženih ekipa, t-test Pobednik Poraženi t -test Igrači napada Status 6,50 (2,33) 7,00(3,38) -0,344 Pobednik Poraženi t-test	Sig. 0,736 Sig.
	Igrači sredine Udarci na gol nogom	5,13(1,55) 10,50 (2,44)		4,88(2,41) 11,38(5,42)	0,246 -0,416	0,809 0,684
	Igrači odbrane Udarci na gol glavom	3,25(1,03) 4,38(1,59)		2,63(2,26) 3,13(1,24)	0,710 1,745	0,489 0,103
		Tabela 1. Komparativna analiza pobedničkih i poraženih ekipa, t-test
	Status		Pobednik		Poražen	t-test.	Sig.
	Br.šuteva		14,88 (3,04)	14,50 (6,48)	0,148	0,884
	Br. golova		2 (1,195)		0,75 (0,886)	2,375	0,032
	Udarci u okvir gola	6,00 (0,756)	5,38 (1,996)	0,828	0,421
	Udarci van okvira gola	7,63 (2,774)	10,13 (4,454)	-1,348	0,199
	Status			Pobednik		Poraženi	t -test	Sig.
	Udarci na gol iz prve		7,25(1,98)	7,75(3,99)	-0,317	0,756
	Udarci na gol nakon prijema lopte	5,50(1,30)	5,00(2,50)	0,500	0,625
	Udarci na gol nakon driblinga	2,88(2,58)	1,75(0,70)	1,186	0,255

Slika 1. Grafički prikaz varijable -učestalost izvedenih udaraca na gol Ne postoji signifikantna značajnost u razlici pomenute varijable u rezultatima t-testa između pobedničkih i poraženih ekipa.Slika 2. Grafički prikaz varijable -igrači koji su izvršili udarac na golNe postoji signifikantna razlika u rezultatima, dobijenim t-testom, u pomenutoj varijabli između pobedničkih i poraženih ekipa.Igrači svih linija tima i kod pobedničkih i kod poraženih ekipa su upućivali udarce na gol protivnika.Treća kategorija sadrži sledeći set ispitivanih varijabli:Tabela 3. Komparativna analiza pobedničkih i poraženih ekipa (t-test) u varijabli način postizanja gola. Slika 3. Grafički prikaz varijable -način postizanja gola Tabela 4. Komparativna analiza pobedničkih i poraženih ekipa, t-test 


  Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol 2013.Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMSActa 7,[115][116][117][118][119][120][121][122][123][124][125] 


	Vujović, P., Stupar, D., Radoman, M. -Determinante efikasnosti šuta na gol
	2013. Fakultet za sport i turizam, Novi Sad, TIMS Acta 7, 115-125	
	Diskusija poziciono loša postavka napadača, gde je on prisiljen igrača napada pobedničkih i poraženih ekipa. Napadači
	poraženih ekipa uputili su nešto veći broj udaraca na da igra sa dva ili više dodira. U ovom slučaju, tehnička
	Podaci prikupljeni ovim istraživanjem ukazuju na to obučenost napadača igra izuzetno veliku ulogu, jer je to gol (56), dok su pobednički napadači uputili 51 udarac
	da je na devetnaestom Svetskom prvenstvu u fudbalu situacija gde on mora pod pritiskom brzo da reaguje i da, na gol. Ovo se može okarakterisati željom napadača
	izvršeno 235 udaraca na gol i od toga postignuto u zavisnosti od pozicije, pokuša da ugrozi gol protivnika. poraženih ekipa da se izjednači rezultat, kao i to da su se
	22 pogodka, što nam ukazuje na činjenicu da je bilo Još jedna bitna stvar jesu saigrači, koji svojim kretanjem često odlučivali na udarac na gol iz neadekvatnih pozicija
	potrebno 10,5 udaraca na gol da bi se postigao pogodak. stvaraju prostor napadaču i koji svojim pravovremenim za šut, što nije rezultiralo pogotkom. Procentualno
	Ova konstatacija se može tumačiti kao rezultat dobre i asistencijama stvaraju gol šansu. Usled dobre markacije gledano, postoji razlika u varijabli br. 2 kod igrača sredine
	organizovane igre u defanzivi. Razlog može biti taktičke defanzivnih igrača povremeno je neophodno uputiti terena i igrača odbrane između pobedničkih i poraženih
	prirode, jer je za trenera mnogo lakše osmisliti defanzivni udarac na gol posle driblinga. U igri jedan na jedan ekipa. Igrači sredine terena pobedničkih ekipa su izveli
	sistem igre u odnosu na ofanzivni sistem igre. Defanzivni dolazi do izražaja individualna karakteristika igrača, kao 51,8%, dok su igrači sredine terena poraženih ekipa
	aspekat igre u savremenom fudbalu podrazumeva igru i tehničke obučenosti. Neophodno je da igrač spozna izveli 48,2% od ukupnog broja udaraca na gol koje su
	"četiri u liniji" (dva beka i dva štopera i jedan ili dva zadnja situaciju i da reaguje na najefikasniji i najracionalniji izveli igrači sredine terena. Igrači odbrane pobedničkih
	vezna igrača ispred zadnje linije odbrane), u zavisnosti način. Ova tri načina ukazuju na raznovrsnost udaraca ekipa su izveli 55,3%, dok su igrači odbrane poraženih
	od kvaliteta protivnika i taktičke zamisli trenera. Iz tog u igri i daju jasnu sliku trenerima koji su to udarci koje ekipa izveli 43,7% od ukupnog broja udaraca na gol koje
	razloga, defanziva podrazumeva pomeranje igrača treba trenirati. Procentualno gledano, pobedničke ekipe su uputili odbrambeni igrači. Jedan od mogućih razloga
	zadnje linije tima u odnosu na loptu, zatvaranje linije su izvele 55% udaraca na gol protivnika u odnosu na tome jesu aktivnije linije tima pobedničkih ekipa. Iz svake
	dodavanja na svojoj polovini terena, dok ofanzivni sistem ukupan broj udaraca posle driblinga, dok su poražene linije tima su upućivani udarci na gol protivnika. Brza
	podrazumeva širi i dublji prostor od jedne polovine terena, ekipe izvele 45%. Ova razlika ukazuje na kvalitetnije i transformacija iz odbrane u napad i iz napada u odbranu
	gde igrači imaju veću slobodu u igri za sve udarce na gol bolje tehnički obučene igrače za dribling kod pobedničkih je doprinela boljoj igri i kvalitetnijim situacijama za
	i ne podrazumeva se da su izgrađeni iz dobrih pozicija ekipa.	upućivanje udarca na gol protivnika. Upravo je i to jedna
	za šut (varijabla br. 5), a kao razlog tome može se uzeti Varijablom br. 4 (vrste udaraca na gol) utvrđeno je od karakteristika modernog fudbala -da se igra veoma
	u obzir činjenica da se nekada šutira iz neodgovarajućih da ne postoji neka značajnija razlika između pobedničkih brzo, da se linije tima kvalitetno transformišu u zavisnosti
	pozicija. Igrači često iz nemoći upućuju udarce na gol iz i poraženih ekipa u ukupnom broju udaraca na gol od situacije na terenu i da su svi igrači tehnički obučeni
	neadekvatnih pozicija, odnosno sa mesta koja su dosta nogom (pobednik -84 udarca nogom, poraženi -91 na izuzetno visokom nivou, odnosno sposobni da upute
	udaljena od gola i u većini slučajeva ne mogu da ugroze udarca nogom), ali je evidentirana razlika u ukupnom udarac na gol protivnika. Na osnovu dobijenih rezultata
	golmana. Komparativnom analizom prve varijable broju izvedenih udaraca na gol glavom (pobednik -može se zaključiti da su ekipe približnog kvaliteta, da su
	je utvrđeno da ne postoji statistički značajna razlika 35 udaraca glavom, poraženi -25 udaraca glavom). reprezentacije posebnu pažnju posvetile selekciji igrača i
	između pobedničkih i poraženih ekipa u broju udaraca Varijabla br. 1 ukazuje na to da je od ukupnog broja da su nijanse odlučivale o pobedniku.
	na gol, ali je evidentna razlika u broju postignutih golova. udaraca na gol na Svetskom prvenstvu u Južnoj Africi	Varijabla br. 3 ukazuje na to da ne postoji značajna
	Pobedničke ekipe su uputile 119 udaraca na gol i od toga (koji su obuhvaćeni istraživanjem), od 235 udaraca na razlika između pobedničkih i poraženih ekipa. Poražene
	postigle 16 pogodaka, dok su poražene ekipe uputile gol čak 175 udaraca izvedeno nogom, dok je preostalih ekipe su izvele nešto veći broj udaraca na gol iz prve,
	116 udaraca na gol i od toga postigle šest pogodaka. 60 udaraca izvedeno glavom. Procentualno gledano, bez prijema, 62 udarca, dok su pobedničke ekipe uputile
	Procentualno gledano, pobedničke ekipe su izvele 50,5%, nogom je izvedeno 74,5%, a glavom 25,5% udaraca. 58 udaraca na gol bez prijema. Ova konstatacija može
	a poražene ekipe 49,5% od ukupnog broja udaraca na gol.	se prokomentarisati kvalitetom defanzivnih igrača
	Od ukupnog broja upućenih udaraca na gol, pobedničke	pobedničkih ekipa, koji svojim taktičkim i tehničkim
	ekipe su uputile čak 40,33% u okvir gola, dok su poražene	sposobnostima, ali i dobrom postavkom u igri,
	ekipe u okvir gola uputile 37,6% od svojih ukupnih	onemogućuju protivničkom napadaču da primi loptu.
	udaraca. Pobedničke ekipe su na svakih 5,4 udarca na	Odbrambeni igrači stoje dosta blizu protivnika i na taj
	gol postizale pogodak, dok je poraženim ekipama bilo	način ga prisiljavaju da igra iz prve, što ujedno može biti
	potrebno 19,3 udarca na gol da bi postigle pogodak. Ovo	i taktička zamisao šefa stručnog štaba. Kod udaraca na
	se može okarakterisati kao bolja organizacija ofanzivnog	gol posle prijema, pobedničke ekipe su izvele 44 udarca
	aspekta fudbalske igre pobedničkih ekipa.	na gol, dok su poražene ekipe izvele 40 udaraca na gol.
	Na osnovu varijable br. 2 (igrači koji su izvršili	U fudbalu je gotovo nemoguće uvek uputiti udarac na
	udarac na gol) nije evidentirana značajna razlika između	gol bez prijema lopte, a jedan od razloga jeste svakako
		123

Fakultet za sport i turizam, Novi Sad MSc Dušan Stupar, Fakultet za sport i turizam, Novi Sad Dr Miroslav Radoman, UEFA -kontrolor suđenja
DETERMINANTE EFIKASNOSTI ŠUTA NA GOL NA SVETSKOM PRVENSTVU U FUDBALU U JUŽNOJ AFRICI 2010. GODINE