b'\n_START_ARTICLE_\nPreistoria pe teritoriul Rom\xc3\xa2niei\n_START_SECTION_\nPaleoliticul inferior\n_START_PARAGRAPH_\nLa Bugiulesti, \xc3\xaen valea Olte\xc8\x9bului, au fost descoperite resturi osteologice a 20 de specii de animale, ce dateaz\xc4\x83 de 1, 800 000- 1 400 000 de ani, atest\xc3\xa2nd cea mai veche interven\xc8\x9bie uman\xc4\x83 pe teritoriul actual al Rom\xc3\xa2niei, g\xc4\x83sindu-se pe oase urme de zdrobire. Pe valea D\xc3\xa2rjovului, valea D\xc3\xa2mbovnicului, Ricipeni, Valea Lupului au fost descoperite unelte primitive, precum bolovani ciopli\xc8\x9bi din silex, r\xc4\x83zuitoare, a\xc8\x99chii, str\xc4\x83pung\xc4\x83toare, atest\xc3\xa2nd culturi arheologice. Numai la Ricipeni au fost identificate 16 niveluri de locuire. Toporul din piatr\xc4\x83 cu dou\xc4\x83 fe\xc8\x9be este considerat una dintre uneltele cele mai reprezentative ale Paleoliticului inferior rom\xc3\xa2nesc. Pe r\xc3\xa2ul Prut sunt g\xc4\x83site numeroase unelte din silex. La Mitoc \xc8\x99i la Ciutule\xc8\x99ti, pe malul r\xc3\xa2ului R\xc4\x83u\xc8\x9b, au fost descoperite primele vetre de foc.\xc3\x8en pe\xc8\x99tera Climente II-Dubova a fost g\xc4\x83sit un sanctuar \xc3\xaen care era depus un schelet uman, \xc3\xaen pozi\xc8\x9bie chircit\xc4\x83 \xc8\x99i acoperit cu strat de ocru ro\xc8\x99u.\n_START_SECTION_\nPaleoliticul mijlociu\n_START_PARAGRAPH_\nCultura musterian\xc4\x83 este atestat\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaentregul teritoriu al Rom\xc3\xa2niei actuale. Au fost descoperite numeroase unelte din creme \xc8\x99i din cuar\xc8\x9bit \xc3\xaen a\xc8\x99ez\xc4\x83ri din pe\xc8\x99teri sau terase. De asemenea, erau utilizate \xc8\x99i unelte din os. La Ohab\xc4\x83 Ponor s-au descoperit urme osteologice fosile ale omului. S-au g\xc4\x83sit complexe de locuire \xc8\x99i ad\xc4\x83posturi-paravan, \xc3\xaen form\xc4\x83 de arc, pentru protec\xc8\x9bia \xc3\xaempotriva v\xc3\xa2nturilor, de 2 metri \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime, ridicate din oase lungi \xc8\x99i crengi, acoperite cu piei de animale \xc8\x99i sprijinite, la baza, cu pietre. \xc3\x8en interior au fost descoperite \xc8\x99i vetre de foc, ca cele din Molodova \xc8\x99i Chetrosu.\n_START_SECTION_\nPaleoliticul superior\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 dispari\xc8\x9bia lui homo neanderthalensis, homo sapiens fossilis devine specia predominant\xc4\x83. Culturile aurignaciene sunt dominante, urmate de culturile gravettiene orientale, fiind g\xc4\x83site urme \xc3\xaen pe\xc8\x99terile Cioclovina \xc8\x99i Liliecilor sau terase din Boine\xc8\x99ti \xc8\x99i D\xc3\xa2r\xc8\x9bu-Ceahl\xc4\x83u. _NEWLINE_Au ap\xc4\x83rut \xc8\x99i primele manifest\xc4\x83ri artistice, singur\xc4\x83 pe\xc8\x99tera cu pere\xc8\x9bi picta\xc8\x9bi fiind cea de la Cuciulat, pe valea Some\xc8\x99ului, pe unul dintre pere\xc8\x9bi fiind reprezentate un cal \xc8\x99i o felin\xc4\x83. Au fost descoperite \xc8\x99i podoabe-scoici marine, din\xc8\x9bi de animale s\xc4\x83lbatice, amulete din piatr\xc4\x83 \xc8\x99i os g\xc4\x83site la Lapo\xc8\x99, Mitoc, Br\xc3\xaenzeni, grota Duruitoarea Veche din Duruitoarea \xc8\x99i Cos\xc4\x83u\xc8\x9bi, ce reprezint\xc4\x83 m\xc4\x83rturii ale unor credin\xc8\x9be religioase. _NEWLINE_La Anina, \xc3\xaen Pe\xc8\x99tera cu Oase, a fost descoperite cele mai vechi oseminte umane din specia homo sapiens sapiens din Europa, Ion de la Anina, ale c\xc4\x83ror resturi de mandibul\xc4\x83 dateaz\xc4\x83 de 42.000 de ani.\n_START_SECTION_\nMezolitic\n_START_PARAGRAPH_\nAu fost descoperite microlite-unelte de mici dimensiuni, confec\xc8\x9bionate din silex, cuar\xc8\x9b , cuar\xc8\x9bit \xc8\x99i os din corn. Vechile suli\xc8\x9be au fost \xc3\xaenlocuite cu arcul \xc8\x99i s\xc4\x83geata treptat. Apar cete de v\xc3\xa2n\xc4\x83tori din 20-30 de persoane. Este atestat\xc4\x83 domesticirea animalelor. _NEWLINE_Primele a\xc8\x99ez\xc4\x83ri mezolitice atestate se g\xc4\x83sesc la Erbiceni din Ia\xc8\x99i, Riciceni-Izvor, Cremenea din Covasna, Buesti-Dealul Taberei, B\xc4\x83neasa I \xc8\x99i II, B\xc4\x83l\xc4\x83b\xc4\x83ne\xc8\x99ti Spinoas\xc4\x83 din Ia\xc8\x99i, Mihail Kog\xc4\x83lniceanu din Ia\xc8\x99i, Ghireni din Boto\xc8\x99ani, Lapos din Buz\xc4\x83u, Soroca din Moldova. _NEWLINE_\xc3\x8en Mezolitic sunt prezente dou\xc4\x83 culturi: tardenosiana \xc8\x99i Schela Cladovei. Au fost descoperite complexe de locuit, obiecte litice, vetre, simple sau amenajate, resturi de fauna. Cele mai multe unelte erau realizate prin tehnici de cioplire rudimentar\xc4\x83. _NEWLINE_La Schela Cladovei au fost identificate c\xc3\xa2teva fragmente osoase ale unui craniu \xc8\x99i o mandibul\xc4\x83, \xc8\x99i dou\xc4\x83 fragmente de omoplat, ce apar\xc8\x9binuser\xc4\x83 unui individ de 50 de ani, ce a murit violent. Numeroase descoperiri de schelete poart\xc4\x83 amprente unor s\xc4\x83ge\xc8\x9bi din os sau din silex \xc8\x99i cranii ce prezint\xc4\x83 traume majore.\n_START_SECTION_\nCultivarea plantelor\n_START_PARAGRAPH_\nErau cultivate graminee-gr\xc3\xa2u, orz, secar\xc4\x83, mei \xc8\x99i ov\xc4\x83z, precum \xc8\x99i leguminoase ca bob, maz\xc4\x83re \xc8\x99i linte, plante tehnice-in \xc8\x99i c\xc3\xa2nep\xc4\x83, \xc8\x99i pomi fructiferi ca m\xc4\x83rul, atestat doar \xc3\xaen aria Cucuteni. _NEWLINE_Probabil cultivau "Triticum monococcum", cea mai veche specie de gr\xc3\xa2u, ce descinde din triticum boeticum, originar din Orient \xc8\x99i sudul peninsulei Balcanice, ce ulterior s-a r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit pe spa\xc8\x9bii largi pentru c\xc4\x83 se adapta la orice atitudine cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre 0-2000 metri. Cultivau "Triticum dicoccum", ce exist\xc4\x83 \xc3\xaen stare s\xc4\x83lbatic\xc4\x83 \xc3\xaen Orientul apropiat, adaptat la relief \xc3\xaenalt. Cultivau orz ce se g\xc4\x83sea \xc3\xaen stare s\xc4\x83lbatic\xc4\x83 \xc3\xaen Orientul Apropiat \xc8\x99i Mijlociu. _NEWLINE_\xc3\x8en neoliticul timpuriu, se opteaz\xc4\x83 pentru soiuri de gr\xc3\xa2u potrivite zonei de clim\xc4\x83 \xc8\x99i reliefului, la Gumelnita fiind cultivat "triticum vulgare", iar la Cucuteni "triticum compactum \xc8\x99i vulgare". _NEWLINE_Utilizau plantatorul \xc8\x99i s\xc4\x83p\xc4\x83lig\xc4\x83 din corn de cerb pentru solurile nisipoase. \xc3\x8en Eneolitic utilizau aratrul, plug primitiv din lemn, ce permitea exploatarea terenurilor mai dure, ce a dus \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83 la procesul de sedentarizare. Ulterior, a ap\xc4\x83rut secera Karanovo \xc8\x99i r\xc3\xa2\xc8\x99nit\xc4\x83 pentru recoltare \xc8\x99i producerea f\xc4\x83inii. Incendiau p\xc4\x83durile pentru a rezerv\xc4\x83 spa\xc8\x9bii pentru cultivat, cresc\xc3\xa2nd \xc8\x99i procentul de potasiu din sol. Cultivau terenurile p\xc3\xa2n\xc4\x83 la epuizarea solului, \xc8\x99i atunci, a\xc8\x99ezarea era abandonat\xc4\x83. Ca metode de \xc3\xaengr\xc4\x83\xc8\x99are, depuneau resturile vegetale sau b\xc4\x83legarul. Au impus probabil rota\xc8\x9bia culturilor, cultiv\xc3\xa2nd un teren \xc8\x99i l\xc4\x83s\xc3\xa2nd altul \xc3\xaen p\xc3\xa2rloag\xc4\x83( asolamentul bienal), ce are drept consecin\xc8\x9b\xc4\x83 sedentarizarea. Nu au fost atestate \xc3\xaens\xc4\x83 iriga\xc8\x9biile. La recoltare, smulgeau su adunau snopii, fie cu ajutorul secerilor primitive.\n_START_SECTION_\nDomesticirea animalelor\n_START_PARAGRAPH_\nProcesul de domesticire a fost lent \xc8\x99i complex (aprox. 6500 i.en.-Carcea Gura Baciului). Animalele supuse procesului au suferit modific\xc4\x83ri morfologice, comportamentale, speciile fiind riguros selectate. Primul animal domesticit ar fi fost c\xc3\xa2inele, probabil chiar din mezolitic, acum 10 000 de ani \xc3\xaen Europa. Evident, str\xc4\x83mo\xc8\x99ii c\xc3\xa2inilor erau s\xc4\x83lbatici, ace\xc8\x99tia fiind lupii. A urmat oaia, prin 9000 i.en., al c\xc4\x83rui str\xc4\x83mo\xc8\x99 s\xc4\x83lbatic era muflonul ro\xc8\x99u din Europa sudic\xc4\x83. Prin 7000 i.en., au fost domestici\xc8\x9bi capra \xc8\x99i porcul (al c\xc4\x83rui strmos era mistre\xc8\x9bul) \xc8\x99i boul, \xc3\xaen nordul Greciei, al c\xc4\x83rui str\xc4\x83mo\xc8\x99 era "bos primigenius". _NEWLINE_Procesul de domesticire a implicat adoptarea unor pui de animale de c\xc4\x83tre v\xc3\xa2n\xc4\x83tori, fie urm\xc4\x83rirea animalelor s\xc4\x83lbatice, supraveghind turmele \xc3\xaen stare de libertate, fie \xc3\xaengr\xc4\x83dind animalele \xc3\xaen \xc8\x9barcuri \xc8\x99i fiind hr\xc4\x83nite de om. Acestea erau \xc3\xaenmul\xc8\x9bite \xc3\xaen stare de captivitate. _NEWLINE_Porcul era sacrificat la v\xc3\xa2rst\xc4\x83 de un an, oaia la 4-10 ani, bovinele-peste 10 ani. Bovinele de sex masculin la v\xc3\xa2rste avansate erau sacrificate. Erau castrate pentru a fi folosite la trac\xc8\x9biune. Caii nu erau \xc3\xaenc\xc4\x83 domestici\xc8\x9bi, \xc3\xaen aria culturii Vadastra fiind \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc3\xaen form\xc4\x83 s\xc4\x83lbatic\xc4\x83 \xc8\x99i v\xc3\xa2nat.\n_START_SECTION_\nHabitatul\n_START_PARAGRAPH_\nSedentarizarea presupune abandonarea pe\xc8\x99terilor \xc8\x99i apari\xc8\x9bia a\xc8\x99ez\xc4\x83rilor. A\xc8\x99ez\xc4\x83rile erau pozi\xc8\x9bionate l\xc3\xa2ng\xc4\x83 o surs\xc4\x83 de ap\xc4\x83, r\xc3\xa2u sau izvor, de regul\xc4\x83, popula\xc8\x9biile neolitice locuind pe terasele r\xc3\xa2urilor, ostroavelor. Exist\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 \xc8\x99i a\xc8\x99ez\xc4\x83ri la \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime, pe deal, c\xc4\x83 cele de la Starcevo-Cris, Precucuteni, Cucuteni. A\xc8\x99ez\xc4\x83rile erau deschise, aparate natural. Erau fortificate sau \xc3\xaemprejmuite, c\xc4\x83 cele de la T\xc3\xa2rpesti/Precucuteni, Traian-Dealul Viilor/Cucuteni, Ghindaresti/Gumelnita _NEWLINE_A\xc8\x99ez\xc4\x83rile erau de tip tell, c\xc4\x83 cele de la Gumelnita, Hamangia-H\xc3\xa2r\xc8\x99ova, S\xc4\x83lcu\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i Stoicani din Aldeni. Erau \xc3\xaemprejmuite de \xc8\x99an\xc8\x9buri, valuri de p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, palisade din pari \xc8\x99i nuiele, din pietre \xc8\x99i lut c\xc4\x83 cele de la Ghindaresti. Construirea fortifica\xc8\x9biilor presupunea un efort colectiv mare, a\xc8\x99ez\xc4\x83rile fiind de dimensiuni mari. Se desf\xc4\x83\xc8\x99urau inelar sau se fortificau p\xc4\x83r\xc8\x9bile nesecuriate natural. A\xc8\x99ez\xc4\x83rile mici cuprindeau doar 5-6 gospod\xc4\x83rii, iar asezarime mari, ca cele de la Tru\xc8\x99e\xc8\x99ti/Cucuteni, cuprindeau 93 de construc\xc8\x9bii. A\xc8\x99ezarea Kolominscina din Ucraina este o a\xc8\x99ezare tipic proto-urban\xc4\x83. _NEWLINE_Locuin\xc8\x9bele erau dispuse \xc3\xaen cerc cu o pia\xc8\x9b\xc4\x83 central\xc4\x83 ca la T\xc3\xa2rpesti, fie pe \xc8\x99iruri, fie \xc3\xaen cercuri concentrice, c\xc4\x83 cele de la Cucuteni. \xc3\x8en Ucraina a fost g\xc4\x83sit\xc4\x83 o re\xc8\x9bea radial\xc4\x83 de uli\xc8\x9be, locuin\xc8\x9bele fiind dispuse aleatoriu, f\xc4\x83r\xc4\x83 un plan prestabilit. Locuin\xc8\x9bele aveau o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 1-2 camere sau erau compuse dintr-o camera \xc8\x99i un pridvor, rectangulare, av\xc3\xa2nd acoperi\xc8\x99 \xc3\xaen dou\xc4\x83 ape. S-au f\xc4\x83cut reconstituri pe baza descoperirilor arheologice \xc8\x99i pe baza unor piese miniaturale din lut ce reproduc locuin\xc8\x9be. _NEWLINE_Erau locuin\xc8\x9be \xc3\xaengropate \xc3\xaen sol, c\xc4\x83 bordeie, semibordeie, circulare, cu acoperi\xc8\x99uri conice. Erau locuin\xc8\x9be cu podea platforma ca cele de la Boian, Vadastra, Cucuteni. Erau locuin\xc8\x9be cu etaj, ca cele de la Part\xc4\x83. Podeaua era din lut sau era p\xc4\x83m\xc3\xa2nt b\xc4\x83t\xc4\x83torit. Ferestrele erau rotunde, acoperite cu b\xc4\x83\xc8\x99ici de porc. Acoperi\xc8\x99urile erau din paie, stuf, papur\xc4\x83 \xc8\x99i crengi. S-au g\xc4\x83sit locuin\xc8\x9be cu pere\xc8\x9bi picta\xc8\x9bi, ca cele din Casciarele, Radovanu, Petru Rare\xc8\x99, Gumelnita. Structura de rezisten\xc8\x9b\xc4\x83 era asigurat\xc4\x83 de triunchiuri masive de copac, \xc3\xaen col\xc8\x9buri, pe linia median\xc4\x83 sau centru. _NEWLINE_Pere\xc8\x9bii aveau o structura din pari, \xc3\xaen care se \xc3\xaempleteau nuiele . Partea exterioar\xc4\x83 \xc8\x99i interioar\xc4\x83 a pere\xc8\x9bilor era acoperit\xc4\x83 cu lut amestecat din pleava \xc8\x99i b\xc4\x83legar. \xc3\x8en camerele interioare erau vetrele (ad\xc3\xa2ncituri \xc3\xaen sol, cu pere\xc8\x9bii lutui\xc8\x9bi, \xc3\xaenconjurate de o gr\xc4\x83dina din pietre, poate \xc8\x99i cioburi \xc3\xaen structura \xc8\x99i un cenu\xc8\x99ar) \xc8\x99i cuptoarele. S-au g\xc4\x83sit \xc8\x99i hambare \xc8\x99i gropi de provizii.\n_START_SECTION_\nCeramic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPrecursorii vaselor de ceramic\xc4\x83 erau recipiente din nuiele \xc3\xaempletite \xc8\x99i lutuite, burdufuri din piele, fructe cu coaj\xc4\x83 lemnoas\xc4\x83, tigve de animale.Prin intermediul descoperirii vaselor de ceramic\xc4\x83, se atest\xc4\x83 existen\xc8\x9ba unor centre me\xc8\x99te\xc8\x99ug\xc4\x83re\xc8\x99ti de ol\xc4\x83rit, dar \xc8\x99i studierea obiceiurilor alimentare, \xc8\x99i via\xc8\x9b\xc4\x83 spiritual\xc4\x83, precum \xc8\x99i diferen\xc8\x9bierile sociale. De asemenea, este determinat\xc4\x83 schimbarea alimentar\xc4\x83, modului de preparare a hranei, prin fierbere sau pr\xc4\x83jire. Vasele de ceramic\xc4\x83 permiteau \xc8\x99i p\xc4\x83strarea hranei \xc8\x99i apei, a cerealelor \xc3\xaen condi\xc8\x9bii optime \xc8\x99i transportul unor produse la distan\xc8\x9be mari. \xc3\x8en procesul de ardere al ceramicii au fost acumulate \xc8\x99i cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bele tehnice pentru dezvoltarea metalurgiei.\n_START_SECTION_\nPracticile funerare\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en cadrul practicilor funerare, predomin\xc4\x83 inhuma\xc8\x9bia, exist\xc3\xa2nd o singur\xc4\x83 necropola de incinera\xc8\x9bie la Supaclu de Barc\xc4\x83u de la Cri\xc8\x99ana. Form\xc4\x83 gropilor era rectangular\xc4\x83 sau oval\xc4\x83. Defunctul era instins pe spate sau chircit lateral. Femeile erau depuse pe st\xc3\xa2nga, b\xc4\x83rba\xc8\x9bii pe dreapta. S-au g\xc4\x83sit morminte ale unor copii sau doar cranii sub podeaua locuitelor. De asemenea, au fost g\xc4\x83site schelete decapitate la Cucuteni ce ar atest\xc4\x83 comiterea unor jertfe umane. \xc3\x8en alte zone, scheletele erau depuse \xc3\xaen gropi menajere sau \xc3\xaen \xc8\x99an\xc8\x9bul de ap\xc4\x83rare, fie \xc3\xaen spa\xc8\x9bii dezafectate ale a\xc8\x99ez\xc4\x83rii. Abia din eneolitic apar necropole situate \xc3\xaen afar\xc4\x83 a\xc8\x99ez\xc4\x83rilor. Inventarele sunt s\xc4\x83race p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen eneolitic, const\xc3\xa2nd \xc3\xaen vase, lame de silex, topoare de piatr\xc4\x83, m\xc4\x83rgele, pandantive, bratati din scoic\xc4\x83 Spondylus, ofrande de carne, ocru sub form\xc4\x83 de pulbere sau bulgari. Se g\xc4\x83sesc \xc3\xaens\xc4\x83 inventare bogate \xc3\xaen necropola de la Iclod, const\xc3\xa2nd \xc3\xaen 1-12 vase sau \xc3\xaen necropola de la Varna. \xc3\x8en aria culturii Hamangia, la Cernavod\xc4\x83, sunt depuse statuete antropomorfe. _NEWLINE_Au fost descoperite \xc3\xaen necropola de la Varna 281 morminte. Apare cenotaful. Cele mai bogate morminte apar\xc8\x9bineau b\xc4\x83rba\xc8\x9bilor. Un b\xc4\x83rbat de 40-50 de ani avea peste 1000 de piese \xc3\xaen inventar: m\xc4\x83rgele, aplici de aur, verigi \xc8\x99i br\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83ri de aur.\n_START_SECTION_\nCultura Cris-Starcevo\n_START_PARAGRAPH_\nSe remarc\xc4\x83 ca fiind cea mai veche cultur\xc4\x83 neolitic\xc4\x83 din spa\xc8\x9biul carpato-danubian. Original din Asia, s-a extins pe teritoriul actual al Rom\xc3\xa2niei, except\xc3\xa2nd Dobrogea \xc8\x99i estul Munteniei Majoritatea a\xc8\x99ez\xc4\x83rilor erau dispuse \xc3\xaen vecin\xc4\x83tatea cursurilor de ap\xc4\x83, \xc3\xaen pe\xc8\x99teri c\xc4\x83 cea de la Climente sau Veterani. Purt\xc4\x83tori culturii au adus cu ei cea mai veche ceramic\xc4\x83 pictat\xc4\x83 \xc3\xaenainte de ardere, predomin\xc3\xa2nd motivele geometrice, de culoare maro, alb sau negru, pe fond ro\xc8\x99u.\n_START_SECTION_\nCultura ceramicii liniare\n_START_PARAGRAPH_\nOriginal\xc4\x83 din Europa Central\xc4\x83, s-a extins spre vest, p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen valea Rinului \xc8\x99i bazinul Parisului, \xc8\x99i spre est, spre Ucraina \xc8\x99i bazinul Bugului. Denumirea provine de la decorul ceramicii, ce este incizat \xc3\xaen benzi de linii paralele cu motive spiralice \xc8\x99i unghiulare. Din mileniul V i.en., s-a extins \xc3\xaen Transilvania, Moldova \xc8\x99i nord-estul Munteniei.\n_START_SECTION_\nCultura Hamangia\n_START_PARAGRAPH_\nDe origine est-mediteranean\xc4\x83, s-a extins \xc3\xaen Dobrogea \xc8\x99i sud-estul Munteniei. \xc8\x98i-a l\xc4\x83sat amprenta prin varietatea de forme ceramice \xc8\x99i prin plastic\xc4\x83 excep\xc8\x9bional de bogat\xc4\x83 \xc8\x99i original\xc4\x83, ca G\xc3\xa2nditorul \xc8\x99i Femeia \xc8\x99ez\xc3\xa2nd, descoperite \xc3\xaen 1956 \xc3\xaentr-o necropola de la Cernavod\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nCultura Vincea-Turdas\n_START_PARAGRAPH_\nPrezent\xc4\x83 \xc3\xaen Banat, \xc3\xaen vestul \xc8\x99i sud-vestul Olteniei, pe valea Mure\xc8\x99ului \xc8\x99i \xc3\xaen Transilvania, purt\xc4\x83torii ei au impus primele vase antropomorfe \xc8\x99i zoomorfe realiste.\n_START_SECTION_\nCultura Boian\n_START_PARAGRAPH_\nPrezent\xc4\x83 \xc3\xaen C\xc3\xa2mpia Rom\xc3\xa2n\xc4\x83, s-a extins pe un spa\xc8\x9biu larg, cuprins \xc3\xaentre Mun\xc8\x9bii Carpa\xc8\x9bi \xc8\x99i Balcani. Se caracterizeaz\xc4\x83 prin r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea toporului cu gaur\xc4\x83 pentru coad\xc4\x83, utilizarea frecven\xc8\x9ba a aramei pentru producerea podoabelor \xc8\x99i uneltelor \xc8\x99i pictur\xc4\x83 cu grafit.\n_START_SECTION_\nCultura Cucuteni\n_START_PARAGRAPH_\nAp\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen mileniul IV \xc3\xae.e.n., a fost prezent\xc4\x83 \xc3\xaen sud-estul Transilvaniei \xc8\x99i sud-vestul Moldovei. S-a extins c\xc4\x83tre est, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Nipru. Impresioneaz\xc4\x83 prin ceramic\xc4\x83, decorat\xc4\x83 cu forme geometrice, \xc3\xaen care predomin\xc4\x83 motivul spiralei. Vasele erau realizate dintr-un material fin \xc8\x99i fr\xc4\x83m\xc3\xa2ntat, cu diversitate de forme. Au fost descoperite la Cucuteni, pe Dealul Cet\xc4\x83\xc8\x9buiei.\n_START_SECTION_\nCultura Gumelnita\n_START_PARAGRAPH_\nS-a extins din sud-estul Europei, fiind prezent\xc4\x83 \xc3\xaen sud-estul Moldovei \xc8\x99i \xc3\xaen Dobrogea. A fost perioada de apogeu a tehnicii de cioplire a pietrei-rena\xc8\x99terea prelucr\xc4\x83rii silexului. Ceramic\xc4\x83 era neagr\xc4\x83, variat decorat\xc4\x83, cu ornamente \xc3\xaen alb \xc8\x99i ro\xc8\x99u, statuetele erau din lut \xc8\x99i marmur\xc4\x83, iar vasele aveau caracter zoomorf sau antropomorf. Locuitorii din aria culturii cre\xc8\x99teau cornute mari, cai, oi, capre \xc8\x99i porci. \xc3\x8en a\xc8\x99ezarea de la C\xc4\x83scioarele, a fost descoperit \xc8\x99i un model de sanctuar din lut ars, un soclu lung \xc8\x99i cu \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de 22,5 cm, peste care s-au ridicat patru tipuri de locuin\xc8\x9be. Vasele erau modelate pentru a imit\xc4\x83 diverse animale, precum cele descoperite la Frumu\xc8\x99ica-Neam\xc8\x9b, Bere\xc8\x99ti-Gala\xc8\x9bi, Ruse\xc8\x99tii Noi din L\xc4\x83pu\xc8\x99na. Piesa Hora de la Frumu\xc8\x99ica este un vas format din \xc8\x99ase siluete feminine \xc3\xaen v\xc3\xa2ltoarea unui dans popular. Sunt bine reprezentate \xc8\x99i cuptoarele din lut ars.\n_START_SECTION_\nCultura bugo-nistrean\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPrezen\xc8\x9ba la est de Prut, atestat\xc4\x83 dup\xc4\x83 descoperirile de la Seli\xc8\x99te de pe r\xc4\x83ul R\xc4\x83u\xc8\x9b, Orhei, Zahareuca sau valea Botnei.\n_START_SECTION_\nCultura Cernavod\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nApar unelte din aram\xc4\x83 \xc8\x99i din bronz, iar purt\xc4\x83torii culturii r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndesc calul domestic \xc3\xaen spa\xc8\x9biul carpato-danubian \xc8\x99i central-european.\n_START_SECTION_\nCultura Co\xc8\x9bofeni\n_START_PARAGRAPH_\nPrezent\xc4\x83 \xc3\xaen Transilvania, Banat, Oltenia, vestul Munteniei.'