b'\n_START_ARTICLE_\nParlamentul Spaniei\n_START_SECTION_\nPrimul Parlament Republican (1873\xe2\x80\x931874)\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa2nd monarhia a fost abolit\xc4\x83 \xc3\xaen 1873, Regele Spaniei a fost trimis \xc3\xaen exil. Senatul a fost abolit deoarece avea o natur\xc4\x83 monarhic\xc4\x83. Republica a fost proclamat\xc4\x83, astfel c\xc4\x83 Congresul Deputa\xc8\x9bilor a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 scrie o constitu\xc8\x9bie care definea Spania ca republic\xc4\x83 federal\xc4\x83. Oricum, datorit\xc4\x83 mai multor probleme Spania nu a fost nevoit\xc4\x83 s\xc4\x83 fie republic\xc4\x83; dup\xc4\x83 c\xc3\xa2teva crize a venit colapsul \xc8\x99i monarhia a fost restaurat\xc4\x83 \xc3\xaen 1874.\n_START_SECTION_\nRestauraea Parlamentului (1874\xe2\x80\x931930)\n_START_PARAGRAPH_\nRegimul de dup\xc4\x83 Prima Republic\xc4\x83 este numit \xe2\x80\x9erestaurarea\xe2\x80\x9d. Ini\xc8\x9bial a fost o monarhie constitu\xc8\x9bional\xc4\x83, dar monarhul avea ni\xc8\x99te puteri de rezerv\xc4\x83 precum alegerea \xc8\x99i demiterea premierului sau alegeri senatorilor pentru noul guvern._NEWLINE_Imediat dup\xc4\x83 Revolu\xc8\x9bia bol\xc8\x99evic\xc4\x83 din 1917, partidele politice din Spania, printre care \xc8\x99i Partidul Comunist Spaniol \xc8\x99i Partidul Socialist Muncitoresc Spaniol a acuzat guvernul de presupus\xc4\x83 fraud\xc4\x83 electoral\xc4\x83. \xc3\x8entre timp, violen\xc8\x9be sistate cu moarte liderilor din ambele p\xc4\x83r\xc8\x9bi. Astfel, regimul a intrat \xc3\xaentr-o criz\xc4\x83 general\xc4\x83 cu m\xc4\x83suri extreme de la care s-a ajuns la un dictatorat \xc4\x83ntre anii 1921 \xc8\x99i 1930, timp \xc3\xaen care senatul a fost abolit din nou.\n_START_SECTION_\nAl Doilea Parlament Republican (1931\xe2\x80\x931939)\n_START_PARAGRAPH_\nDictatoratul, condus acum de Amiralul Aznar-Caba\xc3\xb1as, alegeri locale. Rezultate ar\xc4\x83tau o mare majoritate pentru monarhie, dar totu\xc8\x99i multe provincii importante sus\xc8\x9bineau puternic republicanii. Acestea au fost interpretate ca o victorie, datele din mediul rural avea iregularit\xc4\x83\xc8\x9bi, iar cele din mediul urban av\xc3\xa2nd o influen\xc8\x9b\xc4\x83 mai mare. Regele a p\xc4\x83r\xc4\x83sit Spania, \xc8\x99i republica a fost declarat\xc4\x83 pe 14 aprilie 1931. A doua republic\xc4\x83 spaniol\xc4\x83 a fost o republic\xc4\x83 preziden\xc8\x9bial\xc4\x83, cu un parlament unicameral \xc8\x99i un pre\xc8\x99edinte at\xc3\xa2t \xc8\x99ef al statului c\xc3\xa2t \xc8\x99i al executivului. El putea alege \xc8\x99i demite prim-ministrul f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 consulte parlamentul, dar totodat\xc4\x83 \xc8\x99i s\xc4\x83 dizolve parlamentul \xc8\x99i s\xc4\x83 ceara noi alegeri. Liderul monarhist Niceto Alcal\xc3\xa1 Zamora a fost ales pre\xc8\x99dinte \xc8\x99i liderul de centru-st\xc3\xa2nga, Manuel Aza\xc3\xb1a, a fost ales prim-ministru. Alegerile generale din 1931 au acordat o majoritate \xc3\xaen parlement coali\xc8\x9bie dintre partidul lui Aza\xc3\xb1a \xc8\x99i PSOE. Pentru a doua oar\xc4\x83 \xc3\xaen istoria Spaniei, unor regiuni le-au fost acordate guverne autonome \xc3\xaen ciuda fapstului c\xc4\x83 Spania era un stat unitar._NEWLINE_Urm\xc4\x83toarele alegeri au avut loc \xc3\xaen 1933 \xc8\x99i au fost c\xc3\xa2\xc8\x99tigate de Partidul Radical \xc8\x99i CEDA. Ini\xc8\x9bial,doar Partidu Radical a intrat \xc3\xaen guvern, cu suportul celor de la CEDA. Oricum, din cauza unor scandaluri de corup\xc8\x9bie Partidul Radical \xc8\x99i CEDA au intrat \xc3\xaen guvern abia \xc3\xaen 1934. Extrema st\xc3\xa2nga din guvernul din Catalonia, s-a \xc3\xaempotrivit guvernului central, refuz\xc3\xa2ndu-i autoritatea. Asta a provocat dizolvarea Generalitat de Catalunya \xc8\x99i intrarea lor \xc3\xaen \xc3\xaenchisoare. Minoritatea st\xc3\xa2ng\xc4\x83 din parlament l-au presat pe Alcal\xc3\xa1 Zamora pentru dizolvare, argument\xc3\xa2nd c\xc4\x83 acestea erau consecin\xc8\x9bee respingerii guvernului de extrem\xc4\x83 dreapt\xc4\x83. Pre\xc8\x99edintele, un fost ministru monarhist autoritar de dreapta, a dizovat parlamentul._NEWLINE_Urm\xc4\x83toarele alegeri au avut loc \xc3\xaen 1936. Au fost contestate de toate partidele\xc2\xa0: Frontul Popular (de st\xc3\xa2nga), Frontul Na\xc8\x9bional (de extrem\xc4\x83 dreapta) \xc8\x99i Coali\xc8\x9bia de Centru. \xc3\x8en final, Frontul Popular a c\xc3\xa2\xc8\x99tigat cu un un mic avantaj peste Frontul Na\xc8\x9bional, dar a atins o majoritate solid\xc4\x83 \xc3\xaen ciuda noului sistem electoral introdus de CEDA. Noul parlament l-a dat jos pe Alcal\xc3\xa1-Zamora \xc8\x99i l-a instalat pe Manuel Aza\xc3\xb1a. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 societatea civil\xc4\x83 a fost mai evident\xc4\x83 chiar dec\xc3\xa2t parlamentul \xc3\xaensu\xc8\x99i. Politic\xc4\x83 slab\xc4\x83 \xc8\x99i climatul social au creat confrunt\xc4\x83ri st\xc3\xa2nga-dreapta \xc8\x99i au ap\xc4\x83rut mai multe rebeliuni. \xc3\x8en 1936, armata nu a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 \xc3\xaei opreasc\xc4\x83, astfel c\xc4\x83 totul a degenerat \xc3\xaen R\xc4\x83zboiul Civil Spaniol, pun\xc3\xa2nd sf\xc3\xa2r\xc8\x99it celei de-a doua republici.\n_START_SECTION_\nSpanai franchist\xc4\x83 (1939\xe2\x80\x931978)\n_START_PARAGRAPH_\nLu\xc3\xa2ndu-ne dup\xc4\x83 cuvintele, inten\xc8\x9bia lui Francisco Franco era de a \xc3\xaenlocui sistemul politic instabil cu o "democra\xc8\x9bie organic\xc4\x83", unde oamenii puteau participau direct \xc3\xaen politica na\xc8\x9bional\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 existe partide._NEWLINE_\xc3\x8en timpul perioadei 1939-1942, legislatura Spaniei a func\xc8\x9bionat f\xc4\x83r\xc4\x83 constitu\xc8\x9bie cu 100 de membri ai Consiliului Na\xc8\x9bional (similar cu biroul politic din URSS) \xc3\xaenlocuind Ansamblul General. Legea organic\xc4\x83 din 1942 a format efectiv o dictatur\xc4\x83 de facto, form\xc3\xa2nd parlamentul unicameral, format din peste 400 de membri. Membri parlamentului nu erau ale\xc8\x99i de c\xc4\x83tre popor \xc8\x99i aveau doar putere simbolic\xc4\x83. \xc3\x8en caz de "alternan\xc8\x9be serioas" c\xc4\x83tre constitu\xc8\x9bie, aveau aveau loc referendumuri unde numai capii famililor aveau voie s\xc4\x83 voteze. Consilile locale erau alese prin acelea\xc8\x99i proceduri.\n_START_SECTION_\nParlamentul ast\xc4\x83zi (Constitu\xc8\x9bia din 1978)\n_START_PARAGRAPH_\nParlamentul Spaniei este bicameral, compus din camera inferioar\xc4\x83 (Congresul Deputa\xc8\x9bilor, Congreso de los Diputados) \xc8\x99i camera superioar\xc4\x83 (Senatul, Senado). De\xc8\x99i acestea \xc3\xaempart puterea legislativ\xc4\x83 a Spaniei, Congresul Deputa\xc8\x9bilor poate \xc3\xaentoarce o decizie a Senatului, \xc3\xaen caz c\xc4\x83 are majoritate._NEWLINE_Congresul este compus din 350 de deputa\xc8\x9bi (de\xc8\x99i asta s-ar putea schimba \xc3\xaen viitor, constitu\xc8\x9bia cer\xc3\xa2nd un maxim de 400 \xc8\x99i un minim de 300) ale\xc8\x99i direct prin vot universal la fiecare patru ani._NEWLINE_Senatul este ales pe o parte direct (patru senatori per province ca regul\xc4\x83 general\xc4\x83) \xc8\x99i pe celeal\xc8\x9bt\xc4\x83 parte ales de c\xc4\x83tre ansamblurile legislative ale comunit\xc4\x83\xc8\x9bilor autonome, unul pentru fiecare comunitate \xc8\x99i \xc3\xaenc\xc4\x83 unul pentru fiecare milionde locuitori \xc3\xaen acel teritoriu. De\xc8\x99i senatul a fost numit camer\xc4\x83 superioar\xc4\x83 teritorial\xc4\x83, partidele na\xc8\x9bionale \xc8\x99i Partidul Socialist Muncitoresc Spaniol nu \xc3\xael consider\xc4\x83 astfel fiindc\xc4\x83 208 din cei 266 de membri sunt ale\xc8\x99i prin vot popular \xc8\x99i doar 58 revrezint\xc4\x83 legislaturile autonome. Au existat propuneri de modificare al acestia timp de zece ani p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen noiembrie 2007. Una dintre aceste propuneri era trecerea la un grad mai mare de federalism \xc8\x99i formarea senatului ca reprezentant al comunit\xc4\x83\xc8\x9bilor autonome.'