b'\n_START_ARTICLE_\nComuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, Prahova\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nLucr\xc4\x83rile cartografice care au tangen\xc8\x9b\xc4\x83 cu zona \xc3\xaen studiu, sunt de fapt \xc8\x99i cele mai vechi cercet\xc4\x83ri ale regiunii. Astfel, pot fi amintite: harta lui Specht (1790 \xe2\x80\x93 1791), harta lui Valestinli (1797), harta lui Preffa Pazzini Carli (1790). \xc3\x8en secolul al XIX-lea, apare pe o serie de h\xc4\x83r\xc8\x9bi ruse\xc8\x99ti (1804, 1820, 1828, 1833, 1835, 1853). \xc3\x8en 1872, apare harta intitulat\xc4\x83 \xe2\x80\x9eHarta Rom\xc3\xa2niei istoric\xc4\x83, politic\xc4\x83, comercial\xc4\x83\xe2\x80\x9d, av\xc3\xa2ndu-l ca autor pe maiorul Dimitrie Pappasoglu, iar \xc3\xaen 1882 apare o hart\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului Prahova care cuprinde fiecare plai \xc8\x99i plas\xc4\x83 \xc3\xaen parte, alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 \xc3\xaen total din 7 foi, la scara 1: 200.000, hart\xc4\x83 \xc3\xaentocmit\xc4\x83 de ing. Crapelianu. Harta Prahovei ap\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen 1900 este prima hart\xc4\x83 pe care apare o \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bire \xc3\xaen cercuri, comune, sate \xc8\x99i c\xc4\x83tune._NEWLINE_Studiile geologice privind comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u dateaz\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 din secolul XIX. \xc3\x8encep\xc3\xa2nd cu secolul al XX-lea se remarc\xc4\x83 W. Teissyre \xc3\xaen 1907 cu lucrarea \xe2\x80\x9eStratigrafia regiunilor petrolifere din Subcarpa\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en 1927 D. M. Preda public\xc4\x83 date privind geologia v\xc4\x83ii Teleajenului \xc3\xaen zona subcarpatic\xc4\x83. Studii \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te geologia pentru regiunea cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre valea Teleajenului \xc8\x99i Valea Prahovei, se datoresc \xc8\x99i profesorului M. Filipescu care \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu 1926 \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1932 a publicat mai multe lucr\xc4\x83ri privind stratigrafia \xc8\x99i tectonica regiunii._NEWLINE_Lucr\xc4\x83rile cu caracter strict geografic \xc8\x99i care s\xc4\x83 trateze comuna, nu exist\xc4\x83. Exist\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 lucr\xc4\x83ri \xc8\x99i nu sunt pu\xc8\x9bine, care trateaz\xc4\x83 o arie mult mai extins\xc4\x83. \xc3\x8en anul 1893 apare \xe2\x80\x9eDic\xc8\x9bionarul Geografic al jude\xc8\x9bului Prahova\xe2\x80\x9d, ce \xc3\xaei avea ca autori pe: P. Br\xc4\x83tescu I. Moruzi \xc8\x99i C. Alexandrescu, lucrare unde sunt analizate fiecare sat, ap\xc4\x83, munte, \xc3\xaen parte. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 lucrare, se arat\xc4\x83 c\xc4\x83 V\xc4\x83rbil\xc4\x83ul era o comun\xc4\x83 din plaiul cu acela\xc8\x99i nume al jude\xc8\x9bului Prahova, fiind format\xc4\x83 doar din satul de re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83, cu 1699 de locuitori. \xc3\x8en comun\xc4\x83 existau trei mori, o \xc8\x99coal\xc4\x83 \xc8\x99i dou\xc4\x83 biserici. Aceea\xc8\x99i lucrare arat\xc4\x83 c\xc4\x83 pe teritoriul actual al comunei era organizata \xc8\x99i comuna Livadea, cu satele Livadea \xc8\x99i Podu Ursului, av\xc3\xa2nd 749 de locuitori \xc8\x99i 138 de case; comuna avea 8 mori pe r\xc3\xa2ul V\xc4\x83rbil\xc4\x83u \xc8\x99i o biseric\xc4\x83 fondat\xc4\x83 \xc3\xaen 1867. De asemenea, comuna Poiana de V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, format\xc4\x83 \xc8\x99i ea doar din satul de re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83, avea 638 de locuitori \xc8\x99i 150 de case; ea avea o moar\xc4\x83 pe r\xc3\xa2ul V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, o \xc8\x99coal\xc4\x83 mixt\xc4\x83 cu 36 de elevi (dintre care 6 fete) \xc8\x99i o biseric\xc4\x83 fondat\xc4\x83 la 1864 de locuitori. De asemenea, satul Co\xc8\x9bof\xc4\x83ne\xc8\x99ti f\xc4\x83cea parte din comuna M\xc4\x83l\xc4\x83e\xc8\x99ti, iar Bughea de Sus f\xc4\x83cea parte din comuna Bughiile din plaiul Teleajen al jude\xc8\x9bului Prahova._NEWLINE_\xc3\x8en 1925 Anuarul Socec consemneaz\xc4\x83 comunele Poiana V\xc4\x83rbil\xc4\x83u \xc8\x99i V\xc4\x83rbil\xc4\x83u \xc3\xaen aceea\xc8\x99i plas\xc4\x83. Comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u avea 2229 de locuitori, iar Poiana V\xc4\x83rbil\xc4\x83u avea 700. Comuna Livadea a fost temporar desfiin\xc8\x9bat\xc4\x83, satele ei fiind transferate comunelor \xc8\x98tefe\xc8\x99ti (Livadea) \xc8\x99i Cosminele (Podu Ursului). \xc3\x8en 1931, comuna Livadea a fost re\xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 \xc3\xaen aceea\xc8\x99i compunere._NEWLINE_\xc3\x8en \xe2\x80\x9eMonografia jude\xc8\x9bului Prahova\xe2\x80\x9d, scoas\xc4\x83 de Nicolae Pavel \xc8\x99i Nicolae Simache \xc3\xaen anul 1943, sunt trecute date statistice \xc8\x99i analize demografice. \xc3\x8en 1966, V. Tufescu \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eSubcarpa\xc8\x9bii\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 ap\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen Editura \xc8\x98tiin\xc8\x9bific\xc4\x83, Bucure\xc8\x99ti, \xc3\xaen care pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 multe alte informa\xc8\x9bii sunt prezenta\xc8\x9bi \xc8\x99i Subcarpa\xc8\x9bii Teleajenului \xc8\x99i Prahovei. Tot \xc3\xaen 1966, V. Mih\xc4\x83ilescu \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eDealurile \xc8\x99i C\xc3\xa2mpiile Rom\xc3\xa2niei\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 \xc3\xaen care se acord\xc4\x83 spre studiu un capitol despre Subcarpa\xc8\x9bii Munteniei Centrale._NEWLINE_\xc3\x8en 1950, comunele au devenit parte a raionului Teleajen din regiunea Prahova \xc8\x99i apoi (dup\xc4\x83 1952), din regiunea Ploie\xc8\x99ti. \xc3\x8en 1968, jude\xc8\x9bul Prahova a fost re\xc3\xaenfiin\xc8\x9bat, iar comunele Livadea, Poiana de V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, M\xc4\x83l\xc4\x83e\xc8\x99ti \xc8\x99i Bughiile au fost desfiin\xc8\x9bate, primele dou\xc4\x83 fiind incluse \xc3\xaen comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, a treia \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaentre comunele Dumbr\xc4\x83ve\xc8\x99ti \xc8\x99i V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, iar ultima \xc3\xaentre comunele Gura Vitioarei \xc8\x99i V\xc4\x83rbil\xc4\x83u.\n_START_SECTION_\nMonumente istorice\n_START_PARAGRAPH_\nSingurul obiectiv din comun\xc4\x83 inclus \xc3\xaen lista monumentelor istorice din jude\xc8\x9bul Prahova ca monument de interes local este casa cu pr\xc4\x83v\xc4\x83lie Ion Filipescu (\xc3\xaenceputul secolului al XX-lea, ast\xc4\x83zi proprietate Telekom Romania) aflat\xc4\x83 vis-a-vis de prim\xc4\x83ria din satul V\xc4\x83rbil\xc4\x83u. El este clasificat ca monument de arhitectur\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nRegiunea studiat\xc4\x83 \xc3\xaen lucrarea de fa\xc8\x9b\xc4\x83 este situat\xc4\x83 \xc3\xaen zona colinelor subcarpatice, pe capetele de afundare ale depozitului Fli\xc8\x99ului paleogen, care constitue cei doi pinteni, Pintenul de V\xc4\x83leni \xc8\x99i Pintenul de Homor\xc3\xa2ciu-Pr\xc4\x83jani. La sud, depozitele paleogene sunt m\xc4\x83rginite de o important\xc4\x83 linie tectonic\xc4\x83 de-a lungul c\xc4\x83reia ele \xc3\xaencalec\xc4\x83 peste depozitele neogene. Peste Paleogen invadeaz\xc4\x83 dinspre sud Neogenul care formeaz\xc4\x83 cuvete dispuse \xc3\xaen dou\xc4\x83 zone principale: o zon\xc4\x83 meridional\xc4\x83 de care \xc8\x9bin cuvetele de Vitioara-Predeal, V\xc4\x83rbil\xc4\x83u-Trestioara \xc8\x99i o zon\xc4\x83 nordic\xc4\x83 de care \xc8\x9bin cuvetele de Drajna \xc8\x99i Sl\xc4\x83nic.\n_START_SECTION_\nRelieful\n_START_PARAGRAPH_\nComuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u se \xc3\xaenscrie, prin a\xc8\x99ezare \xc8\x99i prin caracteristicile morfografice \xc8\x99i morfometrice, \xc3\xaen tipul specific de relief al Subcarpa\xc8\x9bilor Curburii, domina\xc8\x9bi de alternan\xc8\x9ba dealurilor \xc8\x99i depresiunilor, a culoarelor de vale, a martorilor de eroziune, precum \xc8\x99i larga dezvoltare spa\xc8\x9bial\xc4\x83 a proceselor actuale._NEWLINE_Urm\xc4\x83rit\xc4\x83 \xc3\xaen dezvoltarea ei, morfologia regiunii subcarpatice din cadrul comunei V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, poart\xc4\x83 amprenta \xc3\xaendeosebi a agentului fluviatil a c\xc4\x83rei forme rezultate au servit drept c\xc3\xa2mp de desf\xc4\x83\xc8\x99urare a altor procese. Dezvoltarea ritmic\xc4\x83 a reliefului a avut drept consecin\xc8\x9b\xc4\x83 apari\xc8\x9bia a trei trepte morfologice principale: suprafe\xc8\x9be de eroziune, terasele \xc8\x99i luncile actuale. La acestea se adaug\xc4\x83 morfologia minor\xc4\x83 rezultat\xc4\x83 din ac\xc8\x9biunea proceselor de pant\xc4\x83 care \xc3\xaen anumite condi\xc8\x9bii fizico-geografice se desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 cu o intesitate deosebit\xc4\x83, ajung\xc3\xa2nd \xc3\xaen unele sectoare s\xc4\x83 fie procesul predominant._NEWLINE_Din punct de vedere morfografic, pe cea mai mare lungime, interfluviile sunt rotunjite (431,12\xc2\xa0km). Pe interfluviile din cadrul comunei se observ\xc4\x83 un num\xc4\x83r mare de martori de eroziune, amplasa\xc8\x9bi cu prec\xc4\x83dere \xc3\xaen zona sud-vestic\xc4\x83, dar mai ales \xc3\xaen nord \xc8\x99i nord-est._NEWLINE_Din punct de vedere hipsometric, comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u are o altitudune medie de 457 m, minima fiind de 260 m la ie\xc8\x99irea V\xc4\x83rbil\xc4\x83ului din Co\xc8\x9bofene\xc8\x99ti, iar maxima \xc3\xaenregistr\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen v\xc3\xa2rful M\xc4\x83gura \xe2\x80\x93 653,54 m. \xc3\x8en profil longitudinal, acest nivel are o c\xc4\x83dere destul de pronun\xc8\x9bat\xc4\x83 at\xc3\xa2t pe direc\xc8\x9bia nord-sud, c\xc3\xa2t \xc8\x99i pe direc\xc8\x9bia nord-vest \xe2\x80\x93 sud-est, respectiv dinspre zona dealurilor \xc3\xaenalte spre Valea Teleajenului. Nivelele de terase \xc3\xaenso\xc8\x9besc aproape \xc3\xaentreg cursul V\xc4\x83rbil\xc4\x83ului pe teritoriul comunei omonime, av\xc3\xa2nd o desf\xc4\x83\xc8\x99urare mai mare pe partea st\xc3\xa2ng\xc4\x83 a v\xc4\x83ii: 70 \xe2\x80\x93 74 m, 49 \xe2\x80\x93 53 m, 25 \xe2\x80\x93 29 m, 6 \xe2\x80\x93 9 m. Lunca este simetric\xc4\x83 \xc8\x99i are o l\xc4\x83\xc8\x9bime variabil\xc4\x83 ce cre\xc8\x99te de la limita de nord-vest a comunei unde atinge 250 m, spre zona median\xc4\x83 a cursului V\xc4\x83rbil\xc4\x83ului unde are valori de 350\xe2\x80\x93450\xc2\xa0m,cu o c\xc4\x83dere de nivel de 45\xc2\xa0m. Prezint\xc4\x83 maluri \xc3\xaenalte, forme de acumulare fluviatil\xc4\x83._NEWLINE_Densitatea fragment\xc4\x83rii reliefului pe teritoriul comunei V\xc4\x83rbil\xc4\x83u este relativ mare interfluviile fiind afectate de un mare num\xc4\x83r de cursuri de ap\xc4\x83 intermitent\xc4\x83. Valorile de sub 2\xc2\xa0km / km\xc2\xb2 se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc doar \xc3\xaen jum\xc4\x83tatea nordic\xc4\x83 a zonei \xc8\x99i ocup\xc4\x83 13,3% din suprafa\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8entre 2,01 \xe2\x80\x93 3,00\xc2\xa0km / km\xc2\xb2 avem suprafe\xc8\x9be de\xc8\x9bin\xc3\xa2nd 17,2\xc2\xa0% din totalul teritoriului. Cele mai mari suprafe\xc8\x9be (27,3\xc2\xa0%) sunt ocupate de terenurile cu fragment\xc4\x83ri cuprinse \xc3\xaentre 3,01 \xe2\x80\x93 3,50\xc2\xa0km / km\xc2\xb2. Valori cuprinse \xc3\xaentre 3,51 \xe2\x80\x93 4,00\xc2\xa0km/km\xc2\xb2 ocupa o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 22,6% din teritoriul comunei. Cele mai mari valori le \xc3\xaent\xc3\xa2lnim de regul\xc4\x83 \xc3\xaen lunca V\xc4\x83rbil\xc4\x83ului, unde se ajunge la valori ale densit\xc4\x83\xc8\x9bii fragment\xc4\x83rii reliefului de peste 4,01\xc2\xa0km / km\xc2\xb2. Suprafe\xc8\x9bele cu valori de peste 4,01\xc2\xa0km/km\xc2\xb2 acoper\xc4\x83 21,1\xc2\xa0% din totalul comunei. Valoarea maxim\xc4\x83 a densit\xc4\x83\xc8\x9bii fragment\xc4\x83rii reliefului = sud-vestul comunei (4,77\xc2\xa0km / km\xc2\xb2) iar valoarea minim\xc4\x83, \xc3\xaen nord-est (1,00\xc2\xa0km/km\xc2\xb2)._NEWLINE_Ad\xc3\xa2ncimea fragment\xc4\x83rii reliefului are \xc3\xaen general, valori inverse cu cele ale densit\xc4\x83\xc8\x9bii fragment\xc4\x83rii, re\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83 intermitent\xc4\x83 realiz\xc3\xa2nd o s\xc4\x83pare a malurilor mai pu\xc8\x9bin accentuat\xc4\x83. Ea descre\xc8\x99te odat\xc4\x83 cu altitudinea, \xc3\xaen perimetrul vetrelor localit\xc4\x83\xc8\x9bilor fiind \xc3\xaen medie sub 100 \xe2\x80\x93 150 m. Ad\xc3\xa2ncimea fragment\xc4\x83rii reliefului impune nivelul de baz\xc4\x83 al v\xc4\x83ilor temporare, determin\xc4\x83nd gradul lor de eroziune al versan\xc8\x9bilor._NEWLINE_Valori sub 50 m/km\xc2\xb2 sunt pu\xc8\x9bine (7,5%) \xc8\x99i le \xc3\xaent\xc3\xa2lnim \xc3\xaen lunca r\xc3\xa2ului, \xc3\xaen perimetrul vetrei satelor V\xc4\x83rbil\xc4\x83u \xc8\x99i Co\xc8\x9bofene\xc8\x99ti (aici avem \xc8\x99i valoarea minim\xc4\x83 de 41 m/km\xc2\xb2). Intervalul urm\xc4\x83tor, cu valori cuprinse \xc3\xaentre 51 \xe2\x80\x93 100 m/km\xc2\xb2 ocup\xc4\x83 o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 mai mare (17,5\xc2\xa0%), \xc3\xaen zona de confluen\xc8\x9b\xc4\x83 a V\xc4\x83rbil\xc4\x83ului cu Sl\xc4\x83nicul \xc8\x99i pe teritoriul satului Poiana V\xc4\x83rbil\xc4\x83u. Cea mai mare suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 a comunei (41,2\xc2\xa0%) are valori ale ad\xc3\xa2ncimii fragment\xc4\x83rii reliefului cuprinse \xc3\xaentre 101 \xe2\x80\x93 150 m/km\xc2\xb2 \xc8\x99i ocup\xc4\x83: tot nord-vestul localit\xc4\x83\xc8\x9bii, dealul T\xc3\xa2mpa \xc8\x99i vestul satului Co\xc8\x9bofene\xc8\x99ti. \xc3\x8entre 151 \xe2\x80\x93 200 m/km\xc2\xb2 avem 27,1\xc2\xa0% din teritoriu, cu r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndire \xc3\xaen zona versantului st\xc3\xa2ng al Sl\xc4\x83nicului, Podu Ursului, Sine\xc8\x99ti, etc. Cele mai mari valori, de peste 201 m/km\xc2\xb2 se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen dealul M\xc4\x83gura \xc8\x99i \xc3\xaen apropierea satului Co\xc8\x9bofene\xc8\x99ti, unde avem \xc8\x99i maximul pentru comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u \xe2\x80\x93 221 m/km\xc2\xb2._NEWLINE_Expozi\xc8\x9bia versan\xc8\x9bilor reprezint\xc4\x83 un indicator foarte important, mai ales \xc3\xaen modul de amplasare al arealelor locuite \xc8\x99i al tipurilor de culturi pretabile zonei respective._NEWLINE_Analiz\xc3\xa2nd modul de orientare al versan\xc8\x9bilor, putem spune c\xc4\x83 datorit\xc4\x83 unui procentaj de 23,11\xc2\xa0% al terenurilor cu expunere spre sud, sud-vest \xc8\x99i sud-est, precum \xc8\x99i 20,99\xc2\xa0% terenuri cvasiorizontale, (total 44,10\xc2\xa0%), rezult\xc4\x83 un grad mare de favorabilitate pentru activit\xc4\x83\xc8\x9bile umane \xc3\xaen general \xc8\x99i pentru agricultur\xc4\x83 \xc3\xaen special._NEWLINE_De o mare extensie sunt procesele actuale: alunec\xc4\x83rile de teren, pr\xc4\x83bu\xc8\x99irile, soliflxiuni,etc.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nRadia\xc8\x9bia solar\xc4\x83 direct\xc4\x83 este cifrat\xc4\x83 la 70 - 75 kcal/cm\xc2\xb2anual, iar dac\xc4\x83 se adaug\xc4\x83 \xc8\x99i radia\xc8\x9bia difuz\xc4\x83, se ajunge la o valoare a radia\xc8\x9biei totale de 115 \xe2\x80\x93 120 kcal. / cmp / an. Din aceasta o parte este reflectat\xc4\x83, o alta este absorbit\xc4\x83, iar \xc3\xaen final r\xc4\x83m\xc3\xa2n 40 \xe2\x80\x93 42 kcal/cm\xc2\xb2/ an radia\xc8\x9bie efectiv\xc4\x83 ). Comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u se afl\xc4\x83 \xc3\xaen cadrul zonei deluroase de tranzi\xc8\x9bie dintre cea montan\xc4\x83 \xc3\xaenalt\xc4\x83 ( mai r\xc4\x83coroas\xc4\x83 ) \xc8\x99i zona de c\xc3\xa2mpie ( mai cald\xc4\x83 ) deci clima va fi de dealuri \xc3\xaenalte ( peste 500 m ). Acestui tip de climat \xc3\xaei corespunde o valoare a temperaturii medii anuale de 9 \xe2\x80\x93 10\xc2\xba (media anual\xc4\x83 la C\xc3\xa2mpina este de 9,6\xc2\xba ), cu amplitudini termice anuale medii de 22 \xe2\x80\x93 24\xc2\xba (\xc3\xaen ianuarie media temperaturii este de -2 - 3\xc2\xa0\xc2\xb0C, iar \xc3\xaen iulie de 20\xe2\x80\xa621\xc2\xa0\xc2\xb0C). Cantitatea medie anual\xc4\x83 de precipita\xc8\x9bii este de 687,0mm.Direc\xc8\x9bia dominant\xc4\x83 a v\xc3\xa2nturilor este SE \xc8\x99i NV,viteza medie= 2\xe2\x80\x933\xc2\xa0m/s\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nComuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u se extinde ca suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 pe trei bazine hidrografice: bazinul r\xc3\xa2ului V\xc4\x83rbil\xc4\x83u (92,3%), bazinul r\xc3\xa2ului Cosmina (5,2%) \xe2\x80\x93 prin dou\xc4\x83 sectoare: la vest de Co\xc8\x9bofene\xc8\x99ti, pe valea Glodului \xc8\x99i la sud-vest de satul Podu Ursului pe valea Manucu, iar cel de-al treilea bazin hidrografic este cel al r\xc3\xa2ului Bughea (2,5%) \xe2\x80\x93 \xc3\xaen nord-estul comunei. Datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 cea mai mare parte a suprafe\xc8\x9bei comunei (38,82 kmp. din 42,06 kmp.) se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen cadrul bazinului r\xc3\xa2ului V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, majoritatea referirilor hidrografice s-au f\xc4\x83cut la acest bazin. Nivelul apei freatice se afl\xc4\x83 la 1 \xe2\x80\x93 3 metri ad\xc3\xa2ncime \xc3\xaen zona de lunc\xc4\x83 \xc8\x99i la 4 \xe2\x80\x93 10 metri \xc3\xaen zona teraselor inferioare. \xc3\x8en hidrografia comunei se impune r\xc3\xa2ul V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, cel mai mare afluent al Teleajenului, care are o lungime de peste 36\xc2\xa0km (11,92\xc2\xa0km pe teritoriul comunei) \xc8\x99i un bazin hidrografic de 215 kmp (38,82 kmp pe teritoriul comunei).V\xc4\x83rbil\xc4\x83ul \xc3\xae\xc8\x99i are izvoarele \xc3\xaen mun\xc8\x9bii Radila Mare (Grohoti\xc8\x99), la altitudinea de 1440 m\n_START_SECTION_\nVegeta\xc8\x9bia\n_START_PARAGRAPH_\nCea mai mare parte a comunei este acoperit\xc4\x83 cu vegeta\xc8\x9bie forestier\xc4\x83 (43,8%) \xc8\x99i paji\xc8\x99ti secundare instalate pe locul fostelor p\xc4\x83duri (24%). Urm\xc4\x83rind reparti\xc8\x9bia vegeta\xc8\x9biei distingem clar influen\xc8\x9ba elementelor morfometrice \xe2\x80\x93 care imprim\xc4\x83 zonalitatea vertical\xc4\x83, dar \xc8\x99i influen\xc8\x9ba elementelor morfologice (bazinete, microdepresiuni), care produc abateri de la regula general\xc4\x83. Zonal, pe altitudine, regiunea este inclus\xc4\x83 \xc3\xaen etajul nemoral al p\xc4\x83durilor de foioase cu: etajul p\xc4\x83durilor de fag (Fagus silvatica), etajul p\xc4\x83durilor de stejar (\xc3\xaentre aceste dou\xc4\x83 etaje se distinge un subetaj de amestec, stejar cu fag), dintre speciile lemnoase mai amintind: Quercus robur, Quercus petraea, Fraxinus excelsior, Ulmus procera, Acer campestris._NEWLINE_Pe suprafe\xc8\x9be mai restr\xc3\xa2nse, cu condi\xc8\x9bii microclimatice sau edafice (de sol) specifice, \xc3\xaen cadrul etajelor mai sus amintite apare \xc8\x99i o vegeta\xc8\x9bie intrazonal\xc4\x83, dup\xc4\x83 unii autori, azonal\xc4\x83: asocia\xc8\x9bii de lunc\xc4\x83, asocia\xc8\x9bii de mla\xc8\x99tin\xc4\x83, asocia\xc8\x9bii de terenuri salinizate, vegeta\xc8\x9bie sagetal\xc4\x83 sau ruderal\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nSolurile\n_START_PARAGRAPH_\nSolurile sunt din Clasa argiluvisoluri (soluri brune argiloiluviale, soluri brune luvice soluri brune luvice \xc8\x99i soluri brune acide, luvisoluri albice). Clasa cambisoluri: (soluri brune acide) Clasa solurilor hidromorfe (soluri negre clinohidromorfe) Soluri neevoluate: (soluri aluviale de lunc\xc4\x83, regosol)\n_START_SECTION_\nC\xc4\x83i de comunica\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nComuna este traversat\xc4\x83 de \xc8\x99oseaua jude\xc8\x9bean\xc4\x83 DJ102, care o leag\xc4\x83 spre nord de Sl\xc4\x83nic \xc8\x99i Izvoarele (unde se termin\xc4\x83 \xc3\xaen DN1A) \xc8\x99i spre sud de Dumbr\xc4\x83ve\xc8\x99ti, Plopeni, P\xc4\x83ule\xc8\x99ti \xc8\x99i Ploie\xc8\x99ti (unde se intersecteaz\xc4\x83 cu DN1B). La Poiana V\xc4\x83rbil\xc4\x83u, din acest drum se ramific\xc4\x83 DJ100G, care duce spre est prin p\xc4\x83durea Cazacu spre Gura Vitioarei (unde se termin\xc4\x83 tot \xc3\xaen DN1A); iar la V\xc4\x83rbil\xc4\x83u se ramific\xc4\x83 DJ101T, care duce c\xc4\x83tre Aluni\xc8\x99, Bertea \xc8\x99i mai departe, pe un traseu nemodernizat prin p\xc4\x83duri, spre Valea Doftanei. Prin comun\xc4\x83 trece \xc8\x99i calea ferat\xc4\x83 Buda-Sl\xc4\x83nic, pe care e deservit\xc4\x83 de sta\xc8\x9biile Co\xc8\x9bofene\xc8\x99ti, Poiana Sl\xc4\x83nic, Vl\xc4\x83de\xc8\x99ti \xc8\x99i V\xc4\x83rbil\xc4\x83u.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nSituat\xc4\x83 \xc3\xaen partea de nord a zonei industrial agrare a jude\xc8\x9bului Prahova, comuna V\xc4\x83rbil\xc4\x83u se \xc3\xaenscrie \xc3\xaentre localit\xc4\x83\xc8\x9bile cu func\xc8\x9bie dominant agricol\xc4\x83, av\xc3\xa2nd suprafa\xc8\x9ba terenului agricol de 45,9\xc2\xa0% (1934 ha). \xc3\x8en cadrul acesteia, principala resurs\xc4\x83 o constituie p\xc4\x83\xc8\x99unile (436 ha) \xc8\x99i f\xc3\xa2ne\xc8\x9bele (758 ha), care \xc3\xaempreun\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 peste 61,7\xc2\xa0% fiind amplasate pe terenuri cu fertilitate bun\xc4\x83. Aceast\xc4\x83 situa\xc8\x9bie influen\xc8\x9beaz\xc4\x83 pozitiv dezvoltarea sectorului zootehnic. _NEWLINE_Livezile de pomi fructiferi ocup\xc4\x83 de asemenea o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 important\xc4\x83\xc2\xa0: 26,2\xc2\xa0%, din suprafa\xc8\x9ba terenului agricol. Terenul arabil (223 ha), care de\xc8\x9bine aproximativ 11,5\xc2\xa0% din terenul agricol, nu este foarte fertil, \xc3\xaempiedic\xc3\xa2nd cultura plantelor cerealiere. Totu\xc8\x99i, pe areale restr\xc3\xa2nse \xc8\x99i \xc3\xaen special \xc3\xaen gospod\xc4\x83riile individuale (exploata\xc8\x9bii agricole foarte reduse).Ramuri dezvoltate \xc3\xaen special \xc3\xaen ultimii ani, comer\xc8\x9bul \xc8\x99i serviciile num\xc4\x83r\xc4\x83 cele mai multe unit\xc4\x83\xc8\x9bi, iar personalul ce activeaz\xc4\x83 \xc3\xaen domeniu este de circa 68 persoane. Num\xc4\x83rul total al unit\xc4\x83\xc8\x9bilor este de 32, dintre care 26 sunt comerciale iar restul sunt unit\xc4\x83\xc8\x9bi prestatoare de servicii. Profilul lor este preponderent nealimentar sau mixt, remarc\xc3\xa2ndu-se mai slaba dezvoltare a sectorului alimentar.\n_START_SECTION_\nTurismul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en cadrul comunei nu sunt la ora actual\xc4\x83 dotari turistice adecvate dar jurul comunei V\xc4\x83rbil\xc4\x83u exist\xc4\x83 \xc3\xaen prezent o zon\xc4\x83 puternic dezvoltat\xc4\x83 din punct de vedere turistic, dintre obiectivele cele mai importante put\xc3\xa2nd fi amintite: salina \xc8\x99i lacurile antropice din sta\xc8\x9biunea Sl\xc4\x83nic (7\xc2\xa0km. nord), casa memorial\xc4\x83 Nicolae Iorga din V\xc4\x83lenii de Munte, m\xc4\x83n\xc4\x83stirile Suzana \xc8\x99i Crasna, etc.'