21. Ohledně obecné námitky obviněného vztahující se ke způsobu hodnocení důkazů soudy nižších stupňů, která směřuje pod dovolací důvod § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. (jenž dovolatel ve svém dovolání výslovně neuplatnil), je nutno uvést následující. Daná námitka je povšechná a nepřekračuje pouhou polemiku se způsobem hodnocení důkazů soudů nižších stupňů. Především je nutno uvést, že se jedná o námitku skutkového charakteru. Z pohledu tohoto závěru je nutno upozornit, že skutková zjištění a jejich právní posouzení je třeba vždy důsledně odlišovat, a to i přes to, že právní posouzení skutku i jiné hmotněprávní posouzení vždy na skutková zjištění navazují. Námitky skutkového charakteru je možné v rámci dovolacího řízení přezkoumat pouze tehdy, pokud by byl dán tzv. extrémní nesoulad skutkových závěrů s provedenými důkazy a tyto lze podřadit od 1. 1. 2022 pod samostatný dovolací důvod podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. Tento nesoulad je založen zpravidla tím, že rozhodná skutková zjištění, která jsou určující pro naplnění znaků trestného činu, jsou ve zjevném rozporu s obsahem provedených důkazů nebo jsou založena na procesně nepoužitelných důkazech nebo ve vztahu k nim nebyly nedůvodně provedeny navrhované podstatné důkazy. Takový nesoulad, resp. zásah do práva na spravedlivý proces, Nejvyšší soud v dovoláním napadené věci neseznal, jak níže rozvede, když argumentace dovolatele je založena pouze na nesouhlasu se způsobem hodnocení důkazů soudy nižších stupňů a na předestření vlastní verze skutkového děje obviněným a jako takové je nelze podřadit pod dovolací důvod podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. v účinném znění, ale ani žádný jiný.