b'\n_START_ARTICLE_\nJude\xc8\x9bul Vrancea\n_START_SECTION_\nEtimologie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en rom\xc3\xa2na veche \xe2\x80\x9efr\xc3\xa2nc\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9efr\xc3\xa2ncu\xe2\x80\x9d \xc3\xaensemna \xe2\x80\x9eoccidental\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9efranc\xe2\x80\x9d. Etimologia \xe2\x80\x9efrancea\xe2\x80\x9d-\xe2\x80\x9evrancea\xe2\x80\x9d este probabil\xc4\x83, mai ales av\xc3\xa2nd \xc3\xaen vedere vecin\xc4\x83tatea zonei Vrancea cu zona populat\xc4\x83 \xc3\xaen evul mediu de sa\xc8\x99i. Potrivit lui Bogdan Petriceicu Hasdeu, originea numelui "Vrancea" ar fi traco-dacic\xc4\x83 \xc8\x99i ar proveni de la cuv\xc3\xa2ntul "vrana", care se traduce ca "p\xc4\x83dure" sau "munte", ori poate de la cuv\xc3\xa2ntul sanscrit "vran" (\xe2\x80\x9emunte\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nRelief\n_START_PARAGRAPH_\nDispus \xc3\xaen trepte dinspre vest spre est, cuprinde Mun\xc8\x9bii Vrancei (cu depresiunile intramontane Gre\xc8\x99u \xc8\x99i Lep\xc8\x99a ), Dealurile Subcarpatice \xc8\x99i C\xc3\xa2mpia Siretului Inferior, m\xc4\x83rginit\xc4\x83 la nord-est de Podi\xc8\x99ul Moldovei (Colinele Tutovei) \xc8\x99i la sud\xe2\x80\x93est de C\xc3\xa2mpia R\xc3\xa2mnicului._NEWLINE_Mun\xc8\x9bii Vrancei sunt mun\xc8\x9bi de \xc3\xaencre\xc8\x9bire , alc\xc4\x83tui\xc8\x9bi din culmi ce provin din fragmentarea platformei de eroziune de 1700 m (Goru - 1785 , L\xc4\x83c\xc4\x83u\xc8\x9bi \xe2\x80\x93 1777 , Giurgiu \xe2\x80\x93 1720 , Pietrosu \xe2\x80\x93 1672 , Zboina Frumoas\xc4\x83 \xe2\x80\x93 1657). Dealurile Subcarpatice, depresiunile colinare \xc8\x99i dealurile de podi\xc8\x99, cuprind dealurile \xc3\xaenalte vestice (dou\xc4\x83 \xc8\x99iruri \xc3\xaentre Valea Putnei \xc8\x99i Valea \xc8\x98u\xc8\x99i\xc8\x9bei) depresiuni intradeluroase (transversal sau de-a lungul v\xc4\x83ilor \xc8\x98u\xc8\x99i\xc8\x9bei, Putnei \xc8\x99i Milcovului, precum \xc8\x99i la cump\xc4\x83na apelor \xc3\xaentre bazinul Milcovului \xc8\x99i R\xc3\xa2mnei), dealurile \xc3\xaenalte M\xc4\x83gura Odobe\xc8\x99tilor \xe2\x80\x93 966 m), glacisul subcarpatic, care face leg\xc4\x83tura \xc3\xaentre Dealurile Subcarpatice. C\xc3\xa2mpia Siretului Inferior \xc8\x99i C\xc3\xa2mpia R\xc3\xa2mnicului, se \xc3\xaenclin\xc4\x83 spre est p\xc3\xa2n\xc4\x83 la altitudinea de 20 m, la confluen\xc8\x9ba R\xc3\xa2mnicului S\xc4\x83rat cu Siretul ._NEWLINE_C\xc3\xa2mpia Siretului reprezint\xc4\x83 treapta cea mai de jos de pe teritoriul jude\xc8\x9bului \xc8\x99i se intinde \xc3\xaentre glacisul subcarpatic \xc8\x99i r\xc3\xa2ul Siret, cu suprafa\xc8\x9ba \xc3\xaenclinat\xc4\x83 de la vest la est \xc8\x99i altitudinea cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre 20 m \xc8\x99i 125 m._NEWLINE_C\xc3\xa2mpia \xc3\xaenalt\xc4\x83 situat\xc4\x83 \xc3\xaentre glacis \xc8\x99i o linie ce trece pe la M\xc4\x83r\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99ti, V\xc3\xa2n\xc4\x83tori, Milcovul, T\xc4\x83t\xc4\x83ranu, R\xc3\xa2mniceni \xc8\x99i la est de Cior\xc4\x83sti, are o altitudine de 70 m \xc3\xaen nord \xc8\x99i 35 m \xc3\xaen sud. Ea are aspectul unei suprafe\xc8\x9be netede, u\xc8\x99or \xc3\xaenv\xc4\x83lurit\xc4\x83_NEWLINE_datorit\xc4\x83 prezen\xc8\x9bei unor conuri aluvionare \xc3\xaentre care c\xc3\xa2mpia formeaz\xc4\x83 depresiuni locale, cu exces de umiditate (bolta Voetin, Lacul Negru, aria de la est de C\xc4\x83iata) datorate ad\xc3\xa2ncimii reduse la care se afl\xc4\x83 stratul de ap\xc4\x83._NEWLINE_La nord de Valea \xc8\x98u\xc8\x99i\xc8\x9bei, aspectul c\xc3\xa2mpiei reprezint\xc4\x83 forma unei prisme \xc3\xaen trepte ce coboar\xc4\x83 catre Lunca Siretului, iar \xc3\xaen apropierea Adjudului, la terasele Siretului se adaug\xc4\x83 cele ale Trotu\xc8\x99ului._NEWLINE_C\xc3\xa2mpia joas\xc4\x83 se \xc3\xaentinde pe linia M\xc4\x83r\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99ti, V\xc3\xaen\xc4\x83tori, T\xc4\x83t\xc4\x83ranu, R\xc3\xa2mniceni \xc8\x99i de la est de Cior\xc4\x83\xc8\x99ti p\xc3\xa2n\xc4\x83 la albia Siretului, altitudinea ei fiind de 35\xe2\x80\x9350 m \xc3\xaen partea de nord \xc8\x99i de 20\xe2\x80\x9330 m \xc3\xaen cea de sud. Este caracterizat\xc4\x83 printr-o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 relativ neted\xc4\x83, \xc3\xaenclinat\xc4\x83 \xc3\xaen aceea\xc8\x99i direc\xc8\x9bie de scurgere a Siretului \xc8\x99i este traversat\xc4\x83 de numeroase albii, meandre \xc8\x99i depresiuni cu exces de umiditate, separate \xc3\xaentre ele prin grinduri te\xc8\x99ite.\n_START_SECTION_\nGeologie\n_START_PARAGRAPH_\nDin punct de vedere geologic, zona jude\xc8\x9bului Vrancea apar\xc8\x9bine platformei Moesice, alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din dou\xc4\x83 etaje structurale: unul inferior ce corespunde fundamentului cristalin \xc8\x99i unul superior ce corespunde cuverturii sedimentare._NEWLINE_\xc8\x98isturile cristaline, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu o parte din \xc3\xaenveli\xc8\x99ul lor sedimentar sunt str\xc4\x83punse de roci eruptive \xc3\xaen cea mai mare parte acide (porfire) \xc8\x99i de roci bazice. Fundamentul de \xc8\x99isturi cristaline este de v\xc3\xa2rst\xc4\x83 mai veche dec\xc3\xa2t Ordovicianul, probabil Precambrian._NEWLINE_Cuvertura sedimentar\xc4\x83 din Platforma Moesica incepe cu Silurianul \xc8\x99i se termin\xc4\x83 cu Cuaternarul._NEWLINE_Prin lacune cu caracter regional, sedimentele s-au separat \xc3\xaen mai multe cicluri de sedimente dup\xc4\x83 erele geologice \xc3\xaen care s-au depus de la Ordovician - Carbonifer p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Cuaternar._NEWLINE_Partea bazal\xc4\x83 a Cuaternarului este reprezentat\xc4\x83 de pietri\xc8\x99uri, nisipuri \xc8\x99i lentile argiloase, rezultat al depunerii materialului transportat de vastele conuri de dejec\xc8\x9bie din zona carpatic\xc4\x83 de curbur\xc4\x83._NEWLINE_Peste acestea este suprapus relieful caracteristic depozitelor fostelor albii respectiv pietri\xc8\x99uri \xc8\x99i nisipuri cu grosimi cuprinse \xc3\xaentre 3 si 7 m \xc3\xaen zona de c\xc3\xa2mpie. Dup\xc4\x83 migrarea albiilor, aceste sedimente au fost acoperite de depozite loessoide de natur\xc4\x83 deluvial\xc4\x83-proluvial\xc4\x83 cu grosimi cuprinse \xc3\xaentre 2 \xc8\x99i 8 m.\n_START_SECTION_\nFlor\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nFlora cuprinde aproximativ 1500 de specii de plante av\xc3\xa2nd ca origini fitogeografice \xc8\x9binuturi din Orientul \xc3\x8endep\xc4\x83rtat p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Oceanul Atlantic \xc8\x99i din nordul Eurasiei p\xc3\xa2n\xc4\x83 la bazinul mediteranean. Numeroase specii sunt considerate monumente ale naturii, fiind ocrotite de lege (floarea de col\xc8\x9b, bulbucii de munte, papucul doamnei, etc).\n_START_SECTION_\nFaun\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nFauna cinegetic\xc4\x83 este bogat\xc4\x83 (coco\xc8\x99ul de munte, acvila \xc8\x9bip\xc4\x83toare, corbul, cerbul, ursul, mistre\xc8\x9bul, r\xc3\xa2sul la munte, pop\xc3\xa2nd\xc4\x83ul la \xc8\x99es). \xc3\x8en lacurile \xc8\x99i r\xc3\xa2urile Vrancei g\xc4\x83sim p\xc4\x83str\xc4\x83vul, molanul, boi\xc8\x99teanul, miholtul etc., cele 20 de fonduri de pescuit \xc3\xaen apele de munte \xc3\xaensum\xc3\xa2nd aproximativ 250\xc2\xa0km._NEWLINE_Exist\xc4\x83 \xc3\xaen Vrancea 16 rezerva\xc8\x9bii naturale cu o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 2862 ha din care cele mai cunoscute sunt Cheile Ti\xc8\x99itei, Cascada Putnei, R\xc3\xa2pa Ro\xc8\x99ie, Lacul Negru, Cheile Narujei, C\xc4\x83ld\xc4\x83rile Zabalei, Focul Viu de la Andreia\xc8\x99u, D\xc4\x83lh\xc4\x83u\xc8\x9bi, Lunca Siretului._NEWLINE_Terenurile agricole ale jude\xc8\x9bului Vrancea se \xc3\xaentind pe f\xc3\xa2\xc8\x99ia cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre malul drept al Siretului \xc8\x99i poalele dealurilor subcarpatice ale Mun\xc8\x9bilor Vrancei. De\xc8\x99i clima este corespunz\xc4\x83toare culturilor de c\xc3\xa2mp, mai propice este cultura vi\xc8\x9bei de vie (9,95% din podgoriile Rom\xc3\xa2niei) \xc8\x99i produc\xc8\x9bia de vinuri, Vrancea fiind cel mai mare jude\xc8\x9b viti \xe2\x80\x93 vinicol al \xc8\x9b\xc4\x83rii, exportator \xc3\xaen Europa, America \xc8\x99i Japonia.\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nPentru prima dat\xc4\x83 denumirea Vrancea (Varancha) este atestat\xc4\x83 la 2 iulie 1431, \xc3\xaentr-un document descoperit de C.C. Giurescu \xc8\x99i publicat \xc3\xaen 1945 \xc3\xaen \xe2\x80\x9eRevista Istoric\xc4\x83 Rom\xc3\xa2n\xc4\x83\xe2\x80\x9d (p.\xc2\xa0416), desemn\xc3\xa2nd \xc8\x9aara \xc3\xaemp\xc4\x83durit\xc4\x83 sau \xc8\x9aara Neagr\xc4\x83 (apud Sava, Sava 2007: 149)._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1968, cu ultima organizare administrativ-teritorial\xc4\x83, prin care s-a revenit la vechea \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bire pe jude\xc8\x9be, Vrancea \xc8\x99i-a rec\xc4\x83p\xc4\x83tat actualul nume, teritoriul s\xc4\x83u extinz\xc3\xa2ndu-se spre sud \xc8\x99i sud-est prin \xc3\xaencorporarea unei p\xc4\x83r\xc8\x9bi din fostul raion R\xc3\xa2mnicu S\xc4\x83rat (se desfiin\xc8\x9beaz\xc4\x83 regiunea Ploie\xc8\x99ti \xc8\x99i apare jude\xc8\x9bul Buz\xc4\x83u) de la care au fost \xc3\xaencorporate localit\xc4\x83\xc8\x9bile: B\xc4\x83le\xc8\x99ti, Chiojdeni, Cior\xc4\x83\xc8\x99ti, Dumitre\xc8\x99ti, Jitia, Sihlea, T\xc3\xa2mboie\xc8\x99ti, Slobozia Bradului \xc8\x99i Vintileasca. Alte patru localit\xc4\x83\xc8\x9bi au fost alipite de la jude\xc8\x9bul Bac\xc4\x83u: Boghe\xc8\x99ti, Corbi\xc8\x9ba, Homocea \xc8\x99i T\xc4\x83n\xc4\x83soaia. De la raionul Br\xc4\x83ila (fosta regiune Gala\xc8\x9bi) s-au alipit comunele M\xc4\x83ic\xc4\x83ne\xc8\x99ti \xc8\x99i R\xc3\xa2mniceni. Cu noua sa configura\xc8\x9bie se \xc3\xaenvecina cu jude\xc8\x9bele: Vaslui la nord \xe2\x80\x93 est, Gala\xc8\x9bi la est, Br\xc4\x83ila la sud \xe2\x80\x93 est, Buz\xc4\x83u la sud \xc8\x99i sud \xe2\x80\x93 vest, Covasna la vest \xc8\x99i Bac\xc4\x83u la nord.\n_START_SECTION_\nOrganizarea administrativ-teritorial\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nJude\xc8\x9bul Vrancea, ca unitate administrativ - teritorial\xc4\x83 organizat\xc4\x83 cu rang de jude\xc8\x9b, cuprinde, conform actualei \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9biri administrativ - teritoriale, 73 de localit\xc4\x83\xc8\x9bi din care 2 municipii, 3 ora\xc8\x99e \xc8\x99i 68 de comune \xc3\xaen componen\xc8\x9ba c\xc4\x83rora se afl\xc4\x83 331 de sate.\n_START_SECTION_\nPopula\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nPopula\xc8\x9bia jude\xc8\x9bului Vrancea la diferite recens\xc4\x83minte: 1930: 262.560 loc.; 1948: 290.183 loc.; 1956: 326.532 loc.; 1966: 351.292 loc.; 1972: 379.660 loc.; 2011: 340.310loc.\n_START_SECTION_\nEconomie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anul 2013, jude\xc8\x9bul Vrancea era considerat ca fiind unul dintre cele mai s\xc4\x83race jude\xc8\x9be din Rom\xc3\xa2nia.\n_START_SECTION_\nTransporturi\n_START_PARAGRAPH_\nJude\xc8\x9bul Vrancea este traversat de drumul european E85 (drumul na\xc8\x9bional DN2 care face leg\xc4\x83tura rutier\xc4\x83 cu Bac\xc4\x83u, Roman \xc8\x99i Suceava (spre nord) \xc8\x99i cu Buz\xc4\x83u, Bucure\xc8\x99ti \xc8\x99i Giurgiu (spre sud)._NEWLINE_De asemenea, jude\xc8\x9bul este traversat de magistrala feroviar\xc4\x83 CFR 500 (Bucure\xc8\x99ti-Suceava).'