b'\n_START_ARTICLE_\nMun\xc8\x9bii Piule-Iorgovanu\n_START_PARAGRAPH_\nMun\xc8\x9bii Piule-Iorgovanu, cunoscu\xc8\x9bi \xc3\xaen literatura turistic\xc4\x83 sub numele de Retezatul Mic, se afl\xc4\x83 situa\xc8\x9bi \xc3\xaen partea sudic\xc4\x83 a Mun\xc8\x9bilor Retezat, a c\xc4\x83ror creast\xc4\x83 sudic\xc4\x83 o continu\xc4\x83 c\xc4\x83tre vest, f\xc4\x83c\xc3\xa2nd leg\xc4\x83tura cu Mun\xc8\x9bii Godeanu.\n_START_SECTION_\nPiule-Iorgovanul, grup montan distinct\n_START_PARAGRAPH_\nAspectul reliefului deta\xc8\x99eaz\xc4\x83 ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi at\xc3\xa2t de Retezatul aflat la nord, c\xc3\xa2t \xc8\x99i de Godeanu, aflat \xc3\xaen vest, motiv esen\xc8\x9bial pentru care sunt considera\xc8\x9bi un grup montan aparte. Particularitatea lor rezid\xc4\x83 \xc3\xaen alc\xc4\x83tuirea geologic\xc4\x83, ce const\xc4\x83 \xc3\xaen prezen\xc8\x9ba calcarelor jurasice cu grosimi mari, dispuse monoclinal (\xc3\xaenclinat). Aceasta face ca relieful carstic s\xc4\x83 fie dezvoltat, at\xc3\xa2t prin forme de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 (lapiezuri, doline, chei, sectoare de v\xc4\x83i seci), c\xc3\xa2t \xc8\x99i de ad\xc3\xa2ncime (pe\xc8\x99teri, avene)._NEWLINE_V\xc3\xa2rfurile cele mai \xc3\xaenalte sunt V\xc3\xa2rful Piule cu 2.081 m, urmat de V\xc3\xa2rful Dr\xc4\x83g\xc8\x99anu, cu 2.080 m \xc8\x99i V\xc3\xa2rful Piatra Iogovanului, cu 2.014 m.\n_START_SECTION_\nNumele masivului\n_START_PARAGRAPH_\nNumele masivului provine de la cele dou\xc4\x83 v\xc3\xa2rfuri mai importante amintite anterior. \xc3\x8en morfologia masivului se disting trei sectoare mai importante: Culmea Piule-Ple\xc8\x99a, Zona Albele - Piatra Iorgovanului - St\xc4\x83nule\xc8\x9bi \xc8\x99i Culmea Dr\xc4\x83g\xc8\x99anu. Aceasta din urm\xc4\x83 este alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din \xc8\x99isturi cristaline. O alt\xc4\x83 particularitate care deosebe\xc8\x99te ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi de Retezat este extensia mare a suprafe\xc8\x9belor de nivelare (\xc3\xaen special nivelul Bor\xc4\x83scu) \xc8\x99i care apropie ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi mai mult de Godeanu din acest punct de vedere. Aceast\xc4\x83 suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de nivelare afecteaz\xc4\x83 culmea principal\xc4\x83, la altitudini de peste 1.800 m, \xc3\xaen special Culmea Dr\xc4\x83g\xc8\x99anu \xc8\x99i zona Albele - Piatra Iorgovanu - St\xc4\x83nule\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa2uri \xc8\x99i v\xc4\x83i\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x83ile mai importante formeaz\xc4\x83 \xc8\x99i limitele unit\xc4\x83\xc8\x9bii: Buta (\xc3\xaen est), Jiul de Vest (\xc3\xaen sud), Soarbele (\xc3\xaen vest) \xc8\x99i L\xc4\x83pu\xc8\x99nicul Mare (\xc3\xaen nord). Celelalte v\xc4\x83i sunt de mai mic\xc4\x83 importan\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen majoritatea timpului seci, datorit\xc4\x83 dezvolt\xc4\x83rii lor pe calcare. Se observ\xc4\x83 o asimetrie \xc3\xaen privin\xc8\x9ba dezvolt\xc4\x83rii v\xc4\x83ilor: cele de pe versantul sudic, tributare Jiului de Vest sunt mai lungi, dar cu pant\xc4\x83 mai redus\xc4\x83, \xc3\xaen schimb cele de pe versantul nordic, ce se vars\xc4\x83 \xc3\xaen L\xc4\x83pu\xc8\x99nicul Mare sunt mai abrupte dar \xc8\x99i mai scurte._NEWLINE_Cu toate c\xc4\x83 r\xc3\xa2urile existente \xc3\xaen acest spa\xc8\x9biu se dreneaz\xc4\x83 superficial c\xc4\x83tre bazinul Jiului de Vest, cea mai mare parte a apei se infiltreaz\xc4\x83 \xc3\xaen subteran, unde, printr-un sistem de circula\xc8\x9bie carstic\xc4\x83 este transferat\xc4\x83 \xc3\xaen bazinul Cernei. Ie\xc8\x99irea apelor se face prin Izbucul Cernei, aflat \xc3\xaen Mun\xc8\x9bii cernei, pe versantul drept al Cernei, \xc3\xaen coada lacului Valea lui Iovan. Traseul subteran parcurs de ap\xc4\x83 este de 16 km._NEWLINE_Cu toat\xc4\x83 c\xc4\x83 \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te pu\xc8\x9bin 2000 m, \xc3\xaen Cuaternar ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi au fost destul de pu\xc8\x9bin acopri\xc8\x9bi de ghe\xc8\x9bari. Doar\xc4\x83 ob\xc3\xa2r\xc8\x99iile v\xc4\x83ilor mai importante - Buta, Soarbele, Paltina \xc8\x99i Scorota - ad\xc4\x83postind ghe\xc8\x9bari destul de mode\xc8\x99ti ca \xc8\x99i dimensiuni. Acest lucru se explic\xc4\x83 at\xc3\xa2t prin altitudinea relativ joas\xc4\x83, \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu Retezatul sau chiar cu Godeanul, c\xc3\xa2t \xc8\x99i expozi\xc8\x9bie sudice (excep\xc8\x9bie circul Paltina)._NEWLINE_Vegeta\xc8\x9bia este alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din p\xc4\x83duri de foioase la baza masivului, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la aproximativ 1200 m. De la aceast\xc4\x83 altitudine \xc3\xaen sus predomin\xc4\x83 p\xc4\x83durile de molid, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1700 m. De la 1700 m \xc3\xaen sus este domeniul paji\xc8\x99tilor subalpine \xc8\x99i al coniferelor de talie joas\xc4\x83 - jneap\xc4\x83nul \xc8\x99i ienup\xc4\x83rul.'