b"\n_START_ARTICLE_\nRevue des Deux Mondes\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nRevue des deux Mondes a fost fondat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Prosper Mauroy \xc8\x99i Pierre de S\xc3\xa9gur-Dupeyron\xc2\xa0ca un jurnal politic, de administra\xc8\x9bie \xc8\x99i de moravuri, av\xc3\xa2nd prima apari\xc8\x9bie la 1 august 1829. El urma s\xc4\x83 ofere un forum de idei \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, \xc3\xaen rela\xc8\x9bie cu alte \xc8\x9b\xc4\x83ri din Europa \xc8\x99i cu continentul american \xc3\xaen particular. Titlul s\xc4\x83u devine \xc3\xaen ianuarie 1830 Revue des deux mondes. Journal des voyages, de l'administration et des m\xc5\x93urs, etc., chez les diff\xc3\xa9rens peuples du globe ou archives g\xc3\xa9ographiques et historiques du XIXe si\xc3\xa8cle\xc2\xa0; r\xc3\xa9dig\xc3\xa9e par une soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 de savants, de voyageurs et de litt\xc3\xa9rateurs fran\xc3\xa7ais et \xc3\xa9trangers._NEWLINE_Revista a fost achizi\xc8\x9bionat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre un t\xc3\xa2n\xc4\x83r tipograf, Auguste-Jean Auffray, care l-a convins pe colegul s\xc4\x83u de camer\xc4\x83 de la universitate,\xc2\xa0Fran\xc3\xa7ois Buloz, s\xc4\x83 preia func\xc8\x9bia de redactor-\xc8\x99ef: axarea sa ini\xc8\x9bial\xc4\x83 pe\xc2\xa0turism \xc8\x99i afaceri externe a fost schimbat\xc4\x83\xc2\xa0cur\xc3\xa2nd; potrivit site-ului s\xc4\x83u, el\xc2\xa0a fost creat \xc3\xaen scopul de a \xe2\x80\x9estabili o punte de leg\xc4\x83tur\xc4\x83\xc2\xa0cultural\xc4\x83, economic\xc4\x83 \xc8\x99i politic\xc4\x83 \xc3\xaentre Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i Statele Unite ale Americii\xe2\x80\x9d, adic\xc4\x83 \xc3\xaentre Lumea Veche \xc8\x99i cea Nou\xc4\x83. Fran\xc3\xa7ois Buloz a achizi\xc8\x9bionat revista \xc3\xaen anul 1831, conduc\xc3\xa2nd-o p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1877. Un alt redactor influent din istoria sa a fost Ferdinand Bruneti\xc3\xa8re (dup\xc4\x83 1893)._NEWLINE_Aici au publicat Alexandre Dumas, Alfred de Vigny, Honor\xc3\xa9 de Balzac, Sainte-Beuve, Charles Baudelaire, George Sand, Alfred de Musset \xc8\x99i alte nume mari ale literaturii din acea vreme, deoarece literatura avea ini\xc8\x9bial o pondere predominant\xc4\x83 \xc3\xaen con\xc8\x9binutul revistei._NEWLINE_Obiectivul revistei era de a dezvolta un spirit critic \xc8\x99i analiza vie\xc8\x9bii politice \xc3\xaen general (metode de administra\xc8\x9bie, organizare civil\xc4\x83 \xc8\x99i politic\xc4\x83, resurse financiar\xc4\x83, industriale \xc8\x99i agricole), prin compara\xc8\x9bie cu ceea ce se \xc3\xaent\xc3\xa2mpla \xc3\xaen restul lumii. Potrivit editorialului primului num\xc4\x83r: \xe2\x80\x9ede a vedea acelea\xc8\x99i principii \xc3\xaen\xc8\x9belese \xc8\x99i aplicate \xc3\xaen mod diferit \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i Anglia, Brazilia \xc8\x99i Germania, pe \xc8\x9b\xc4\x83rmul statului Delaware \xc8\x99i pe malurile M\xc4\x83rii de Sud\xe2\x80\x9d. Cele dou\xc4\x83 lumi sunt deci Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i restul lumii._NEWLINE_Politica, economia \xc8\x99i artele au ocupat un loc important \xc3\xaen paginile revistei. Liberal\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1848, ea a efectuat un viraj \xc3\xaenspre conservatorism. \xc3\x8en perioada celui de-al Doilea Imperiu Francez, ea a devenit o revist\xc4\x83 de opozi\xc8\x9bie. Dup\xc4\x83 moartea \xc3\xaen 1877 a lui Fran\xc3\xa7ois Buloz, care-l sprijinise pe Adolphe Thiers, revista a fost redactat\xc4\x83, printre al\xc8\x9bii de Charles Buloz, fiul lui Fran\xc3\xa7ois, care l-a primit pe Paul Bourget, apoi de Ferdinand Bruneti\xc3\xa8re, critic influent \xc8\x99i membru al Academiei Franceze din 1900, Francis Charmes (Academia Francez\xc4\x83, 1908), Ren\xc3\xa9 Doumic (Academia Francez\xc4\x83, 1909), Andr\xc3\xa9 Chaumeix (Academia Francez\xc4\x83, 1930), Claude-Joseph Gignoux de la Institut de France. Ea avea 26.000 de abona\xc8\x9bi \xc3\xaen 1885._NEWLINE_Printre primii colaboratori care au contribuit \xc3\xaen mod regulat \xc8\x99i au \xc3\xaentemeiat reputa\xc8\x9bia revistei de mijloc de haute culture pentru o elit\xc4\x83 liberal\xc4\x83 au fost Albert de Broglie, Fran\xc3\xa7ois Guizot, Jacques Nicolas Augustin Thierry, Ludovic Vitet, Paul-Francois Dubois, criticii literari Charles Augustin Sainte-Beuve \xc8\x99i Gustave Plache, \xc8\x99i Jean-Jacques Amp\xc3\xa8re._NEWLINE_La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XIX-lea, sub influen\xc8\x9ba lui Ferdinand Bruneti\xc3\xa8re, revista a sprijinit Biserica Catolic\xc4\x83 \xc3\xaempotriva ofensivei anticlericale. La fel ca marea majoritate a revistelor, ea a fost politizat\xc4\x83 tot mai mult cu ocazia \xc8\x99i din cauza afacerii Dreyfus. \xc3\x8en anul 1945 \xc8\x99i-a schimbat titlul \xc3\xaen cel de La Revue, litt\xc3\xa9rature, histoire, arts et sciences des Deux Mondes. Apoi a fuzionat \xc3\xaen 1956 cu revista lunar\xc4\x83 Hommes et mondes. Devenit\xc4\x83 revist\xc4\x83 lunar\xc4\x83 \xc3\xaen 1969, ea a fost redenumit\xc4\x83 Revue mensuelle des Deux Mondes \xc3\xaen 1972, pentru a reveni la titlul original La Revue des Deux Mondes \xc3\xaen 1982."