b'\n_START_ARTICLE_\nTehnica proiec\xc8\x9biei cinematografice\n_START_SECTION_\nIntroducere \xc3\xaen tehnica proiec\xc8\x9biei cinematografice\n_START_PARAGRAPH_\nCinematografie \xc3\xaenseamn\xc4\x83, din punct de vedere etimologic, \xe2\x80\x9escrierea mi\xc8\x99c\xc4\x83rii\xe2\x80\x9d (de la cuvintele franceze \xe2\x80\x9ecin\xc3\xa9matique\xe2\x80\x9d - mi\xc8\x99care \xc8\x99i \xe2\x80\x9egraphie\xe2\x80\x9d - scriere). Legat de aceast\xc4\x83 defini\xc8\x9bie, amintim faptul c\xc4\x83 patentul acordat fra\xc8\x9bilor Lumi\xc3\xa8re, \xc3\xaen februarie 1895, avea titlul de \xe2\x80\x9eAparat pentru ob\xc8\x9binerea \xc8\x99i vizionarea imaginilor\xe2\x80\x9d, numit generic de c\xc4\x83tre ei \xe2\x80\x9eCinematograf\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Cinematografie \xc3\xaenseamn\xc4\x83 \xc3\xaenregistrarea unei serii \xc3\xaentregi de imagini fotografice succesive, ale unui obiect \xc3\xaen mi\xc8\x99care cu o anumit\xc4\x83 caden\xc8\x9b\xc4\x83 - analiza mi\xc8\x99c\xc4\x83rii - \xc8\x99i apoi proiectarea acestor imagini cu aceea\xc8\x99i caden\xc8\x9b\xc4\x83 (\xc3\xaentre 16 - 18 imagini/secund\xc4\x83 pentru film mut \xc8\x99i 24 imagini /sec.  pentru film sonor) pentru reconstituirea mi\xc8\x99c\xc4\x83rii - sinteza mi\xc8\x99c\xc4\x83rii._NEWLINE_Analiza mi\xc8\x99c\xc4\x83rii, \xc3\xaen cinematografie, desemneaz\xc4\x83 totalitatea opera\xc8\x9biunilor efectuate pentru ob\xc8\x9binerea unor faze ale mi\xc8\x99c\xc4\x83rii, sub forma unor imagini negative sau pozitive, localizate pe un purt\xc4\x83tor transparent emulsionat._NEWLINE_Sinteza mi\xc8\x99c\xc4\x83rii, \xc3\xaen cinematografie, indic\xc4\x83 totalitatea opera\xc8\x9biunilor efectuate pentru ob\xc8\x9binerea efectului de mi\xc8\x99care de pe un film care con\xc8\x9bine imagini pozitive- statice (faze intermediare ale unei mi\xc8\x99c\xc4\x83ri)._NEWLINE_(Bibliografie: Popescu Iuliu, Petculescu Alexandru, Introducere \xc3\xaen tehnica cinematografic\xc4\x83, Editura Didactic\xc4\x83 \xc8\x99i Pedagogic\xc4\x83, 1967)\n_START_SECTION_\nBazele psihofiziologice ale percep\xc8\x9biei mi\xc8\x99c\xc4\x83rii cinematografice\n_START_PARAGRAPH_\nFenomenul cinematografic se realizeaz\xc4\x83 pe baza analizei \xc8\x99i sintezei mi\xc8\x99c\xc4\x83rii. Acest fenomen al perceperii mi\xc8\x99c\xc4\x83rii se datoreaz\xc4\x83 unor factori fiziologici \xc8\x99i unor factori psihologici, care se petrec \xc3\xaen ochi.                                                        _NEWLINE_Dac\xc4\x83 privim un obiect luminos, imaginea lui se formeaz\xc4\x83 pe retina ochiului ca apoi, prin nervul optic, senza\xc8\x9bia perceperii vizuale a obiectului se transmite la creier. \xc3\x8en momentul c\xc3\xa2nd obiectul dispare brusc, senza\xc8\x9bia perceperii nu dispare concomitent. Acest fenomen de \xc8\x99tergere progresiv\xc4\x83 se nume\xc8\x99te memorie retinian\xc4\x83. Aceasta are o durat\xc4\x83 variabil\xc4\x83 dependent\xc4\x83 de intensitatea excita\xc8\x9biei luminoase, de compozi\xc8\x9bia spectral\xc4\x83 a luminii, de durata \xc3\xaen timp a excita\xc8\x9biei luminoase. Cele expuse mai sus sunt factorii fiziologici privind analiza \xc8\x99i sinteza mi\xc8\x99c\xc4\x83rii.                                                      _NEWLINE_Factori psihologici sunt memoria asociativ\xc4\x83 \xc8\x99i persisten\xc8\x9ba retinian\xc4\x83. Astfel, ochiul observ\xc4\x83 \xc3\xaen jurul lui o serie de imagini transmise creierului, pe care le p\xc4\x83streaz\xc4\x83; fenomenul este definit ca memorie asociativ\xc4\x83 \xc8\x99i este factorul psihologic care leag\xc4\x83 \xc3\xaentre ele diferite imagini complet\xc3\xa2nd lipsurile dintre ele. Aici intervine \xc8\x99i factorul numit persisten\xc8\x9ba retinian\xc4\x83 care \xc3\xaendulce\xc8\x99te trecerile de la o faz\xc4\x83 la alta \xc8\x99i care ajut\xc4\x83 la persistarea vechii imagini \xc3\xaen creier, peste care impune noua imagine. Datorit\xc4\x83 acestor factori psihofiziologici putem viziona un film. _NEWLINE_Filmul este o serie de fotograme \xc3\xaen\xc8\x99irate unor mi\xc8\x99c\xc4\x83ri. \xc3\x8en aparatul de proiec\xc8\x9bie cinematografic\xc4\x83, redarea fotogramelor se face \xc3\xaen a\xc8\x99a fel \xc3\xaenc\xc3\xa2t fiecare va sta \xc3\xaen fa\xc8\x9ba ferestrei de proiec\xc8\x9bie un anumit timp, dup\xc4\x83 care se va face proiec\xc8\x9bia urm\xc4\x83toarei. Aceast\xc4\x83 succesiune care se face \xc3\xaentr-un tempo sacadat (caden\xc8\x9bat) este perceput\xc4\x83 de ochiul uman ca o mi\xc8\x99care natural\xc4\x83. Dac\xc4\x83 nu ar exista aceast\xc4\x83 persisten\xc8\x9b\xc4\x83 retinian\xc4\x83, dup\xc4\x83 unii remanen\xc8\x9b\xc4\x83 retinian\xc4\x83, de fapt un defect al ochiului, nu ar fi putut s\xc4\x83 apar\xc4\x83 cinematograful._NEWLINE_(Bibliografie:Popescu Iuliu, Petculescu Alexandru, Introducere \xc3\xaen tehnica cinematografic\xc4\x83, Editura Didactic\xc4\x83 \xc8\x99i Pedagogic\xc4\x83, 1967)'