b'\n_START_ARTICLE_\nL\'Ha\xc3\xbf-les-Roses\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 ocupa\xc8\x9bia roman\xc4\x83, Clovis I, \xc3\xaenving\xc4\x83tor, convertit la cre\xc8\x99tinism, se pare c\xc4\x83 ar fi distribuit o parte important\xc4\x83 din p\xc4\x83m\xc3\xa2nturile actualei periferii pariziene Bisericii din Paris, \xc3\xaentre care teritoriul actualei localit\xc4\x83\xc8\x9bi L\xe2\x80\x99Ha\xc3\xbf-les-Roses. Cel mai vechi document care confirma drepturile Bisericii din Paris asupra p\xc4\x83m\xc3\xa2nturilor din Laiacum este o cart\xc4\x83 (un hrisov) a lui Carol cel Mare (Charlemagne), datat\xc4\x83 din 798. Numele de Laiacum sau Lagiacum, care desemnez\xc4\x83, \xc3\xaen Evul Mediu, actualul L\xe2\x80\x99Ha\xc3\xbf-les-Roses, ar putea s\xc4\x83 evoce un vechi proprietar al acestui teritoriu, un roman al c\xc4\x83rui nume era Lagius. \xc3\x8en cursul secolelor, micul sat \xe2\x80\x9eLay\xe2\x80\x9d se dezvolt\xc4\x83, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu strada Tournelles, cea mai veche strad\xc4\x83 a localit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i devine \xc2\xabL\xe2\x80\x99Ha\xc3\xbf\xc2\xbb, (pronun\xc8\x9bat [la\'i]). Comuna particip\xc4\x83 la av\xc3\xa2ntul industrial, dezvolt\xc3\xa2nd mici fabrici legate de natura argiloas\xc4\x83 a solului s\xc4\x83u: lucr\xc4\x83ri de gips, cariere, dou\xc4\x83 c\xc4\x83r\xc4\x83mid\xc4\x83rii, \xc3\xaen care lucrau mai multe sute de persoane, p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anii 1950._NEWLINE_La \xc3\xaenceputul acestui secol al XXI-lea, ora\xc8\x99ul s-a consacrat re\xc3\xaenvierii acestui material natural, c\xc4\x83lduros \xc8\x99i ecologic, care este argila, dup\xc4\x83 cum o m\xc4\x83rturise\xc8\x99te nou-nou\xc8\x9ba cl\xc4\x83dire a Prim\xc4\x83riei. _NEWLINE_\xc3\x8en 1914, L\xe2\x80\x99Ha\xc3\xbf, a devenit L\xe2\x80\x99Ha\xc3\xbf-les-Roses, onor\xc3\xa2nd astfel notorietatea \xc8\x99i excep\xc8\x9bionala frumuse\xc8\x9be a noului s\xc4\x83u Rozariu.\n_START_SECTION_\nCuriozitate lingvistic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nNumele localit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc2\xab\xc2\xa0L\'Ha\xc3\xbf-les-Roses\xc2\xa0\xc2\xbb (ca \xc8\x99i Pierre Lou\xc3\xbfs) este una din rarele utiliz\xc4\x83ri ale tremei (dou\xc4\x83 puncte) pe "y" \xe2\x86\x92 (\xc3\xbf), \xc3\xaen francez\xc4\x83. Numele localit\xc4\x83\xc8\x9bii se pronun\xc8\x9b\xc4\x83: [la\'il\xce\xb5Roz].\n_START_SECTION_\nVia\xc8\x9ba muzical\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nOrchestra de Armonie a Asocia\xc8\x9biei Muzicale din Val de Bi\xc3\xa8vre a fost creat\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1980. \xc3\x8e\xc8\x99i re\xc3\xaennoie\xc8\x99te, \xc3\xaen permanen\xc8\x9b\xc4\x83 repertoriul, compus din lucr\xc4\x83ri variate (clasice, jazz, varieteu, muzic\xc4\x83 din filme...)._NEWLINE_Orchestra este compus\xc4\x83 din vreo patruzeci de muzicieni proveni\xc8\x9bi din l\'Ha\xc3\xbf-les-Roses  \xc8\x99i din ora\xc8\x99ele \xc3\xaenvecinate. Ace\xc8\x99tia sunt cu to\xc8\x9bii muzicieni amatori, \xc8\x99i vin, \xc3\xaenainte de toate, din pl\xc4\x83cerea de a c\xc3\xa2nta la instrumentul preferat.'