b'\n_START_ARTICLE_\nSfer\xc4\x83 cereasc\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nSfera cereasc\xc4\x83 este o sfer\xc4\x83 imaginar\xc4\x83 care \xc3\xaenconjoar\xc4\x83 observatorul \xc8\x99i este utilizat\xc4\x83 pentru reperarea obiectelor cere\xc8\x99ti observabile. Se mai nume\xc8\x99te \xc8\x99i \xe2\x80\x9ebolt\xc4\x83 cereasc\xc4\x83\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9ecupola cerului\xe2\x80\x9d sau \xe2\x80\x9efirmament\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Definirea sferei cere\xc8\x99ti pleac\xc4\x83 de la observa\xc8\x9bia c\xc4\x83 pozi\xc8\x9bia aparent\xc4\x83 a unui corp ceresc, pentru un observator, este dat\xc4\x83 doar de unghiurile dintre dreapta de la el spre corpul respectiv \xc8\x99i dreptele spre diverse puncte de reper. Distan\xc8\x9ba p\xc3\xa2n\xc4\x83 la corpul ceresc nu afecteaz\xc4\x83 pozi\xc8\x9bia aparent\xc4\x83 pe bolt\xc4\x83 a acestuia, pentru om distan\xc8\x9ba nefiind perceptibil\xc4\x83 direct._NEWLINE_Sfera cereasc\xc4\x83 este o sfer\xc4\x83 de raz\xc4\x83 nedefinit\xc4\x83 ("foarte mare"), av\xc3\xa2nd centrul \xc3\xaen punctul \xc3\xaen care se g\xc4\x83se\xc8\x99te observatorul. Semidreapta de la observator spre un obiect ceresc intersecteaz\xc4\x83 sfera cereasc\xc4\x83 \xc3\xaentr-un punct care constituie "pozi\xc8\x9bia aparent\xc4\x83" a corpului ceresc (pe sfera cereasc\xc4\x83). Pozi\xc8\x9bia aparent\xc4\x83 a unui obiect este descris\xc4\x83 cu ajutorul unui sistem de coordonate sferice construit pe sfera cereasc\xc4\x83._NEWLINE_Pentru un obiect ceresc a c\xc4\x83rui distan\xc8\x9b\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de P\xc4\x83m\xc3\xa2nt este mult mai mare dec\xc3\xa2t diametrul P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului, ca de exemplu stele, galaxii \xc8\x99i, \xc3\xaentr-o prim\xc4\x83 aproxima\xc8\x9bie, pentru Soare \xc8\x99i planete, diferen\xc8\x9bele dintre unghiurile observate de diferi\xc8\x9bi observatori de pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt spre corpul respectiv sunt neglijabil de mici. Aceste obiecte apar \xc3\xaen aceea\xc8\x99i pozi\xc8\x9bii, relative unele la altele, pe sfera cereasc\xc4\x83 a oric\xc4\x83rui observator de pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt. \xc3\x8en aceste condi\xc8\x9bii se poate postula o singur\xc4\x83 sfer\xc4\x83 cereasc\xc4\x83, iar P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul poate fi considerat punctiform \xc8\x99i aflat \xc3\xaen centrul sferei cere\xc8\x99ti. De la un observator la altul difer\xc4\x83 doar direc\xc8\x9bia vertical\xc4\x83 a observatorului._NEWLINE_Pentru obiectele cere\xc8\x99ti mai apropiate trebuie precizat fa\xc8\x9b\xc4\x83 de ce observator este indicat\xc4\x83 pozi\xc8\x9bia pe sfera cereasc\xc4\x83, sau dac\xc4\x83 cumva este considerat\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de un observator ipotetic din centrul P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului._NEWLINE_Sfera trebuie g\xc3\xa2ndit\xc4\x83 \xc3\xaentreag\xc4\x83, chiar dac\xc4\x83 punctele situate sub orizontul observatorului nu sunt vizibile simultan cu cele de deasupra lui.\n_START_SECTION_\nMi\xc8\x99carea aparent\xc4\x83 a corpurilor cere\xc8\x99ti\n_START_PARAGRAPH_\nStelele sunt (aproximativ) fixe fa\xc8\x9b\xc4\x83 de sfera cereasc\xc4\x83 (raportate la ecuator \xc8\x99i ecliptic\xc4\x83). Ca urmare, pozi\xc8\x9bia unei stele descris\xc4\x83 \xc3\xaen coordonate ecuatoriale (ascensie dreapt\xc4\x83 \xc8\x99i declina\xc8\x9bie) sau \xc3\xaen coordonate ecliptice r\xc4\x83m\xc3\xa2ne fix\xc4\x83 \xc3\xaen timp._NEWLINE_Fa\xc8\x9b\xc4\x83 de un observator terestru, orice stea \xc3\xaendep\xc4\x83rtat\xc4\x83 se deplaseaz\xc4\x83 pe un cerc paralel cu ecuatorul ceresc. O rotire complet\xc4\x83 se petrece \xc3\xaen exact o zi sideral\xc4\x83. Momentul \xc3\xaen care steaua traverseaz\xc4\x83 meridianul superior se nume\xc8\x99te "culmina\xc8\x9bia superioar\xc4\x83" sau "trecerea la meridian" a stelei. Momentul travers\xc4\x83rii meridianului inferior se nume\xc8\x99te "culmina\xc8\x9bia inferioar\xc4\x83"._NEWLINE_Soarele se deplaseaz\xc4\x83, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de sfera cereasc\xc4\x83, de-a lungul eclipticii, efectu\xc3\xa2nd o tur\xc4\x83 complet\xc4\x83 \xc3\xaen timp de un an. Echinoc\xc8\x9biile sunt definite ca momentele \xc3\xaen care Soarele traverseaz\xc4\x83 ecuatorul ceresc. Fa\xc8\x9b\xc4\x83 de un observator terestru, Soarele descrie o traiectorie complicat\xc4\x83, sem\xc4\x83n\xc3\xa2nd cu dou\xc4\x83 elici de sens contrar, lipite cap la cap.'