b'\n_START_ARTICLE_\nIon Ghica\n_START_SECTION_\nOrigine\n_START_PARAGRAPH_\nIon Ghica face parte din familia de mari boieri Ghica, fiind \xc3\xaent\xc3\xa2iul n\xc4\x83scut al logof\xc4\x83tului Dimitrie (Tache) Ghica \xc8\x99i al Mariei C\xc3\xa2mpineanu. Tat\xc4\x83l lui Ion Ghica, Dimitrie, ajunge ispr\xc4\x83vnicel de curte, \xc3\xaen timpul domniei lui  Ioan Caragea, ispravnic de Foc\xc8\x99ani \xc3\xaen 1824, mare hatman \xc3\xaen 1828, mare ban \xc3\xaen 1832 \xc8\x99i mare logof\xc4\x83t, rang cu care \xc3\xaenceteaz\xc4\x83 din via\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaen 1845. Maria C\xc3\xa2mpineanu era fiica vornicului Scarlat C\xc3\xa2mpineanu. Dimitrie (Tache) Ghica are mai mul\xc8\x9bi copii: Ion, n\xc4\x83scut la 12 august 1816, Scarlat (1817-1819), Sofia (1818-1824), Maria (1821-1885), Smaranda (1828-1833), Temistocle (1830-1832), Pantazi (1831-1882), c\xc4\x83s\xc4\x83torit cu Camille-Pauline-Marie  Guyet de Fernex.\n_START_SECTION_\nStudii\n_START_PARAGRAPH_\nA \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bat acas\xc4\x83 neogreaca \xc8\x99i greaca veche cu dasc\xc4\x83lul grec Mihailidi, care preda gramatica dup\xc4\x83 manualul dasc\xc4\x83lului s\xc4\x83u Neofit Duca, fostul director de la Colegiul Sf\xc3\xa2ntul Sava, iar apoi texte grele ca Dialogurile mor\xc8\x9bilor de Lucian din Samosata,  Anabasis sau Expedi\xc8\x9bia celor zece mii de Xenophon,  Vie\xc8\x9bile paralele ale lui Plutarh._NEWLINE_Ion Ghica este \xc3\xaenscris la clasa de limba francez\xc4\x83 a profesorului J. A. Vaillant de la Sf\xc3\xa2ntul Sava, \xc3\xaen 1830. Aici se \xc3\xaemprietene\xc8\x99te cu Grigore Alexandrescu, venit mai t\xc3\xa2rziu, \xc3\xael invit\xc4\x83 acas\xc4\x83, unde a f\xc4\x83cut cuno\xc8\x99tin\xc8\x9b\xc4\x83 cu poetul Iancu V\xc4\x83c\xc4\x83rescu \xc8\x99i cu Ion Heliade R\xc4\x83dulescu._NEWLINE_Este trimis la studii \xc3\xaen capitala Fran\xc8\x9bei, unde dob\xc3\xa2nde\xc8\x99te bacalaureatul \xc3\xaen litere, \xc3\xaen ianuarie 1836, la Sorbona (Paris), ob\xc8\x9bin\xc3\xa2nd note mediocre la toate obiectele \xc8\x99i chiar un \xe2\x80\x9efaible\xe2\x80\x9d; apoi a urmat \xc8\x98coala de arte \xc8\x99i manufacturi (1836-1837). \xc3\x8en august 1838 a devenit absolvent al Facult\xc4\x83\xc8\x9bii de \xc8\x98tiin\xc8\x9be din Paris, cu o diplom\xc4\x83 \xc3\xaen \xc8\x99tiin\xc8\x9be matematice, absolvind \xc3\xaen 1840 \xc8\x99i \xc8\x98coala de Mine (\xc3\x89cole royale des mines) din acela\xc8\x99i ora\xc8\x99, ob\xc8\x9bin\xc3\xa2nd diploma de inginer de mine \xc8\x99i dreptul de a practica profesia de inginer \xc3\xaen \xc8\x9bara sa. \xc3\x8en paralel a audiat cursuri la Coll\xc3\xa8ge de France (economie politic\xc4\x83) \xc8\x99i la Conservatorul de Arte \xc8\x99i Meserii._NEWLINE_Din primul an al \xc8\x99ederii la Paris se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te, el \xc8\x99i colegi de-ai s\xc4\x83i, munteni, cu un grup de moldoveni, f\xc4\x83c\xc3\xa2nd cuno\xc8\x99tin\xc8\x9b\xc4\x83 cu Vasile Alecsandri \xc8\x99i cu viitorul domnitor Alexandru Ioan Cuza, fiecare vorbind \xc3\xaen graiul provinciei natale, dar \xc3\xaen\xc8\x9beleg\xc3\xa2ndu-se perfect. \xe2\x80\x9eCe revela\xc8\x9biune! - scrie Ion Ghica. Dintr-acel moment nu am mai fost nici munteni, nici moldoveni. Eram to\xc8\x9bi rom\xc3\xa2ni!\xe2\x80\x9d \xc3\x8en timpul anilor de studii la Paris, str\xc4\x83inii nici nu cuno\xc8\x99teau numele de rom\xc3\xa2n \xc8\x99i Rom\xc3\xa2nia, rom\xc3\xa2nii fiind confunda\xc8\x9bi cu turcii, muscalii sau grecii._NEWLINE_Din primul an al sosirii la Paris a f\xc4\x83cut cuno\xc8\x99tin\xc8\x9b\xc4\x83 cu Armand Carrel, redactorul \xc8\x99ef al ziarului parizian Le National \xc8\x99i cu polonezul Michal Czajkovski [cite\xc8\x99te Ceaikovski] (Czaika), secretar al principelui Adam Czartoryski [cite\xc8\x99te Ceartor\xc3\xaeski], acesta din urm\xc4\x83 fiind conduc\xc4\x83torul emigra\xc8\x9biei monarhiste poloneze. Lor le-a relatat despre evenimentele din timpul r\xc4\x83zboiului ruso-turc din 1828-1829, despre marile suferin\xc8\x9be ale rom\xc3\xa2nilor. Peste trei zile, \xc3\xaen ziarul lui Armand Carrel, Le National, sunt publicate \xc3\xaen mod fidel relat\xc4\x83rile respective; apoi un alt articol, evoc\xc3\xa2nd  amintirile serii petrecute cu Ion Ghica este publicat de Czajkovski \xc3\xaen ziarul Le Constitutionel. Tinerii studen\xc8\x9bi rom\xc3\xa2ni se \xc3\xaent\xc3\xa2lneau la Caf\xc3\xa9 Corneille, \xe2\x80\x9eunde domnea glasul \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9batului student Bermudez, sau Caf\xc3\xa9 Procope, unde cuv\xc3\xa2ntul era al unui student devenit ilustru, a lui Jules Simon\xe2\x80\x9d, viitorul profesor universitar, deputat, prim-ministru \xc8\x99i academician._NEWLINE_Ion Ghica profit\xc4\x83 de amici\xc8\x9bia lui Armand Carrel, ca s\xc4\x83 \xc3\xaentre\xc8\x9bin\xc4\x83 la ziarul Le National o rubric\xc4\x83 regulat\xc4\x83 , Correspondance de Bucarest, care \xc3\xaens\xc4\x83 nelini\xc8\x99te\xc8\x99te cercurile guvernamentale din Bucure\xc8\x99ti, din cauza coresponden\xc8\x9belor \xe2\x80\x9esubversive\xe2\x80\x9d bine informate despre ce se petrecea \xc3\xaen \xc8\x9bar\xc4\x83. Fiind la Paris, a ini\xc8\x9biat \xc3\xaen 1845 Societatea studen\xc8\x9bilor rom\xc3\xa2ni, sub pre\xc8\x99edin\xc8\x9bia de onoare  a poetului Alphonse de Lamartine, cu un comitet condus de Ion Ghica, Scarlat V\xc3\xa2rnav casier \xc8\x99i C. A. Rosetti secretar, iar \xc3\xaen anul urm\xc4\x83tor Nicolae B\xc4\x83lcescu a devenit bibliotecarul Societ\xc4\x83\xc8\x9bii.\n_START_SECTION_\nActivitatea politic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nS-a re\xc3\xaentors \xc3\xaen 1841 \xc3\xaen Bucure\xc8\x99ti, apoi \xc3\xaen Moldova, cu misiunea din partea lui Ion C\xc3\xa2mpineanu \xc8\x99i a boierilor Alecu Villara \xc8\x99i Alecu  Filipescu-Vulpea de a oferi domnitorului Mihail Sturdza o propunere de uniune vamal\xc4\x83 \xc3\xaentre cele dou\xc4\x83 principate - \xc3\xaent\xc3\xa2iul pas pe calea Unirii. \xc3\x8en scrisoarea boierilor munteni c\xc4\x83tre domnitorul Mihail Sturdza, adus\xc4\x83 de Ion Ghica, se preciza c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eschimbarea domnului \xc8\x9a\xc4\x83rii Rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti devenise inevitabil\xc4\x83 \xc8\x99i c\xc4\x83 sosise momentul de a uni am\xc3\xa2ndou\xc4\x83 coroanele pe capul unui singur domn.\xe2\x80\x9d Domnitorul declin\xc4\x83 oferta, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaei ofer\xc4\x83 lui Ghica catedra de profesor de geologie \xc8\x99i mineralogie, \xc3\xaen primele luni ale anului 1842, la Academia Mih\xc4\x83ilean\xc4\x83. Pe baza rezultatelor ob\xc8\x9binute ca profesor de geologie \xc8\x99i mineralogie, Ion Ghica a fost numit profesor de economie politic\xc4\x83 la clasele superioare._NEWLINE_Deschis la 23 noiembrie 1843 cu prelegerea \xe2\x80\x9eDespre importan\xc8\x9ba economiei politice\xe2\x80\x9d, cursul de economie politic\xc4\x83 \xc3\xaencredin\xc8\x9bat lui Ion Ghica spre a fi predat era cel dint\xc3\xa2i de nivel universitar, fiind urm\xc4\x83rit de mult\xc4\x83 lume, boieri \xc8\x99i intelectuali, chiar de domnitorul Mihail Sturdza. De asemenea, a fost numit inspector la Institutul academic, av\xc3\xa2nd \xc3\xaens\xc4\x83rcinarea organiz\xc4\x83rii \xc8\x99i dezvolt\xc4\x83rii \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. I se decerneaz\xc4\x83 rangul de mare sp\xc4\x83tar._NEWLINE_\xc3\x8en 1844, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu Mihail Kog\xc4\x83lniceanu, Negruzzi \xc8\x99i Vasile Alecsandri, editeaz\xc4\x83 revista s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2nal\xc4\x83 Prop\xc4\x83\xc8\x99irea, care este autorizat\xc4\x83 de cenzur\xc4\x83 numai cu subtitlul Foaie \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 \xc8\x99i literar\xc4\x83, deoarece titlul Prop\xc4\x83\xc8\x99irea \xe2\x80\x9eera un cuv\xc3\xa2nt revolu\xc8\x9bionar\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en primul num\xc4\x83r al revistei Prop\xc4\x83\xc8\x99irea a fost inclus studiul lui Ghica Uniunea V\xc4\x83milor \xc3\xaentre Moldova \xc8\x99i Valachia, care \xc3\xaens\xc4\x83 a fost oprit de cenzur\xc4\x83. Ion Ghica public\xc4\x83 apoi Ochire asupra \xc8\x99tiin\xc8\x9belor \xc8\x99i M\xc4\x83suri \xc8\x99i greut\xc4\x83\xc8\x9bi. El este considerat a fi fost primul mare economist rom\xc3\xa2n._NEWLINE_Ion Ghica se c\xc4\x83s\xc4\x83tore\xc8\x99te la \xc3\xaenceputul anului 1847 cu Alexandrina Mavros, fiica generalului Nicolae Mavros, a  c\xc4\x83rui pozi\xc8\x9bie politic\xc4\x83 pro-\xc8\x9barist\xc4\x83 va fi, \xc3\xaen viitor, exploatat\xc4\x83 \xc3\xaempotriva lui Ghica de publicistul Valentineanu \xc8\x99i al\xc8\x9bii. Re\xc3\xaentors din str\xc4\x83in\xc4\x83tate la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anului 1847, a luat ini\xc8\x9biativa, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu C.A Rosetti, de a \xc3\xaenfiin\xc8\x9ba un Comitet revolu\xc8\x9bionar, din care mai f\xc4\x83ceau parte Christian Tell, Nicolae B\xc4\x83lcescu , cei patru fra\xc8\x9bi Golescu, precum \xc8\x99i fra\xc8\x9bii Br\xc4\x83tianu, de cur\xc3\xa2nd sosi\xc8\x9bi din Fran\xc8\x9ba - o reactivare a comitetului de conducere a societ\xc4\x83\xc8\x9bii Fr\xc4\x83\xc8\x9bia._NEWLINE_A f\xc4\x83cut parte din conspira\xc8\x9bia din 1848, care dorea o uniune a \xc8\x9a\xc4\x83rii Rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti \xc8\x99i Moldovei, sub un prin\xc8\x9b autohton, Mihail Sturdza. _NEWLINE_Conspira\xc8\x9bia e\xc8\x99u\xc3\xa2nd, Ion Ghica revine \xc3\xaen \xc8\x9aara Rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83, unde, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu Nicolae B\xc4\x83lcescu \xc8\x99i Christian Tell reactiveaz\xc4\x83 societatea secret\xc4\x83 Fr\xc4\x83\xc8\x9bia, \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 de ei \xc3\xaen 1843 (ulterior, aderaser\xc4\x83 la aceast\xc4\x83 societate \xc8\x99i al\xc8\x9bi \xe2\x80\x9epa\xc8\x99opti\xc8\x99ti\xe2\x80\x9d), care a fost motorul revolu\xc8\x9biei de la 1848. Pentru c\xc4\x83, ulterior, \xc3\xaen coresponden\xc8\x9ba sa personal\xc4\x83 \xc8\x99i diplomatic\xc4\x83, utiliza alfabetul masonic pentru criptare, i s-a spus \xe2\x80\x9eprofesorul de cifru\xe2\x80\x9d.  A fost poreclit de Heliade Rodin, dup\xc4\x83 eroul din Le Juif errant  (Jidovul r\xc4\x83t\xc4\x83citor) al lui Eug\xc3\xa8ne Sue. Societatea Fr\xc4\x83\xc8\x9bia era organizat\xc4\x83 dup\xc4\x83 model carbonaro-masonic, avea ca deviz\xc4\x83 \xe2\x80\x9eDreptate, Fr\xc4\x83\xc8\x9bie\xe2\x80\x9d \xc8\x99i stabilise grade de ini\xc8\x9biere \xc8\x99i trepte de factur\xc4\x83 clerical\xc4\x83: diacon, preot, arhiereu, care \xc3\xaei ini\xc8\x9biau pe \xe2\x80\x9efra\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d. Unii dintre membrii acestei societ\xc4\x83\xc8\x9bi secrete intraser\xc4\x83 chiar \xc3\xaen loja masonic\xc4\x83 din Paris La loge du parfait silence, \xc3\xaen 1844, \xc3\xaen perioada studiilor lor din Fran\xc8\x9ba (cf. Mircea Anghelescu, op. cit.).\n_START_SECTION_\nParticiparea la Revolu\xc8\x9bia de la 1848\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en timpul revolu\xc8\x9biei de la 1848, Ion Ghica a fost trimis de c\xc4\x83tre guvernul provizoriu  al Valahiei \xc8\x99i Comitetul revolu\xc8\x9bionar ca reprezentant al acestora la Constantinopol, pentru a negocia cu guvernul turc, fiind \xc3\xaemputernicit s\xc4\x83 apeleze la guvernul otoman, pentru a \xc3\xaentreprinde m\xc4\x83surile necesare care s\xc4\x83 pre\xc3\xaent\xc3\xa2mpine interven\xc8\x9bia armat\xc4\x83 ruseasc\xc4\x83 \xc3\xaen Principate. A avut \xc8\x99i misiunea de a neutraliza ac\xc8\x9biunea fra\xc8\x9bilor Nicolae \xc8\x99i Miltiade Aristarchi care au fost, succesiv, agen\xc8\x9bii noului Domnitor al Valahiei, Barbu \xc8\x98tirbei. Ion Ghica nu a fost \xc3\xaens\xc4\x83 acceptat oficial ca reprezentant al guvernului rom\xc3\xa2n. A plecat  spre Constantinopol, cu aceast\xc4\x83 misiune, \xc3\xaen 17/29 mai 1848, cu un vapor austriac, de la Br\xc4\x83ila, cu o scrisoare din partea doctorului Mandl, un amic al lui Alphonse de Lamartine (ministru al \xe2\x80\x9etrebilor din afar\xc4\x83\xe2\x80\x9d al Fran\xc8\x9bei, \xc3\xaen acel timp).\n_START_SECTION_\nExilul\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 \xc3\xaenfr\xc3\xa2ngerea revolu\xc8\x9biei, \xc3\xaen\xc4\x83bu\xc8\x99it\xc4\x83 brutal cu for\xc8\x9ba armat\xc4\x83 de trupele otomane \xc8\x99i de cele \xc8\x9bariste, a r\xc4\x83mas \xc3\xaen exil la Constantinopol. \xc3\x8en timpul refugiului de la Constantinopol a legat o prietenie str\xc3\xa2ns\xc4\x83 cu Ion Ionescu de la Brad, un agronom eminent. Ulterior a fost numit de autorit\xc4\x83\xc8\x9bile turce, la recomandarea ambasadorului Angliei la Constantinopol, Stratford Canning de Redcliffe, \xc3\xaen func\xc8\x9bia de guvernator sau Bei al insulei Samos (1853 - 1859), unde a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 st\xc3\xa2rpeasc\xc4\x83 pirateria, \xc3\xaen floare \xc3\xaen acea insul\xc4\x83, care afecta \xc3\xaen mod serios mi\xc8\x99c\xc4\x83rile flotelor francez\xc4\x83 \xc8\x99i britanic\xc4\x83, preg\xc4\x83tite  pentru aprovizionarea pe mare a trupelor ce luptau \xc3\xaen r\xc4\x83zboiul Crimeii. Peste 600 de pira\xc8\x9bi s-au predat sau au fugit, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t, prin 1855, lini\xc8\x99tea \xc3\xaen arhipelag fusese restabilit\xc4\x83 (cf. Anastasie Iordache, op. cit.). Sub supravegherea sa, \xc3\xaen insula Samos s-au construit drumuri, s-au \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat \xc8\x99coli, inclusiv un pensionat de fete, \xc3\xaengrijit de so\xc8\x9bia sa. Din timpul \xc8\x99ederii la Constantinopol dateaz\xc4\x83 dou\xc4\x83 scrisori inedite ale lui Ion Ghica, existente la Biblioteca Polonez\xc4\x83 din Paris._NEWLINE_\xc3\x8en prima scrisoare, din 5 martie 1849, adresat\xc4\x83 lui C. A. Rosetti, Ghica \xc3\xael pune la curent asupra \xc3\xaentre\xc8\x9binerilor ruso-turce de la Constantinopol, dintre generalul rus Grabbe \xc8\x99i Poart\xc4\x83 \xc8\x99i care au condus la semnarea Conven\xc8\x9biei de la Balta-Liman din mai 1849._NEWLINE_A doua scrisoare a fost adresat\xc4\x83 la 27 februarie 1854 contelui polonez Andrei Zamoiski, \xc3\xaens\xc4\x83rcinat cu o misiune pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Poart\xc4\x83 de \xc8\x99eful emigra\xc8\x9biei poloneze, prin\xc8\x9bul Adam Czartoryski. \xc3\x8en scrisoare, Ghica \xc3\xaei cere lui Andrei Zamoisky  s\xc4\x83 fac\xc4\x83 corecturile necesare la un \xe2\x80\x9eproiect de firman\xe2\x80\x9d pe care urma s\xc4\x83-l remit\xc4\x83 fostului mare vizir Re\xc8\x99id-Pa\xc8\x99a._NEWLINE_La terminarea misiunii sale, \xc3\xaen 1859, a primit de la sultanul Abdul-Medjid titlul onorific de Bei (prin\xc8\x9b) de Samos.\n_START_SECTION_\nRevenirea \xc3\xaen \xc8\x9bar\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1859 dup\xc4\x83 unirea Moldovei \xc8\x99i \xc8\x9a\xc4\x83rii Rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti a fost chemat de Alexandru Ioan Cuza s\xc4\x83 se \xc3\xaentoarc\xc4\x83 \xc8\x99i a devenit prim-ministru \xc3\xaen timpul lui Cuza, \xc3\xaen perioada 6 martie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 26 aprilie 1859. La 11 octombrie 1859 a ob\xc8\x9binut acela\xc8\x99i portofoliu de prim-ministru \xc3\xaen Muntenia, \xc3\xaens\xc4\x83 a demisionat la 27 mai 1860.  A fost apoi  prim-ministru \xc3\xaen timpul lui Carol I al Rom\xc3\xa2niei, numit la 15 iulie 1866. In anul 1866 s-a al\xc4\x83turat comitetului secret sau monstruoasei coali\xc8\x9bii care, prin lovitura de stat de la 11 februarie 1866, a determinat detronarea lui Alexandru Ioan Cuza \xc8\x99i \xc3\xaenlocuirea acestuia cu prin\xc8\x9bul Karl de Hohenzollern-Sigmaringen, ulterior regele Carol I. Natura sa nelini\xc8\x99tit\xc4\x83 \xc3\xael va face s\xc4\x83 participe \xc8\x99i la mi\xc8\x99c\xc4\x83rile antidinastice din 1870 - 1871. A fost ales senator \xc8\x99i deputat \xc8\x99i a f\xc4\x83cut parte din comitetul de conducere al partidului liberal, condus de Ion C. Br\xc4\x83tianu. A fost director general al teatrelor. _NEWLINE_\xc3\x8en mai 1881, a fost numit ministru rom\xc3\xa2n la Londra \xc8\x99i peste trei luni a prezentat scrisorile de acreditare reginei Victoria; a de\xc8\x9binut aceast\xc4\x83 func\xc8\x9bie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1 martie  1891, c\xc3\xa2nd a fost pensionat pentru limit\xc4\x83 de v\xc3\xa2rst\xc4\x83. \xc3\x8en timpul \xc8\x99ederii la Londra ca ambasador \xc8\x99i-a petrecut week-end-urile la Brighton sau \xc3\xaen insula Wight, a c\xc4\x83l\xc4\x83torit \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, Spania, Portugalia, Germania.\n_START_SECTION_\nAcademia Rom\xc3\xa2n\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDin 1874 a devenit membru titular al Societ\xc4\x83\xc8\x9bii Academice Rom\xc3\xa2ne, apoi a fost ales pre\xc8\x99edinte al acestei prestigioase institu\xc8\x9bii (1876-1879). De asemenea, dup\xc4\x83 redenumirea societ\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaen Academia Rom\xc3\xa2n\xc4\x83 (1879) a fost pre\xc8\x99edinte al Academiei de mai multe ori.\n_START_SECTION_\nDecesul\n_START_PARAGRAPH_\nIon Ghica a murit pe 7 mai 1897, la mo\xc8\x99ia lui de la Ghergani._NEWLINE_\xc3\x8en afar\xc4\x83 de distinc\xc8\x9bia \xc3\xaen politic\xc4\x83, Ion Ghica a ob\xc8\x9binut \xc8\x99i o reputa\xc8\x9bie literar\xc4\x83 prin ale sale Scrisori c\xc4\x83tre Vasile Alecsandri, prietenul s\xc4\x83u de o via\xc8\x9b\xc4\x83, scrise la Londra \xc8\x99i descriind vechea stare a societ\xc4\x83\xc8\x9bii rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti care disp\xc4\x83rea rapid. A fost \xc8\x99i autorul unor scrieri relativ cunoscute \xc3\xaen timpul s\xc4\x83u, precum ar fi: Amintiri din pribegie \xc3\xaen 1848 \xc8\x99i Convorbiri Economice. Aceast\xc4\x83 din urm\xc4\x83 lucrare s-a constituit \xc3\xaentr-un interval de peste zece ani (1865-1876), din bro\xc8\x99uri succesive. A fost primul care a sus\xc8\x9binut apari\xc8\x9bia unei industrii \xc8\x99i a unui comer\xc8\x9b na\xc8\x9bional.'