[19] Ze správního spisu Nejvyšší správní soud dále zjistil, že podle posudku České správy sociálního zabezpečení, pracoviště Hradec Králové ze dne 24. 4. 2013, č. j. LPS/2013/229-NR-KRH_CSSZ, vydaného v řízení o námitkách, rozhodující příčinou dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu stěžovatelky je diabetes mellitus II. typu na inzulínu, který je chronicky špatně kompenzovaný pro nespolupráci stěžovatelky. Posudkový lékař dále zjistil arteriální hypertenzi a smíšenou dyslipidémii. Stěžovatelka byla rovněž léčena pro perniciosní anémii. U stěžovatelky byla dále diagnostikována persona simplex. Posudkový lékař se ztotožnil se závěry posudku OSSZ Chrudim. Z doložených odborných nálezů vyplývá, že se jedná o středně těžké funkční postižení s přítomností dalších zdravotních postižení v rámci metabolického syndromu s hůře korigovanou hypertenzní nemocí a výraznou obezitou bez snahy o redukci. Podle posudkového lékaře nejde o těžké funkční postižení s opakovanými metabolickými dekompenzacemi, s progresí chronických komplikací diabetu do úrovně těžkých poruch s omezením zraku, snížením pohyblivosti, poruchami prokrvení, s poklesem celkové výkonnosti při běžném zatížení, s omezením některých denních aktivit. Ostatní zdravotní postižení svou závažností a posudkovou významností nedosahují takové intenzity, aby mohly být uznány za rozhodující zdravotní postižení, byly však zváženy při celkovém posouzení. Dlouhodobě nepříznivý zdravotní stav stěžovatelky posudkový lékař podřazuje pod kapitolu IV, položku 2c přílohy k vyhlášce č. 359/2009 Sb., jako středně těžké funkční postižení, přičemž volí horní hranici procentního rozmezí, kterou navyšuje o dalších 5 % na celkových 50% míry poklesu pracovní schopnosti stěžovatelky.