UVOD

Science Citation Index (SCI), razvijen od strane Eugene Gar eld šezdesetih i sedamdesetih godina, kao izvor za bibliometrijske studije počeo je da se koristi nakon sedamdesetih godina. U početnoj fazi, SCI je uključivao manje od hiljadu međunarodnih časopisa iz nekoliko naučnih oblasti (Basu A., 2010). Uključivanje časopisa na SCI listu bio je sinonim za visok kvalitet. Prosečna citiranost časopisa, impakt faktor, široko je prihvaćen kao znak kvaliteta časopisa. Udeo radova iz jedne zemlje se takođe rutinski koristi kao mera naučne produktivnosti nacije. 
Sa stanovišta zemalja, posebno onih u razvoju, uključivanje njihovih časopisa u SCI je važno iz nekoliko razloga: Prvo, naučni časopisi su najvažniji medij za prenos znanja u modernoj nauci, pa i uključivanje domaćih časopisa na SCI poboljšava međunarodnu vidljivost naučne produkcije u zemlji. (Marusić i Marusić, 2005). Takođe, prisustvo članaka domaćih autora na SCI listi može značajno uticati na bibliometrijsku procenu zemlje u globalnoj naučnoj produktivnosti (Zitt i ostali, 2003). Konačno, časopisi i njihovi urednici u malim naučnim sredinama mogu da preuzmu ulogu edukatora i doprineti povećanju naučne proizvodnje pojedinih istraživača. Edukativna uloga časopisa može biti još izraženija ako je priznata i cenjena lokalno zbog njihovog uključivanja u prestižnim publikacijama kao što je SCI lista (Marušić i ostali, 2006). 
Broj publikacija indeksiranih u WOS-u je u značajnom porastu u poslednjih nekoliko godina, a kao posledicu ovakvog trenda pojedini autori navode konkurenciju sa novom bibliometrijskom bazom podataka Scopus. (Michels C., Schmoch U., 2012). U periodu od 2000 do 2008 evidentiran je rast od 34% u broju radova koji se indeksiraju na SCI listi. Deo ovog rasta (17%) potiče od uključivanja časopisa koji su objavljivani duže vreme, ali jednostavno nisu bili uključeni u bazu. (Michels C., Schmoch U., 2012). Udeo radova sa međunarodnim koautorstvom u nekim od ovih časopisa može biti prilično nizak, a većina radova je objavljena od strane autora iz zemlje objavljivanja (Moed, 2002). To bi moglo da proizvede nesrazmerno veliki broj radova objavljenih iz jedne zemlje, što dovodi do zaključka da je produktivnost zemlje povećana, dok u stvari ono što se dogodilo jeste dodatni set radova iz zemlje koji su postali vidljivi jednostavno zbog uključivanja nekih časopisa na SCI. Ovo pokreće više povezanih pitanja: Pregledom objavljenih radova po godinama dobija se godišnja produkcija objavljenih radova jedne zemlje. Prilikom objavljivanja rezultata treba biti oprezan iz više razloga: 
Prilikom prihvatanja časopisa na SCI listu, često se časopisima priznaju i radovi iz prethodnih godina, pa tako može da se desi da ukoliko je časopis stavljen u WOS 2014. godine, u bazu budu ubačeni radovi iz prethodnih godina što automatski povećava broj objavljenih radova autora iz te zemlje. Takođe, vrlo čest slučaj je da časopis bude isključen sa SCI liste što će rezultirati u smanjenju broja radova autora iz te zemlje. Dakle, ovo je jedan od razloga, zašto je bitno sagledati udeo domaćih časopisa u WOS-u kao i udeo domaćih radova u domaćim časopisima kako bi bolje sagledali u kojoj meri udeo domaćih časopisa utiče na produkciju radova iz zemlje domaćina. 
U radu je istraživan uticaj prisutnosti domaćih časopisa koji se referišu u WOS na kljucne nalaze analize naučne, produktivnosti Srbije, s posebnim naglaskom na dinamiku te prisutnosti, odnosno, promenu broja domacih casopisa koji se referišu u WOS tokom vremena. 

PREGLED LITERATURE

U studiji (Basu, 2000). koristeći SCI podatke za Indiju u periodu od 1980. do 1998. Godine zaključeno je da učešće naučnih radova varira prilično tokom godina. Promene su u visokoj korelaciji sa udelom časopisa indeksiranih u WOS. Udeo Indije je pao sa 3% na 1,5% ukupne svetske produkcije tokom 1980-ih godina, ne zbog pada realne produktivnosti, već kao direktna posledica činjenice da je broj indijskih časopisa indeksiranih na SCI listi pao za više od polovine u istom periodu. 
U studiji (Moed, 2002) predlaže se da je u cilju procene kineske istraživačke aktivnosti prikladnije koristiti nacionalni citatni indeks. Procena pozicije međunarodne kineske istraživačke aktivnosti bi trebala da bude bazirana na podacima iz WOS baze sa isključenim kineskim časopisima iz analize. Takođe, predlaže se računanje indikatora međunarodne naučne aktivnosti koji se de niše kao odnos broja radova u međunarodnim časopisima indeksiranim na SCI listi sa isključenim kineskim časopisima i ukupnim Izvor: (Basu A., 2010) brojem radova objavljenim u nacionalnim kineskim ili drugim časopisima, nezavisno da li su časopisi na SCI listi ili ne. Sa druge strane, povećanje naučne produktivnosti u Brazilu povezano je ne samo sa povećanjem broja indeksiranih časopisa već i odličnim performansama akademskih programa naročito u oblastima medicine i poljoprivrede (Leta J. 2011). U nekim zemljama, poboljšanje međunarodne vidljivosti i uticaja lokalnih časopisa je dugogodišnji zadatak. Pored toga, neki autori smatraju da društveni i politički faktori treba da budu uzeti u obzir kako bi se objasnio oštar porast naučne produkcije nekih zemalja (Moia-Anegon i Herero-Solana, 1999). 
Rezultati istraživanja u studiji (Francisco Collazo-Reyes, 2014) pokazuju da je rast broja časopisa iz Latinske Amerike koji se indeksiraju u WOS-u rezultat promene uredničke politike WOS, a ne promene u naučnoj produkciji zemalja Latinske Amerike. Uređivačka politika WOS je namerno usmerena ka povećanju broja lokalnih/regionalnih časopisa u cilju odgovora na povećanu pokrivenost međunarodnih indeksa (Basu 2010; Mihels i Schmoch 2012). Konkretno, Brazil ima najveći porast u produkciji radova, kao i u broju novih lokalnih časopisa indeksiranih u WOS-u. Povećanje broja radova autora iz Latinske Amerike u WOS direktno je rezultat enormnog rasta brazilske produkcije radova u lokalnim časopisima, s obzirom na visok procentualni udeo radova brazilskih autora u brazilskim časopisima. 

METODOLOGIJA

U svrhu što tačnije i sveobuhvatnije analize naučne produktivnosti, korišćena je baza Web of Science. Web of Science je međunarodna multidisciplinarna baza koja pokriva više od 12.000 časopisa sa najvećim impakt faktorima i preko 150.000 zbornika radova. Web of Science pruža uvid u 6 baza citiranosti: Science Citation Index Expanded koji sadrži preko 8.300 časopisa u okviru 150 disciplina, Social Sciences Citation Index sadrži preko 4.500 časopisa u okviru 50 disciplina iz oblasi društvenih nauka kao i 3.500 vodećih svetskih naučnih i tehničkih časopisa, Arts & Humanities Citation Index preko 2.300 časopisa iz oblasi umetnosti i humanističkih nauka, Conference Proceedings Citation Index -preko 148.000 časopisa i zbornika radova u dve edicije: društvene nauke i humanističke nauke sa ukupno 256 disciplina, Index Chemicus i Current Chemical Reactions (http:// thomsonreuters.com/). U radu je prikazana naučna produktivnost Srbije u međunarodnim časopisima indeksiranim u bazi WOS u periodu od 2000-2012. godine. Prikazan je ukupan broj objavljenih radova po godinama, kao udeo radova koji su objavljeni u domaćim časopisima indeksiranim u bazi WOS. Naglasak u radu je upravo na domaćim časopisima i na njihovom doprinosu rastu naučne produkcije Srbije u navedenom periodu. 
Data je lista svih časopisa koji se nalaze u bazi WOS, prve godine referisanja kao i broj domaćih radova koji se objavljuju u ovim časopisima. 
U nastavku rada analizirana je naučna produktivnost autora iz Srbije prema naučnim oblastima, kretanja i speci čnosti rasta i pada u broju radova tokom godina. Analiziran je uticaj domaćih časopisa na produktivnost pojedinačnih oblasti i ukazano je na opreznost prilikom tumačenja rasta produktivnosti pojedinačnih naučnih oblasti. 

MEĐUNARODNA NAUČNA AKTIVNOST SRBIJE U ČASOPISIMA KOJI SU INDEKSIRANI U WOS.

Trendovi, specifičnosti, naučne oblasti. 
U 2000. godini Srbija (tadašnja Jugoslavija) je imala 1221 objavljena rada, da bi 2012. godine ovaj broj dostigao rekordnih 7243 (Slika 2). Od ukupno 44.083 rada koji su objavljeni u ovom periodu, 31.201 pripada člancima u naučnim časopisima što čini 70,8%, 6.936 pripada zbornicima radova što čini 15,7% i 6.311 publikacija koje pripadaju kategoriji meeting apstract što čini 14,3%. Ako ovaj odnos uporedimo sa svetskim odnosom prema kome 58% publikacija pripada člancima u naučnim časopisima, možemo zaključiti da su istraživaci u Srbiji u odnosu na svetski prosek više okrenuti ka objavljivanju radova u časopisima a manje ka ostalim vrstama publikacija. 
U tabeli 1 prikazana je dinamika objavljivanja radova po godinama kroz lančane i bazne indekse. Na Analiza naučne produktivnosti Srbije pokazuje evidentan uzlazni trend objavljivanja radova koji se nalaze na SCI listi. Godišnji rast je naročito intenziviran u periodu od 2007 do 2012 godine. Međutim, osnovno pitanje koje se postavlja je da li je ovaj rast prouzrokovan stvarnim povećanjem radova u kvantitativnom smislu ili je on prouzrokovan drugim faktorima? Na osnovu pregleda domaćih časopisa koji se referišu u WOS-u, može se zaključiti da je priključivanje nacionalnih časopisa koji na WOS listu osnovni pokretač rasta naučne produktivnosti u Srbiji, što najbolje može da se vidi analizom rasta pojedinačnih oblasti. Prilikom procenjivanja načne produktivnosti zemlje, potrebno je uzeti u obzir udeo nacionalnih časopisa indeksiranih u WOS, s obzirom da zemlja može da poboljša svoju poziciju u naučnoj produkciji bez objavljivanja radova u drugim međunarodnim časopisima, pokušavajući da uključi više nacionalnih časopisa u bazu WOS. U periodu od 2000. do 2012. godine evidentan je rast broja radova autora iz Srbije koji se indeksiraju na SCI listi. Rast od17% potiče od uključivanja nacionalnih časopisa koji su objavljivani duže vreme, ali jednostavno nisu bili uključeni u bazu. Udeo radova sa međunarodnim koautorstvom u nekim od ovih časopisa može biti prilično nizak, a većina radova su objavljeni od strane autora iz zemlje objavljivanja.To bi moglo da proizvede nesrazmerno visoku cifru broja radova objavljenih iz jedne zemlje, što dovodi do zaključka da je produktivnost zemlje povećana, dok u stvari ono što se dogodilo jeste dodatni set radova iz zemlje koji su postali vidljivi jednostavno zbog uključivanja nekih časopisa na SCI. Ako povećanje prosečnog broja radova u nacionalnim časopisma postane norma, pitanje je u kojoj meri će kvalitet međunarodnih časopisa u budućnosti oslikavati stvarno stanje. 
Glavni zaključak ove analize je da Srbija ima trend rasta broja publikacija na SCI listi koji je u velikoj meri prouzrokovan objavljivanjem radova u domaćim časopisima. U radu nije analiziran kvalitet radova i publikacija u kojima se objavljuju radovi, međutim, da bi se dobila kompletna slika nauke u Srbiji, neophodno je dublje analizirati i kvalitativnu dimenziju objavljenih radova, što je predmet daljih istraživanja autora rada. 
is paper analyzes the scienti c productivity of authors from Serbia and the international position of serbian science. Scienti c productivity is measured by the number of publications that are cited in WoS (Web of Science) in the period of 2000-2012. Emphasizing the articles published in national journals that are referred to WOS, it is analyzed their contribution to the total scienti c production in Serbia, which is present in the period of 2000 to 2012. Analysing the international scienti c productivity of country it is necessary to take into account the factor of international coverage of national journals in the WoS. 
Key words: Web of science, scienti c productivity, journals, scienti c elds 

Slika 1 .

 1 Promene u broju indeksiranih časopisa u bazi Skopus u periodu od 1996. do 2007. godine 




  Udeo radova u domaćim časopisima u odnosu na ukupan broj radova je do 2006. godine varirao u opsegu od 5 do 10% dok je od 2008. godine ovaj opseg od 12 do 16%. međutim ako posmatramo samo radove koji su objavljeni u časopisima, dakle ukoliko isključimo ostale vrste publikacija ovaj procenat je drastično viši pa tako od 2008. do 2010. ovaj procenat je preko 22% (tabela 1). Sumiranjem pokazatelja u tabeli dolazi se do zaključka da 16,97% ukupnog rasta u broju radova u među-narodnim časopisima potiče od uključivanja nacionalnih časopisa. Rast produktivnosti srpskih autora je rezultat više faktora, a bitan faktor rasta je i broj časopisa koji se indeksiraju u bazi WOS. Broj domaćih časopisa u bazi WOS je promenljiv, pa iz tog razloga je veoma bitno utvrditi doprinos domaćih časopisa međunarodnoj poziciji Srbije meren naučnom produktivnošću. Ovde je, međutim, neophodno istaći ulogu pravilnika o postupku i načinu vrednovanja i kvantitativnom iskazivanju naučnoistraživačkih rezultata istraživača prema kome se potencira objavljivanje Slika 2. Broj objavljenih radova srpskih autora u periodu od 2000. do 2012. godine koji se indeksiraju, zatim WOS oblasti kojima pripadaju, prva godina referisanja kao i broj radova u časopisima autora iz Srbije. Može se videti na koji način je broj časopisa rastao svake godine, ono što je evidentno je da je broj časopisa naglo povećan 2007. i 2008. godine. 


	-kon konstantnog rasta u broja objavljenih radova do 2006. godine, u 2007. godini dolazi do naglog rasta (u 2007. godini zabeležen je najveći lančani indeks koji govori da je postojao rast od 36% u objavljenim radovima u odnosu na 2006. godinu). Bazni indeksi pokazuju koliki je rast u broju objavljenih radova u odnosu na početnu 2000. godinu. Rast od 493% zabe-ležen je 2012. godine u odnosu na 2000. godinu. Broj radova u domaćim časopisima beleži takođe rast, pa tako u 2000. godini od 1221 ukupno objavljena rada, 129 radova pripada domaćim časopisima, dok u 2012. 2010 2011 2012 Tabela 1. Broj objavljenih radova, udeo radova u domaćim časopisima godini od ukupno 7243 objavljena rada, 965 radova pripada domaćim časopisima. 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 ukupno 2000-2012 Broj radova -ukupno 1221 1388 1665 1724 2164 2586 2605 3547 4162 4955 5195 5628 7243 44083 Broj radova u casopisima u bazi WOS 1040 1000 1012 1175 1404 1610 1745 2326 2770 3357 3753 4427 5582 31201 Broj radova u domaćim časopisima u bazi WOS 129 102 103 1028 134 148 140 367 634 800 829 816 965 5295 Udeo radova koji su objavljeni u domacim casopisima u odnosu na broj radova u svim časopisima 10.57% 7.35% 6.19% 59.63% 6.19% 5.72% 5.37% 10.35% 15.23% 16.15% 15.96% 14.50% 13.32% 12.01% Udeo radova koji su objavljeni u domacim casopisima u odnosu na broj radova u svim izvorima 12.40% 10.20% 10.18% 87.49% 9.54% 9.19% 8.02% 15.78% 22.89% 23.83% 22.09% 18.43% 17.29% 16.97% Dinamika objavljivanja radova -Lančani indeks 113,68 119,96 103,54 125,52 119,50 100,73 136,16 117,34 119,05 104,84 108,33 128,70 Dinamika objavljivanja radova -Bazni indeks 100 ukupno 129 102 103 128 134 148 140 367 634 800 829 816 965 5295 113,68 136,36 141,20 177,23 211,79 213,79 290,50 340,87 405,81 425,47 460,93 593,20 radova u međunarodnim časopisima (www.mpn.gov. rs). Naime, objavljivanje radova u časopisima koji su indeksirani na SCI listi postao je uslov za napredova-nje u više istraživačko zvanje. Ovakva naučnoistraži-vačka politika sigurno je ključni faktor za enorman rast naučne produkcije autora iz Srbije u bazi WOS. U 2014. godini Srbija ima 23 domaća časopisa koji se indeksiraju u bazi WOS (tabela 2). U tabeli su pri-Physical, Chemical & Earth Sciences; 2011 10 3 13 POVEZANOST RASTA NAUČNE PRODUKCIJE I RASTA BROJA ČASOPISA KOJI SE INDEKSIRAJU. Značaj časopisa za naučnu produkciju Srbije WOS razvrstava naučne radove u ukupno 251 naučnu oblast. S obzirom na veoma široku podelu prema nauč-nim oblastima, u radu je bilo nemoguće analizirati sve oblasti već je fokus stavljen na najproduktivnije obla-sti, kao i oblasti kod kojih je zabeležen značajan trend rasta. Prvih 37 oblasti zauzimaju preko 90% ukupnog kazani nazivi časopisa Serbian Astronomical Journal udela u svim objavljenim publikacijama (Tabela 2).



  Tabela 3. Broj objavljenih radova prema oblastima i prosečan godišnji rast za prvih 37 WOS oblasti imala je prosečan godišnji rast od 57% od 2005 do 2012. godine; ukoliko se bolje pogleda, razlog ovakvom rastu je 2008. godina u kojoj je Srbija imala 312 radova u poređenju sa 2007. godinom u kojoj je imala 28 radova. Ovaj trend nije rezultat rasta naučne produktivnosti iz ove oblasti već priključivanje dva domaća časopisa iz oblasti opšte medicine na WOS listu. Ti časopisi su Vojnosanitetski pregled i Srpski arhiv za celokupno lekarstvo u kojima domaći autori imaju 1142 rada u periodu od 2008. do 2012. godine. Pored opšte medicine, oblast biologija (biology) ima prosečan godišnji rast od 30,57%, što je posledica povećanja broja radova iz ove oblasti 2007. godine. U 2006. godini Srbija je imala 34 rada ovoj oblasti da bi u 2007. imala 106, u 2008 132 itd. Ovaj trend je direktno vezan za priključivanje časopisa Archives of Biological Sciences na WOS listu 2007. godine. 


	Tabela 4. Učešće nacionalnih časopisa u međunarodnoj naučnoj produktivnosti za pojedinačne oblasti neophodno uzeti u obzir i faktor međunarodne po-
	WOS oblast krivenosti nacionalnih časopisa u bazi WOS. Srbija Ukupno radova ima trend rasta broja publikacija na SCI listi koji je u velikoj meri prouzrokovan objavljivanjem radova u medicine general internal 2126 domaćim časopisima.	Ukupno radova u domaćim časopisima 1422	Učešće domaćih časopisa naučnoj produktivnosti 66,89%
	chemistry multidisciplinary	2014	1137	56,45%
	mathematics applied Mathematics ZAKLJUČNA RAZMATRANJA	1823 1373	140 140	7,68% 10,20%
	biochemistry molecular biology engineering chemical Rast naučne produktinosti u Srbiji je rezultat više 1127 1065 Biology 948 faktora. Naglašava se uloga pravilnika o naučnoistra-metallurgy metallurgical engineering 779 živačkom vrednovanju rezultata istraživača prema computer science information systems 738 kojim se potencira objavljivanje radova u međuna-Agronomy 645 rodnim časopisima. Naime, objavljivanje radova u veterinary sciences 614 časopisima koji su indeksirani na SCI listi postao je uslov za napredovanje u više istraživačko zvanje. Ni-	80 504 592 190 49 178 469	God. 7,10% 47,32% 62,45% 24,39% 6,64% 27,60% 76,38%	God.
	00 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 Ukupno jedan doktorat ne može biti odbranjen ukoliko nije is-engineering electrical electronic 73 200 175 178 117 155 143 264 261 276 208 231 363 2644 medicine general internal 8 9 9 1 17 10 12 28 312 332 358 453 577 2126 chemistry multidisciplinary 133 110 99 121 147 157 146 206 159 168 179 177 212 2014 mathematics applied 32 50 53 49 59 84 106 142 163 242 260 311 272 1823 materials science multidisciplinary 74 32 37 99 139 142 148 169 151 157 161 170 210 1689 clinical neurology 6 16 30 54 169 163 113 82 143 189 168 150 178 1461 mathematics 45 63 53 62 61 67 88 118 139 152 156 189 180 1373 pharmacology pharmacy 35 40 43 51 90 88 108 125 170 166 138 184 132 1370 oncology 32 24 54 30 85 132 94 111 133 152 144 132 158 1281 physics applied 44 40 143 63 59 53 73 169 128 152 119 97 122 1262 physics multidisciplinary 40 48 50 37 47 64 69 139 84 140 83 146 258 1205 chemistry physical 38 47 45 60 74 76 74 139 95 142 113 157 134 1194 neurosciences 17 23 40 55 114 123 92 58 129 143 141 117 134 1186 telecommunications 11 109 43 118 16 178 19 107 53 137 48 41 281 1161 biochemistry molecular biology 52 61 73 57 57 78 68 82 84 152 114 117 132 1127 engineering chemical 16 13 16 18 33 19 46 102 116 175 158 161 192 1065 biology 4 9 5 21 24 20 34 106 132 128 168 127 170 948 environmental sciences 14 20 14 23 26 46 44 65 73 134 127 130 164 880 cardiac cardiovascular systems 40 44 42 34 41 56 63 50 80 68 115 83 130 846 plant sciences 30 26 28 44 50 49 55 89 93 115 73 81 113 846 astronomy astrophysics 17 22 27 100 40 40 75 69 132 91 58 78 84 833 computer science artificial intelligence 15 35 62 34 49 44 66 75 115 93 73 54 111 827 optics 14 34 32 125 36 40 58 87 104 79 66 71 79 825 physics condensed matter 38 21 75 44 59 62 50 130 65 66 68 63 64 805 metallurgy metallurgical engineering 15 12 12 22 32 30 48 51 75 78 70 76 258 779 food science technology 18 19 26 23 28 48 52 48 60 77 97 131 143 770 computer science information systems 8 110 32 15 20 105 12 56 83 121 66 47 63 738 ry) koja je imala značajan rast 2007. godine da bi se konferencije: Eurocon 2005, international conference Udeo % rast 2000-2005 rast 2005-2012 6,00% 15,06% 12,16% 4,82% 4,46% 57,93% 4,57% 3,32% 4,29% 4,14% 19,30% 16,79% 3,83% 13,04% 5,59% 3,31% 66,04% 1,26% 3,11% 7,96% 14,12% 3,11% 18,44% 5,79% 2,91% 28,34% 2,57% 2,86% 3,72% 11,91% 2,73% 9,40% 19,92% 2,71% 13,86% 8,10% 2,69% 39,58% 1,22% 2,63% 55,68% 6,52% 2,56% 8,11% 7,52% 2,42% 3,44% 33,04% 2,15% 32,19% 30,57% 2,00% 23,79% 18,16% 1,92% 6,73% 12,03% 1,92% 9,81% 11,94% 1,89% 17,11% 10,60% 1,87% 21,00% 1,83% 9,79% 1,67% 51,49% -7,30% 1,75% 19,62% 15,59% multidisciplinarnu hemiju (chemistry multidisciplina-Uzrok ovakvom rastu je 154 objavljenih radova na dve 1,77% 13,86% 30,74% listu 2007. godine, a interesantno je pogledati oblast sa 16 radova u 2004. na 178 radova u 2005. godini. 0,45% ca priključivanja časopisa Hemijska industrija na SCI telecommunications beleži rast radova domaćih autora 9,72% ima prosečan godišnji rast od 33,04%, što je posledi-munskom časopisu Metalurgia international. Oblast 1,88% 21,52% 13,22% U podacima koji govore o prosečnom godišnjem rastu, oblast opšta interna medicina (medicine general broja publikacija u okviru koje se objavljuju rado-vi iz pojedinačnih oblasti. U oblasti menadžmenta, Srbija ima preko 45% objavljenih radova u časopisu African journal of business managementu periodu od 2000 -2011 godine. (Živković L., Štrbac D., Kutlača Đ., 2013). Oblast metallurgy metallurgical engineering u 2012. godini beleži enorman rast broja objavljenih radova, od 76 radova objavljivanih 2011. do 258 rado-va u 2012. godini. Pretraživanjem ove oblasti može se videti da je u 2012. godini 168 radova objavljeno u ru-internal) Oblast hemijski inženjering (engineeringchemical) punjen uslov o objavljivanju rada na SCI listi. Ovakva produktivnosti u toj oblasti već proširenja liste časopi-naučnoistraživačka politika sigurno je ključni faktor sa iz Srbije koji su referisani u WoS-u. za enorman rast naučne produkcije autora iz Srbije u Doprinos domaćih časopisa naučnoj produktivno-bazi WOS. Rezultati analize objavljenih radova u pe-sti po oblastima je značajan u sledećim WOS riodu od 2000. do 2012. godine potvrđuje prethodno medicine general internal, chemistry multidisciplinary, iznetu strategiju naučnoistraživačkog sektora Srbije. engineering chemical, biology, metallurgy metallurgical Međutim, da bi dobili tačnu sliku rasta radova na SCI engineering, agronomy i veterinary scinces (tabela 3). listi neophodno je sagledati više faktora. U ovom radu Pored pregleda domaćih časopisa, neophodno je je analiziran faktor međunarodne pokrivenosti nacio-i analizirati doprinos međunarodnih časopisa do-maćoj naučnoj produktivnosti a naročito u smislu nalnih časopisa i njihov uticaj na rast produktivnosti.
	chemistry analytical 2008. godine opet vratila na nivo iz prethodnih godi-38 42 30 55 57 50 56 57 59 64 66 77 84 on computer as a tool (održane u Srbiji) i Telsiks 2005 735 1,67% 5,49% 7,41%
	psychiatry na. Ovaj podatak je u izvesnoj sličnosti sa kretanjem 19 0 34 27 52 39 24 50 87 79 126 108 86 (održane u Srbiji). Broj izvora u kojima se objavljuju 731 1,66% 14,38% 11,30%
	peripheral vascular disease endocrinology metabolism broja domaćih članaka u okviru časopisa Journal of 16 11 30 50 55 50 97 43 76 59 104 49 86 24 20 48 24 54 34 47 78 60 79 77 88 82 radova je veoma bitan faktor promenljivosti naučne 726 1,65% 22,79% 7,75% 715 1,62% 6,97% 12,58% computer science interdisciplinary applications 20 29 7 26 28 126 30 40 71 65 68 99 68 677 the Serbian Chemical Society u kojem se može videti produktivnosti jer što je manji broj publikacija u koji-1,54% 36,81% -8,81% physics atomic molecular chemical 22 43 31 39 59 41 42 59 68 56 48 56 89 653 da su domaći autori imali 111 radova u 2007. godini, ma se objavljuju radovi, veći je rizik da bi eventualnim 1,48% 12,45% 11,07% agronomy 8 22 57 15 12 21 19 62 46 51 86 95 151 645 što u poređenju sa ostalim godinama kada su imali 69 isključivanjem časopisa sa SCI liste naučna produkcija 1,46% 19,30% 28,18% immunology 19 20 73 13 49 33 28 59 79 69 24 47 103 616 radova (2006. godine) i 70 radova (2008. godine) iz-Srbije opala. 1,40% 11,04% 16,26% veterinary sciences 36 33 36 35 46 47 49 45 42 58 63 55 69 614 1,39% 5,33% nosi značajno više. Dakle, trend rasta objavljenih pu-Evidentno je da analiza naučne produktivnosti 5,49% psychiatry sci 19 0 34 27 52 39 24 50 87 79 126 108 86 611 1,39% 14,38% 11,30% blikacija na SCI listi nije posledica povećanja naučne Srbije prema oblastima govori da je prilikom analize