b'\n_START_ARTICLE_\nFilmologie\n_START_PARAGRAPH_\nFilmologia este o disciplin\xc4\x83 care se ocup\xc4\x83 cu studiul produc\xc8\x9biilor de film \xc8\x99i a impactul lor \xc3\xaen societate. Ea se studiaz\xc4\x83 \xc3\xaen academiile de filme \xc8\x99i transmite informa\xc8\x9bii privind modul \xc3\xaen care este produs un film artistic sau documentar sau de anima\xc8\x9bie, mijloacele tehnice \xc8\x99i procedeele utilizate, dar \xc8\x99i informa\xc8\x9bii care \xc8\x9bin de istoricul \xc8\x99i dezvoltarea celei de-a \xc8\x99aptea arte. Filmologia \xc3\xaei ajut\xc4\x83 pe speciali\xc8\x99ti s\xc4\x83 exploreze esen\xc8\x9ba cinematografului \xc8\x99i le ofer\xc4\x83 cinea\xc8\x99tilor cadrul conceptual pentru a putea s\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9beleag\xc4\x83 rela\xc8\x9bia filmului cu realitatea, cu celelalte arte \xc8\x99i cu societatea \xc3\xaen general. Cu toate acestea filmologia nu trebuie confundat\xc4\x83 cu critica de film, de\xc8\x99i aceste dou\xc4\x83 domenii au o zon\xc4\x83 de suprapunere. Filmologia este o disciplin\xc4\x83 foarte util\xc4\x83 at\xc3\xa2t actorilor sau regizorilor de film, c\xc3\xa2t \xc8\x99i criticilor de cinema. Filmologia joac\xc4\x83 pentru cinema exact acela\xc8\x99i rol pe care \xc3\xael joac\xc4\x83 teoria literaturii pentru literatur\xc4\x83, care nu se confund\xc4\x83 cu critica literar\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nTeoria filmului a fost anticipat\xc4\x83 de eseul Materie \xc8\x99i memorie al filosofului francez Henri Bergson, \xc3\xaentr-un moment \xc3\xaen care cinematograful de-abia se n\xc4\x83scuse ca un nou mediu de comunicare la debutul anilor 1900. El a comentat asupra nevoii de a crea o nou\xc4\x83 teorie a celei de-a \xc8\x99aptea arte \xc8\x99i a inventat termenii de "mi\xc8\x99care-imagine" \xc8\x99i "timp-imagine". Cu toate acestea \xc3\xaen eseul lui dat\xc3\xa2nd din anul 1906, Iluzia cinematografic\xc4\x83, publicat \xc3\xaen volumul Evolu\xc8\x9bia creatoare, a respins filmului capacitatea de a exprima ceea ce descrisese chiar el. ). Cu toate acestea c\xc3\xa2teva decenii mai t\xc3\xa2rziu \xc3\xaen c\xc4\x83r\xc8\x9bile sale Cin\xc3\xa9ma I \xc8\x99i Cin\xc3\xa9ma II (1983\xe2\x80\x931985), filosoful Gilles Deleuze a preluat ideile din eseul Materie \xc8\x99i memorie drept baz\xc4\x83 a filosofiei filmului, combin\xc3\xa2ndu-le cu elemente preluate din g\xc3\xa2ndirea semiotic\xc4\x83 a lui Charles Sanders Peirce._NEWLINE_Filmologia \xc3\xaen epoca filmului mut era preocupat\xc4\x83 de definirea elementelor cruciale ale acestui mediu. Ea s-a dezvoltat pornind de la textele regizorilor de cinema Germaine Dulac, Louis Delluc, Jean Epstein, Sergei Eisenstein, Lev Kuleshov, \xc8\x99i Dziga Vertov \xc8\x99i a unor teoreticieni ai filmului ca Rudolf Arnheim, B\xc3\xa9la Bal\xc3\xa1zs \xc8\x99i Siegfried Kracauer.[1] Cu to\xc8\x9bii au pus \xc3\xaen eviden\xc8\x9b\xc4\x83 modul \xc3\xaen care filmul difer\xc4\x83 de lumea real\xc4\x83 \xc8\x99i poate fi considerat o form\xc4\x83 valid\xc4\x83 de art\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en anii dup\xc4\x83 cel de-al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial, criticul de film \xc8\x99i teoreticianul Andr\xc3\xa9 Bazin a reac\xc8\x9bionat la aceast\xc4\x83 metod\xc4\x83 de a defini argument\xc3\xa2nd c\xc4\x83 esen\xc8\x9ba filmului const\xc4\x83 \xc3\xaen abilitatea lui de a reproduce mecanic \xc8\x99i mimetic realitatea \xc8\x99i nu \xc3\xaen diferen\xc8\x9ba fa\xc8\x9b\xc4\x83 de real.[2]_NEWLINE_\xc3\x8en anii 1960 \xc8\x99i 1970, filmologia a intrat \xc3\xaen spa\xc8\x9biul academic import\xc3\xa2nd concepte din discipline mai vechi cum ar fi psihanaliza, studiile de gen, teoria literaturii, semiotica \xc8\x99i lingvistica._NEWLINE_\xc3\x8en anii 1990 revolu\xc8\x9bia digital\xc4\x83 a imaginii a avut un impact asupra filmologiei \xc3\xaen moduri foarte variate. Astfel s-a pus din nou accentul pe abilitatea de a captura pe pelicula de celuloid \xc8\x99i asupra valorii de index a unui moment din timp, formulat\xc4\x83 de teoreticieni ca Mary Ann Doane, Philip Rosen \xc8\x99i Laura Mulvey care erau influen\xc8\x9ba\xc8\x9bi de psihanaliz\xc4\x83. Din punctul de vedere al psihanalizei dup\xc4\x83 no\xc8\x9biunea lacanian\xc4\x83 a realului, Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek a oferit noi aspecte asupra privirii folosite \xc3\xaen analiza contemporan\xc4\x83 de film. [3] A existat o revalorificare a limbajului primelor filme, practici \xc8\x99i moduri de a privi, scrise de autori ca Tom Gunning, Miriam Hansen \xc8\x99i Yuri Tsivian.\n_START_SECTION_\nPropaganda \xc8\x99i filmul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8enc\xc4\x83 de la debutul primelor proiec\xc8\x9bii de film, s-a observat impactul social a temei asupra publicului spectator, felul cum acesta poate insufla maselor mesajul ei, mai mult sau mai pu\xc8\x9bin voalat. Aceasta observa\xc8\x9bie nu a sc\xc4\x83pat guvernan\xc8\x9bilor \xc8\x99i \xc3\xaen special corifeilor orient\xc4\x83rilor politice extremiste, fie ele de st\xc3\xa2nga sau dreapta. Filmul documentar, este cel care poate modela ideea de via\xc8\x9b\xc4\x83 a individului \xc8\x99i \xc3\xaen mod implicit \xc8\x99i a \xc3\xaentregii societ\xc4\x83\xc8\x9bi._NEWLINE_\xe2\x80\x9eMarele\xe2\x80\x9d ideolog al comunismului rus \xc8\x99i interna\xc8\x9bional, Vladimir Ilici Lenin, chiar afirma c\xc4\x83 \xe2\x80\x9ecinematografia este cea mai important\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc3\xaen educarea maselor. \xc8\x98i astfel prin propaganda cu filmul s-a reu\xc8\x99it crearea \xc8\x9a\xc4\x83rii sovietelor \xc3\xaen care s-au asasinat milioane de oameni care nu au fost de acord cu \xe2\x80\x9evia\xc8\x9ba nou\xc4\x83\xe2\x80\x9d oferit\xc4\x83 de \xe2\x80\x9edictatura proletar\xc4\x83\xe2\x80\x9d._NEWLINE_\xc3\x8en Germania, f\xc3\xbchrerul Adolf Hitler reu\xc8\x99e\xc8\x99te, cu ajutorul \xc8\x99i a propagandei prin film, s\xc4\x83 a\xc8\x9b\xc3\xa2\xc8\x9be un popor s\xc4\x83 porneasc\xc4\x83 un r\xc4\x83zboi care a avut un sf\xc3\xa2r\xc8\x99it tragic at\xc3\xa2t pentru el c\xc3\xa2t \xc8\x99i pentru restul lumii: milioane de solda\xc8\x9bi mor\xc8\x9bi pe front \xc8\x99i peste 6 milioane de civili \xc3\xaen lag\xc4\x83rele mor\xc8\x9bii._NEWLINE_Acest mijloc de propagand\xc4\x83 a fost folosit din plin \xc8\x99i de c\xc4\x83tre conduc\xc4\x83torii comuni\xc8\x99ti ai Rom\xc3\xa2niei dup\xc4\x83 anul 1948. A\xc8\x99a s-a reu\xc8\x99it \xc3\xaenfiltrarea \xc3\xaen mintea rom\xc3\xa2nilor ideea c\xc4\x83 societatea comunist\xc4\x83 este cea mai bun\xc4\x83 societate \xc3\xaen care se poat\xc4\x83 tr\xc4\x83i. Exemplele pot continua cu cele din \xc8\x9b\xc4\x83rile latino-americane, africane, marea Chin\xc4\x83, Coreea de Nord.'