אחרי הבחירות של 1936 החל קוגלין להביע עמדה אוהדת לאיטליה הפשיסטית ולגרמניה הנאצית. שתיהן מהוות, לדבריו, סם שכנגד 'הרעל הקומוניסטי'. באשר לזה האחרון, הוא ציין את מעורבותם הלא-פרופורציונלית של יהודים בקרב הבולשביקים בעת מהפכת אוקטובר, ובה בעת, טען שזו נתמכה על ידי בנקאים יהודים. כעדות להתקרבות רעיונית, הדר שטירמר העתיק קטעים מ"צדק חברתי", ואילו קוגלין העתיק חלק גדול מנאום של יוזף גבלס לביטאונו, וחתם עליו את שמו-שלו. ביטאון התנועה החל לעסוק ב-1938 בענייני חוץ במידה גוברת והולכת. עמדתו הייתה בדלנית-קיצונית ואנטי-בריטית. בקיץ 1938, בעת משבר צ'כוסלובקיה שקדם לועידת מינכן, הצדיק את גרמניה ושפך זעמו על וינסטון צ'רצ'יל. בהמשך לאותו קו, החל קוגלין לגלוש לעבר אנטישמיות, ואף זאת במידה גוברת והולכת. באותה תקופה הוא החל להתבטא אודות 'קשר יהודי עולמי'. בביטאונו הדפיס סדרת מאמרים מאת תועמלן למען גרמניה הנאצית, ובהמשך הדפיס את הפרוטוקולים של זקני ציון. כנסיית הבית שלו, ברויאל אוק, הניצבת על הדרך הראשית לדטרויט, שימשה גם כמרכז הפצה של "הפרוטוקולים". במקום חולקה גם חוברת ובה רשימת חנויות שאינן מעסיקות יהודים. על החוברת נכתב "ישו עצמו העניק את חסותו לעלון דק זה שנועד להגנתכם". במרס 1942 האשים "צדק חברתי" את היהודים בכך שגרמו למלחמת העולם השנייה. עד שנת 1942, הממונים הישירים על קוגלין בממסד הכנסייתי לא גינו אותו ואפשרו לו להמשיך במעשיו ללא הפרעה. עם כל אלה, קוגלין הכחיש את היותו אנטישמי, טען שהוא בעד 'האדם הטוב' באשר הוא, ואף גינה את 'האיגוד הגרמני אמריקאי' כמפיץ שנאה. נראה שבאותה העת רוב מאזיניו החלו בהדרגה להתרחק ממנו ונותר רק 'גרעין קשה' של חסידיו.
אילו פרוטוקולים הדפיס והפיץ קוגלין בדטרויט?
הפרוטוקולים של זקני ציון