b'\n_START_ARTICLE_\nBorod, Bihor\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc8\x99ezarea Borod este cunoscut\xc4\x83 ca fiind voivodatul districtului Borod, \xc8\x99i a apar\xc8\x9binut de domeniul cet\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x98inteu, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1660. Satul Borod a ap\xc4\x83rut prima oar\xc4\x83 \xc3\xaen "Registrul pentru zeciuieli" al Episcopiei Catolice din Oradea \xc3\xaen anii 1291-1294, pe timpul Regelui Andrei al III-lea (1290-1301). Borod apare \xc3\xaen documente (\xc3\xaen registrul de zeciuieli al Regelui Andrei al III lea) sub numele de Magiarbarod. \xc3\x8en 1393 apare sub numele de Magyarbarod, \xc3\xaen 1525 ca Nagybarod, iar \xc3\xaen 1692 ca Nagy Barod. Mai t\xc3\xa2rziu apare ca Borodul Mare, apar\xc8\x9bin\xc3\xa2nd de raionul Ale\xc8\x99d, regiunea Cri\xc8\x99ana.\n_START_SECTION_\nElemente geologice generale\n_START_PARAGRAPH_\nBazinul Borod este una din prelungirile estice ale bazinului Panonian \xc8\x99i este orientat VNV-ESE. \xc3\x8en decursul evolu\xc8\x9biei paleogeografice, dup\xc4\x83 faza orogenic\xc4\x83 laramic\xc4\x83, zona muntoas\xc4\x83 a mun\xc8\x9bilor Apuseni a r\xc4\x83mas continuu exondat\xc4\x83, marea neogen\xc4\x83 a p\xc4\x83truns numai \xc3\xaen cuprinsul zonelor depresionare care s-au format majoritatea prin pr\xc4\x83bu\xc8\x99irea unor compartimente cuprinse \xc3\xaentre falii, depresiunile tectonice, suferind pe lang\xc4\x83 aceste scufund\xc4\x83ri \xc8\x99i unele slabe ondula\xc8\x9bii sinclinale ale depozitelor neogene care le umpleau. \xc3\x8en consecin\xc8\x9b\xc4\x83 , forma\xc8\x9biunile geologice care intra \xc3\xaen alc\xc4\x83tuirea acestora, \xc3\xaen spe\xc8\x9b\xc4\x83 a bazinului Borod, sunt reprezentate de fundamentul cristalin \xc8\x99i de depozite neogene dispuse transgresiv peste acestea. (Dup\xc4\x83 PUG Borod)\n_START_SECTION_\nVegeta\xc8\x9bia\n_START_PARAGRAPH_\nExpozi\xc8\x9bia \xc8\x99i etajarea \xc3\xaen trepte a v\xc4\x83ii Borod, al\xc4\x83turi de condi\xc8\x9biile pedologice, climatice \xc8\x99i morfologice au determinat \xc3\xaen decursul timpului realizarea unei \xc3\xaensemnate diversit\xc4\x83\xc8\x9bi a covorului vegetal. La aceast\xc4\x83 diversitate \xc8\x99i mozaicare a covorului vegetal se adaug\xc4\x83 \xc8\x99i factorul antropic. Un rol \xc3\xaensemnat \xc3\xaen etajarea \xc8\x99i zonarea vegeta\xc8\x9biei din bazinul v\xc4\x83ii Borod \xc3\xael reprezint\xc4\x83 altitudinea. \xc3\x8en func\xc8\x9bie de aceasta \xc8\x99i pe baza cenozelor vegetale naturale putem separa trei etaje de vegeta\xc8\x9bie: \xc2\xac zona de c\xc3\xa2mpie, situat\xc4\x83 la confluen\xc8\x9ba cu Cri\xc8\x99ul Repede ce se \xc3\xaentinde p\xc3\xa2n\xc4\x83 la atitudinea de 250 m. Acestui etaj \xc3\xaei sunt caracteristice at\xc3\xa2t cenoze mezohigrofile din alian\xc8\x9ba Agrostio stoloniferae, c\xc3\xa2t \xc8\x99i fitocenoze halofile ale asocia\xc8\x9biilor Artemisia santonici \xe2\x80\x93 Festucetum pseudovinae. \xc2\xac etajul colinar ce urc\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 550 m altitudine unde r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea fitocenozelor vegetale este influen\xc8\x9bat\xc4\x83 \xc3\xaen mare parte \xc8\x99i de expozi\xc8\x9bia versan\xc8\x9bilor. Pe versan\xc8\x9bii \xc3\xaensori\xc8\x9bi din acest etaj vegeta\xc8\x9bia lemnoas\xc4\x83 zonal\xc4\x83 o formeaz\xc4\x83 cenozele asocia\xc8\x9biilor Quercetum petraeae \xe2\x80\x93 cerris \xc8\x99i Quercetum farnetto \xe2\x80\x93 cerris. Pe versan\xc8\x9bii mai umbri\xc8\x9bi se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc frecvent cenozele asocia\xc8\x9biei Querco petraeae \xe2\x80\x93 Carpinetum. Vegeta\xc8\x9bia secundar\xc4\x83 \xc3\xaenfiripat\xc4\x83 pe aceste teritorii dup\xc4\x83 defri\xc8\x99area p\xc4\x83durilor este reprezentat\xc4\x83, at\xc3\xa2t prin unele p\xc3\xa2lcuri de tufi\xc8\x99uri mezoxerofite ale asocia\xc8\x9biei Pruno spinosae \xe2\x80\x93 Crataegetum, c\xc3\xa2t mai ales prin paji\xc8\x99tile mezoxerofile ale asocia\xc8\x9biilor Agrostio - Festucetum rupicolae \xc8\x99i Agrostio - Festucetum valesiacae. \xc2\xac etajul montan, mai pu\xc8\x9bin diversificat, se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te la altitudini mai mari de 600 m. Aici vegeta\xc8\x9bia zonal\xc4\x83 o constituie fitocenozele asocia\xc8\x9biei Carpinus \xe2\x80\x93 Fagetum, care poate fi considerat\xc4\x83 pentru condi\xc8\x9biile climatice \xc8\x99i pedologice actuale, ca vegeta\xc8\x9bia de climax. Cu totul insular \xc8\x99i foarte rar, pe versan\xc8\x9bii \xc3\xaensori\xc8\x9bi ai etajului montan apar cenozele asocia\xc8\x9biei Querco patraeae \xe2\x80\x93 Carpinetum. (N.Doni\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i colaboratorii, 2005) Vegeta\xc8\x9bia zonal\xc4\x83. Distribu\xc8\x9bia etajat\xc4\x83 a asocia\xc8\x9biilor vegetale naturale este sincron\xc4\x83 treptelor de relief desf\xc4\x83\xc8\x99urate pe diferen\xc8\x9be de altitudine. O serie de factori locali (petrografici, edafici, antropici), c\xc3\xa2t \xc8\x99i condi\xc8\x9biile climatice specifice bazinului , conduc spre diversificarea \xc3\xaenveli\xc8\x99ului vegetal prin apari\xc8\x9bia de asocia\xc8\x9bii vegetale \xc8\x99i forma\xc8\x9biuni cu caracter intrazonal. \xc3\x8en func\xc8\x9bie de acestea distingem: vegeta\xc8\x9bia etajului nemoral, zona p\xc4\x83durilor montane de fag \xc8\x99i a paji\xc8\x99tilor montane secundare, p\xc4\x83duri colinare de fag \xc8\x99i carpen, c\xc3\xa2t \xc8\x99i paji\xc8\x99tile colinare secundare, zona p\xc4\x83durilor de stejar pedunculat \xc3\xaen amestec cu carpen, p\xc4\x83duri de gorun cu cerete, p\xc4\x83duri de g\xc3\xa2rni\xc8\x9b\xc4\x83 cu cer \xc8\x99i specii de tei, terenuri agricole \xc8\x99i paji\xc8\x99ti s\xc4\x83r\xc4\x83turate.(N.Doni\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i colaboratorii, 2005) Vegeta\xc8\x9bia azonal\xc4\x83. \xc3\x8en bazinul hidrografic al v\xc4\x83ii Borod cele mai reprezentative asocia\xc8\x9bii azonale corespund luncilor.Vegeta\xc8\x9bia de lunc\xc4\x83 este reprezentat\xc4\x83 de specii lemnoase \xc8\x99i ierboase. Vegeta\xc8\x9bia din lunca v\xc4\x83ii Borod \xc8\x99i a principalilor afluen\xc8\x9bi este prezent\xc4\x83 de la partea inferioara a etajului montan p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen zona de c\xc3\xa2mpie, sporind \xc3\xaen diversitate odat\xc4\x83 cu reducerea altitudinii. Vegeta\xc8\x9bia de lunc\xc4\x83 cuprinde dou\xc4\x83 tipuri principale de asocia\xc8\x9bii: z\xc4\x83voaiele sau p\xc4\x83durile de lunc\xc4\x83 \xc8\x99i paji\xc8\x99tile de lunc\xc4\x83. Speciile care compun paji\xc8\x99tile de lunc\xc4\x83 se identific\xc4\x83 sub forma mai multor asocia\xc8\x9bii vegetale. \xc3\x8en lunc\xc4\x83 , suprafe\xc8\x9bele plane sau cu microdepresiuni, care prim\xc4\x83vara posed\xc4\x83 o umiditate excesiv\xc4\x83 pentru ca vara s\xc4\x83 fie uscate (cu apa freatic\xc4\x83 la \xe2\x80\x93 0,5 m) sunt acoperite de Carex vulpina(rogozul vulpii) \xc3\xaen propor\xc8\x9bie de 60% \xc3\xaen asociere cu exemplare de Juncus compressus(pipirig), Carex hirta(rogoz hirt), Festuca pratensis(p\xc4\x83iu\xc8\x99), Trifolium dubium(trifoi), Taraxacum officinale(p\xc4\x83p\xc4\x83dia), Ranunculus repens(piciorul coco\xc8\x99ului t\xc3\xa2r\xc3\xa2tor), Ranunculus acris(piciorul coco\xc8\x99ului sau ru\xc8\x9bi\xc8\x99or galben). Stratul arborescent cu o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 9 m este edificat din urm\xc4\x83toarele specii: Salix alba (salcie alba), Salix fragilis(salcia plesnitoare) \xc8\x99i Populus alba(plop). De asemenea se g\xc4\x83sesc \xc8\x99i exemplare de Alnus glutinosa( arinul negru), Fraxinus excelsior(frasinul), Frangula alnus(lemn galben sau cru\xc8\x99in) . Stratul arbustiv cu o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime medie de 2,5 \xe2\x80\x933,5 m este compus din exemplare de Ligustrum vulgare(lemnul c\xc3\xa2inelui), Prunus spinosa(porumbar) . \xc3\x8en acest strat mai apar \xc8\x99i speciile Cornus sanguinea(s\xc3\xa2nger), Corylus avellana(alun), Morus alba(dudul alb), Amorpha fruticosa(salc\xc3\xa2mul pitic), Viburnum lantana(darmoxul), Viburnum opulu(c\xc4\x83linul), Crataegus monogyna(cununi\xc8\x9ba) \xc8\x99i Rosa canina(m\xc4\x83cie\xc8\x99ul). \xc3\x8en stratul ierbos speciile dominante sunt: Calamagrostis epigeios(trestia de c\xc3\xa2mp), Agrostis stolonifera(iarba de c\xc3\xa2mp), Poa nemoralis(iarba deas\xc4\x83), Galium aparine(s\xc3\xa2nz\xc3\xa2iene), Dactylis glomerata(golom\xc4\x83\xc8\x9b). etc.(N.Doni\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i colaboratorii, 2005) Vegeta\xc8\x9bia acvatic\xc4\x83. \xc3\x8en bazinul v\xc4\x83ii Borod, de-a lungul malurilor(mai ales \xc3\xaen cursul inferior) se dezvolt\xc4\x83 o vegeta\xc8\x9bie palustr\xc4\x83 bistratificat\xc4\x83: - un strat cu o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime medie de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1-1,5 metri unde predomin\xc4\x83 papura (Typha latifolia), rogozul (Carex pseudocyperus); - un strat bazal cu o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de 40 \xe2\x80\x93 50 cm compus din specii higrofile \xc8\x99i hidrofile: Oenanthe aquatica, Lysimachia vulgaris, Lycopus europaeus, Poa trivialis, Juncus effusus. \xc3\x8en sectoarele cu panta redus\xc4\x83, unde curentul este slab, se remarc\xc4\x83 o vegeta\xc8\x9bie cu plante submerse: br\xc4\x83di\xc8\x99 (Myriophyllum verticillatum), brosc\xc4\x83ri\xc8\x9ba (Potamogeton natans). \xc3\x8en cursul superior, exist\xc4\x83 o serie de plante bine fixate de pietre \xc8\x99i bolovani, cum sunt mu\xc8\x99chii (Fontinalis) \xc8\x99i algele filamentoase, care formeaz\xc4\x83 bioderma vegetal\xc4\x83. La ad\xc4\x83postul pietrelor din apropierea malurilor exista o multitudine de briofite \xc8\x99i alge (l\xc3\xa2na broa\xc8\x99tei).(N.Doni\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i colaboratorii, 2005)\n_START_SECTION_\nSolurile\n_START_PARAGRAPH_\nSolurile brune de p\xc4\x83dure_NEWLINE_Ponderea mare a acestui tip de sol se poate explica prin condi\xc8\x9biile climatice anume temperaturi medii anuale T=9,5-11,5\xc2\xb0C \xc8\x99i precipita\xc8\x9bii medii anuale P=500-700mm/an. Se formeaz\xc4\x83 de obicei \xc3\xaen climat mai umed pe roci bogate \xc3\xaen calciu, sub sleauri de deal, p\xc4\x83duri de fag, fag \xc3\xaen amestec cu brad. Profilul acestui sol este: Ao-Bt-C. Adic\xc4\x83 \xc3\xaen structura solului \xc3\xaent\xc3\xa2lnim: - un orizont bioacumulativ mai s\xc4\x83rac \xc3\xaen materie organic\xc4\x83 sau prea sub\xc8\x9bire sau care devine masiv \xc8\x99i dur \xc3\xaen perioadele de secet\xc4\x83 \xc8\x99i anume orizontul- Ao(ocric); - un orizont de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 argic care are un con\xc8\x9binut mai mare de argil\xc4\x83 dec\xc3\xa2t orizontul supraiacent \xc3\xaen special datorit\xc4\x83 \xc3\xaembog\xc4\x83\xc8\x9birii \xc3\xaen argil\xc4\x83 iluviat\xc4\x83. Are culori mai inchise decat materialul parental, e mai compact, mai putin permeabil - Bt( argic); - materialul subiacent \xe2\x80\x93O- care poate fi un orizont sau un strat mineral situat in partea inferioar\xc4\x83 .(Rodica Petrea, 2001) Acest tip de sol are \xc3\xaen orizontul Ao o textur\xc4\x83 mijlocie, iar \xc3\xaen orizontul Bt are o textur\xc4\x83 fin\xc4\x83. Este un sol aprovizionat cu mull forestier ( 2,3-3,5%), are un grad de satura\xc8\x9bie \xc3\xaen baze ridicat \xc8\x99i o reac\xc8\x9bie moderat acid\xc4\x83.( a se vedea analizele de apa din f\xc3\xa2nt\xc3\xa2ni Ph corespunz\xc4\x83toare). Pe roci bogate \xc3\xaen siliciu ( gresii silicioase) solurile cap\xc4\x83t\xc4\x83 o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 g\xc4\x83lbuie numindu-se brune g\xc4\x83lbiu de p\xc4\x83dure.(Rodica Petrea, 2001)_NEWLINE_Soluri brune de p\xc4\x83dure podzolite_NEWLINE_C\xc3\xa2nd orizontul A \xc3\xaencepe s\xc4\x83 capete o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 deschis\xc4\x83, cenu\xc8\x99ie din cauza \xc3\xaembog\xc4\x83\xc8\x9birii \xc3\xaen praf fin, alb, de silice, solul devine brun de p\xc4\x83dure podzolit. Se g\xc4\x83se\xc8\x99te \xc3\xaen special sub p\xc4\x83durile de gorun, sau \xc3\xaen amestec gorun cu fag. Acest tip de sol este \xc3\xaent\xc3\xa2lnit peste \xc3\xaenal\xc8\x9bimea de 700m . Este un sol cu o structur\xc4\x83 slab dezvoltat\xc4\x83 , textur\xc4\x83 mijlociu grosier\xc4\x83 , cu con\xc8\x9binut redus de humus, grad de satura\xc8\x9bie \xc3\xaen baze redus, reac\xc8\x9bie puternic acid\xc4\x83. Are \xc3\xaen profil urm\xc4\x83toarele orizonturi: -Au-bioacumulativ umbric cu o structur\xc4\x83 gr\xc4\x83un\xc8\x9boas\xc4\x83, glomerular\xc4\x83 sau poliedric\xc4\x83 mic\xc4\x83, cu con\xc8\x9binut de materie organic\xc4\x83 cel pu\xc8\x9bin 1%, grad de satura\xc8\x9bie \xc3\xaen baze sub 53%. -Bs-argiloiluvial sopdic, nestructurat sau are agregate foarte slab dezvoltate, textur\xc4\x83 nisipoas\xc4\x83. -R- roca subiacent\xc4\x83 compact\xc4\x83.(Rodica Petrea, 2001) Solurile brune montane de p\xc4\x83dure tipice \xc8\x99i podzolite Aceste soluri au caracteristici asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu cele descrise anterior \xc3\xaens\xc4\x83 apar cu preponderen\xc8\x9b\xc4\x83 sub p\xc4\x83duri ocupate de gorun. \xc3\x8en profilul lor apare acumul\xc4\x83ri de humus forestier de tip mull \xc8\x99i levigarea s\xc4\x83rurilor solubile. Este un sol sub\xc8\x9bire cu mult schelet \xc3\xaen baz\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nSolurile de lunc\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nAceste soluri cuprind aluviunile \xc8\x99i solurile aluviale, pe care le \xc3\xaent\xc3\xa2lnim de-a lungul luncilor v\xc4\x83ii, soluri tinere, mai pu\xc8\x9bin evoluate, formate din sedimente aduse de ap\xc4\x83, deci cu o textur\xc4\x83 variat\xc4\x83 pe profil \xc3\xaen special \xc3\xaen aceste soluri \xc3\xaent\xc3\xa2lnim un strat nisipos, apoi pietri\xc8\x99uri \xc8\x99i bolov\xc4\x83ni\xc8\x99uri, roca de baz\xc4\x83 fiind de obicei marne. Sunt soluri relativ fertile put\xc3\xa2nd fi bine sau moderat aprovizionate cu nutrien\xc8\x9bi. Sunt folosite mai ales pentru culturi fiind irigate cu u\xc8\x99urin\xc8\x9b\xc4\x83.(Rodica Petrea, 2001)\n_START_SECTION_\nPrincipalele elemente climatice\n_START_PARAGRAPH_\nElemente climatice caracteristice bazinului ales pentru a fi studiat: -din punct de vedere climatic, se poate vorbi de un microclimat local, depresionar determinat de valea \xc3\xaengust\xc4\x83, orientarea pov\xc3\xa2rni\xc8\x99urilor, etajarea vertical\xc4\x83 a reliefului, de gradul de acoperire cu p\xc4\x83duri, etc. Zona fiind deschis\xc4\x83 spre vest, masele de aer frecvente sunt de circula\xc8\x9bie vestic\xc4\x83, ele transport\xc3\xa2nd mase de aer oceanic, umede \xc8\x99i reci. Iarna \xc3\xaen depresiune se produc acumul\xc4\x83ri de aer rece, \xc3\xaen timp ce pantele \xc8\x99i zonele mai \xc3\xaenalte de relief r\xc4\x83m\xc3\xa2n acoperite de aer mai cald. Gradien\xc8\x9bii termici au valori mici. Se \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 diferen\xc8\x9be mari de temperatur\xc4\x83 \xc3\xaentre anotimpurile iarn\xc4\x83-var\xc4\x83. Amplitudinea termic\xc4\x83, ce oscileaz\xc4\x83 \xc3\xaen jur de 23 \xc2\xb0C indic\xc4\x83 un climat continental moderat, cu caracter local, depresionar. Media multianual\xc4\x83 este de 9,2\xc2\xb0 C, maxima \xc3\xaenregistrat\xc4\x83 \xc3\xaen 9 iulie 1968 fiind de 35\xc2\xb0C ,iar minima \xc3\xaen23 februarie 1983 de -22,3\xc2\xb0C. Viteza medie multianual\xc4\x83 a v\xc3\xa2ntului este de 4,1 m/sec. Cantitatea medie anual\xc4\x83 de precipita\xc8\x9bii este de cca 650-700mm(mai abundente prim\xc4\x83vara \xc8\x99i toamna).( dup\xc4\x83 sta\xc8\x9bia meteo Borod \xc8\x99i monografia jude\xc8\x9bului Bihor)\n_START_SECTION_\nEduca\xc8\x9bie \xc8\x99i cultur\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPrimele atest\xc4\x83ri documentare privind \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul din satul Borod, dateaz\xc4\x83 de la mijlocul secolului al XVIII-lea, c\xc3\xa2nd pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Biserica Greco-catolic\xc4\x83 \xc8\x99i cu ajutorul material al nobililor vremii, \xc8\x99colarizarea se f\xc4\x83cea cu ajutorul \xe2\x80\x9cgr\xc4\x83m\xc4\x83ticilor\xe2\x80\x9d. Din 1919 se dezvolt\xc4\x83 \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul de patru \xc8\x99i \xc8\x99apte clase \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc8\x99i se \xc3\xaentemeiaz\xc4\x83 prima bibliotec\xc4\x83 rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83 din sat Borod. \xc3\x8en anul 1961 se d\xc4\x83 \xc3\xaen folosin\xc8\x9b\xc4\x83 actualul local al \xc8\x99colii din sat, care \xc3\xaen anii urm\xc4\x83tori este continuu dotat \xc8\x99i modernizat \xc8\x99i se trece la \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul de opt clase. \xc3\x8en anul 1999 se pune \xc3\xaen folosin\xc8\x9b\xc4\x83 cl\xc4\x83direa unde func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 Gr\xc4\x83dini\xc8\x9ba cu program normal \xc8\x99i noile laboratoare de fizic\xc4\x83-chimie \xc8\x99i biologie. \xc3\x8en vara anului 2008 cl\xc4\x83direa \xc8\x99colii intr\xc4\x83 \xc3\xaen repara\xc8\x9bie capital\xc4\x83 \xe2\x80\x93 \xc8\x99coala fiind dotat\xc4\x83 cu \xc3\xaenc\xc4\x83lzire central\xc4\x83, s\xc4\x83lile de clas\xc4\x83 sunt parchetate \xc8\x99i au mobilier nou, grupurile sanitare complet renovate \xe2\x80\x93 \xc8\x99i cu data de 01.09.2008 se \xc3\xaenfiin\xc8\x9beaz\xc4\x83 CDI (Centrul de Documentare \xc8\x99i Informare) de care va beneficia at\xc3\xa2t \xc8\x99coala c\xc3\xa2t \xc8\x99i comunitatea local\xc4\x83.In anul 2013 scoala se extinde fiind posibile laboratoare de biologie,de chimie,de informatica, o sala de spectacol si o sala de sport.'