[20] Stěžovatelce nic nebránilo předložit doklad o příbuzenském vztahu již v řízení před správním orgánem prvního stupně (stěžovatelka ani žádné takové okolnosti neuvádí). Jak již přiléhavě konstatoval městský soud, správní orgán prvního stupně stěžovatelku řádně vyzval k odstranění vady žádosti spočívající v nepředložení dokladu o tom, že je rodinný příslušník občana EU postupem dle § 45 odst. 2 správního řádu, poskytl jí standardní lhůtu na dodatečné splnění této povinnosti a zároveň ji výslovně poučil o následcích nevyhovění této výzvě. Správní orgán prvního stupně přitom dostatečně srozumitelně uvedl, jaké konkrétní skutečnosti je třeba prokázat a jakým důkazním prostředkem je třeba prokázat rodinnou vazbu (zejm. rodným listem či jiným dokladem umožňujícím vysledovat příbuzenskou linii s výslovným upozorněním, že pro tyto účely není dostačující čestné prohlášení). Tato výzva obsahovala i srozumitelný výklad základních právních ustanovení, která na projednávaný případ dopadala. Zároveň správní orgán I. stupně upozornil stěžovatelku na následek neodstranění nedostatků žádosti v poskytnuté lhůtě. Stanovená lhůta přitom byla ještě na žádost zmocněnce stěžovatelky prodloužena. Stěžovatelka tak měla dostatek času požadovaný doklad správnímu orgánu prvního stupně předložit, což však neučinila, přestože byla v učiněné výzvě správně poučena, že pro prokázání statutu rodinného příslušníka nepostačí čestné prohlášení. Správní orgán prvního stupně tudíž postupoval správně, když žádost stěžovatelky o vydání povolení k přechodnému pobytu podle § 87b odst. 1 písm. a) zákona o pobytu cizinců zamítl s odůvodněním, že stěžovatelka i přes výzvu neprokázala žádným matričním dokladem, že je rodinným příslušníkem občana EU.