V souvislosti s aplikací a interpretací ustanovení § 188 odst. 1 písm. e) tr. ř. je nutno zdůraznit, že novelou trestního řádu provedenou zákonem č. 265/2001 Sb. došlo k zásadní změně poměru a významu jednotlivých stadií trestního řízení. Přípravné řízení má pro příště funkci skutečně přípravnou, pomocnou a těžiště řízení se přenáší před soud. Znamená to kromě jiného výrazné omezení procesní činnosti orgánů činných v přípravném řízení, odstranění zbytečných duplicit v podobě opakovaných výslechů, zejména svědků apod. Tímto pohledem je tedy třeba hodnotit výsledky přípravného řízení a řízení před soudem, které nadále nemá být pouhou prověrkou správnosti řízení předcházejícího, ale skutečným těžištěm, v němž budou za respektování všech základních zásad provedeny rozhodující důkazy v patřičné procesní formě, náležitě zhodnoceny, vyvozena z nich správná a úplná skutková zjištění a rozhodnuto o vině. V přípravném řízení musí být věc objasněna minimálně tak, aby státní zástupce měl ve stadiu projednání věci před soudem dostatečné podklady pro provedení dokazování v rozsahu potřebném pro prokázání viny obviněného. Jde o právní názor, který Nejvyšší soud ve svých rozhodnutích opakovaně zastává a který také ve svých rozhodnutích již vícekráte zdůraznil (srov. např. rozhodnutí Nejvyššího soudu ČR ze dne 20. 11. 2002 sp. zn. 4 Tz 83/2002).