Globalna ekonomska kriza je otkrila strukturne slabosti privreda i nedostatke ekonomskih politika razvijenih zemal a i zemal a u razvoju, ukl u uju i zeml e centralne, isto ne i jugoisto ne Evrope koje su registrovale dubok realni pad BDP u 2009. nakon prethodnog višegodišnjeg privrednog rasta u proseku izme u 5% i 6%. Kod mnogih zemal a u razvoju je smanjena kupovna mo plata i penzija i investicioni kapacitet. U takvoj ekonomskoj situaciji zeml e ovog regiona su zatražile stranu finansijsku pomo , budu i da budžetski resursi i raspoloživi priliv stranog kapitala nisu mogli da ublaže krizu. Pri tome, mnoge zeml e su antikrizni program primenile sa zakašnjenjem, a neke zeml e su pružile pomo privredi i stanovništvu brzo i koordinirano. MMF i EU su program krizne pomo i pružale svojim lanicama u skladu sa utvr enim kriterijumima. Ekonomska nejednakost i kriza imaju me usobno povratno dejstvo. Sa jedne strane visoka stopa nejednakosti može biti posledica delovanja negativnih ekonomskih faktora, dok sa druge produbl uje i produžava krizu u kojoj se država nalazi. Razlog za to je što nejednaka društva ne mogu istovremeno biti i efikasna, a njihove ekonomije stabilne i održive na duži vremenski period. Isto se odnosi i na društva u kojima se one stvaraju. Negativne ekonomske posledice nejednakosti se mogu prve uo iti. 
Evropska unija, ekonomska nejednakost, kriza, makroekonomski pokazatelji E02, E24, F36 

In It Together: Why Less Inequality Benefits All