[51] Podle Nejvyššího správního soudu se v projednávané věci o takovýto případ iracionálního či neuskutečnitelného podnikatelského záměru nejednalo. V popředí stěžovatelčina plánu stála snaha získat pozemek pro výstavbu nového výrobního areálu, čímž mělo dojít k rozšíření výrobních kapacit. Jedná se o na první pohled racionální a legitimní podnikatelský záměr, což podporuje i fakt, že k zakoupení pozemku a výstavbě nového areálu došlo. Nejvyššímu správnímu soudu se rovněž jeví jako naprosto racionální shromažďovat finanční prostředky s předstihem před samotnou realizací záměru. Jestliže krajský soud stěžovatelce vytýká, že v okamžiku získání finančních prostředků neprobíhala žádná závěrečná jednání o nákupu pozemku, jedná se o požadavek, který je nepřípustně striktní. Daňové subjekty by tím byly nuceny nejprve téměř uzavřít např. kupní smlouvu, aby teprve posléze mohly začít zajišťovat finanční prostředky na celou transakci, což by je často stavělo do velmi nejisté situace. V projednávaném případě navíc nákup pozemku (výstavba areálu) nebyl jediným účelem emise dluhopisů.