b'\n_START_ARTICLE_\nFilosofia antic\xc4\x83 greco-roman\xc4\x83\n_START_SECTION_\nFilosofia greac\xc4\x83 clasic\xc4\x83 - Secolele V \xc8\x99i IV \xc3\xae. Chr.\n_START_PARAGRAPH_\nCele cinci decenii \xc3\xaentre r\xc4\x83zboaiele cu Per\xc8\x99ii \xc8\x99i R\xc4\x83zboiul peloponesiac (cca. 478 - 431 \xc3\xae. Chr.) constituie perioada clasic\xc4\x83 \xc3\xaenfloritoare a Atenei, \xc3\xaen care s-a des\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99it democra\xc8\x9bia atic\xc4\x83, s-a realizat un program bogat de construc\xc8\x9bii pe Acropole, s-a dezvoltat arta \xc8\x99i alte manifest\xc4\x83ri ale culturii, \xc3\xaen special \xc3\xaen perioada istoric\xc4\x83 cunoscut\xc4\x83 sub numele "Secolul lui Pericle". \xc3\x8en acest timp s-a construit Parthenonul, templul dedicat zei\xc8\x9bei Atena Parthenos, cu statuia zei\xc8\x9bei realizat\xc4\x83 de sculptorul Phidias, cel care a executat \xc8\x99i statuia lui Zeus din Olympia (una din cele \xc8\x99apte minuni ale lumii antice"). \xc3\x8en teatru, Eschil, Sofocle \xc8\x99i Euripide au creat tragedii nemuritoare. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 de mari transform\xc4\x83ri politice \xc8\x99i sociale, apare necesitatea unei orient\xc4\x83ri spirituale, pentru care sofi\xc8\x99tii caut\xc4\x83 s\xc4\x83 g\xc4\x83seasc\xc4\x83 solu\xc8\x9bii din cele mai diferite.\n_START_SECTION_\nSocrate \xc8\x99i discipolii lui\n_START_PARAGRAPH_\nSocrate (\xce\xa3\xcf\x89\xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82: Sokv\xc3\xa1tes) este considerat p\xc4\x83rintele filosofiei europene occidentale, pentru c\xc4\x83 a pus \xc3\xaen centrul filosofiei sale fiin\xc8\x9ba uman\xc4\x83, deta\xc8\x99\xc3\xa2ndu-se astfel de predecesorii s\xc4\x83i cu preocup\xc4\x83ri asupra studiului \xc8\x99i interpret\xc4\x83rii naturii. El a fost \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp ini\xc8\x9biatorul metodei c\xc4\x83ut\xc4\x83rii adev\xc4\x83rului prin dialog, dezvolt\xc3\xa2nd astfel investiga\xc8\x9bia dialectic\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en cursul dialogului, Socrate reu\xc8\x99ea prin \xc3\xaentreb\xc4\x83ri \xc8\x9bintite \xc8\x99i repetate s\xc4\x83 descopere contradic\xc8\x9bii logice \xc3\xaen argumentele interlocutorului \xc8\x99i prin aceasta s\xc4\x83-l conduc\xc4\x83 la formularea unor concluzii care \xc3\xaei demonstrau falsitatea punctelor de vedere ini\xc8\x9biale, f\xc4\x83r\xc4\x83 artificii retorice. El denumea aceast\xc4\x83 metod\xc4\x83 "maieutic\xc4\x83" (\xce\xbc\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb5\xcf\x85\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xb7: maieutik\xc3\xa8), afirm\xc3\xa2nd c\xc4\x83 era capabil, prin felul s\xc4\x83u de a formula \xc3\xaentreb\xc4\x83rile, s\xc4\x83 "extrag\xc4\x83" din spiritul interlocutorului cuno\xc8\x99tin\xc8\x9be existente \xc3\xaen ei f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 o \xc8\x99tie, asemenea unei moa\xc8\x99e (meseria mamei sale) care ajut\xc4\x83 la na\xc8\x99terea copilului. G\xc3\xa2ndirea socratic\xc4\x83 graviteaz\xc4\x83 \xc3\xaen jurul cunoa\xc8\x99terii de sine, care se realizeaz\xc4\x83 pe dou\xc4\x83 c\xc4\x83i: a) mediat, pe cale oracolar\xc4\x83, prin metode mantice de prezic\xc4\x83tor; b) \xc3\xaen mod direct, ac\xc8\x9biune datorit\xc4\x83 unui "demon" (\xce\xb4\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbc\xcf\x89\xce\xbd: daimon), adic\xc4\x83 unei voci interioare (\xc8\x99i nu demon \xc3\xaen sensul malefic al cuv\xc3\xa2ntului), o putere superioar\xc4\x83, imagine a propriei con\xc8\x99tiin\xc8\x9be. Deviza sa era "\xc8\x98tiu c\xc4\x83 nu \xc8\x99tiu nimic" ("\xce\x95\xce\xbd \xce\xbf\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb1 \xce\xbf\xcf\x84\xce\xb9 \xce\xbf\xcf\x85\xce\xb4\xce\xb5\xce\xbd \xce\xbf\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb1") \xc8\x99i recomand\xc4\x83 elevilor s\xc4\x83i inscrip\xc8\x9bia de pe frontispiciul templului lui Apollo din Delphi: "Cunoa\xc8\x99te-te pe tine \xc3\xaensu\xc8\x9bi" (\xd0\x93\xce\xbd\xcf\x89\xce\xb8\xce\xb9 \xcf\x83\xce\xb5\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd: gnothi seaut\xc3\xb3n), care nu trebuie interpretat\xc4\x83 \xc3\xaen sensul introspec\xc8\x9biei moderne, ci al necesit\xc4\x83\xc8\x9bii omului de a-\xc8\x99i cunoa\xc8\x99te locul s\xc4\x83u \xc3\xaen cetate \xc8\x99i \xc3\xaen natur\xc4\x83, cu certitudinea faptului de a fi muritor._NEWLINE_Deoarece Socrate nu a l\xc4\x83sat nimic scris, \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83tura lui este cunoscut\xc4\x83 \xc3\xaen istoria filosofiei \xc3\xaen cea mai mare parte datorit\xc4\x83 elevului s\xc4\x83u Platon, care - \xc3\xaen dialogurile sale - a transmis posterit\xc4\x83\xc8\x9bii metoda \xc8\x99i con\xc8\x9binutul g\xc3\xa2ndirii socratice.\n_START_SECTION_\nPlaton\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en opera sa, Platon dezvolt\xc4\x83 \xc8\x99i propriile sale \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83turi, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t uneori este greu de deosebit \xc3\xaentre ceea ce \xc3\xaei datoreaz\xc4\x83 maestrului s\xc4\x83u \xc8\x99i ceea ce \xc3\xaei apar\xc8\x9bine lui \xc3\xaensu\xc8\x99i. Teoria ideilor lui Platon, cu alegoria cavernei \xc3\xaen care se g\xc4\x83sesc oamenii, \xc3\xaentr-o umbr\xc4\x83 considerat\xc4\x83 via\xc8\x9ba real\xc4\x83, \xc3\xaenainte de cunoa\xc8\x99terea adev\xc4\x83rului, este concep\xc8\x9bia sa filosofic\xc4\x83 cea mai cunoscut\xc4\x83. Ideile sunt prezente de totdeauna \xc3\xaen spatele aparen\xc8\x9bei, ele existen\xc8\x9b\xc4\x83 independente \xc3\xaentr-o sfer\xc4\x83 superioar\xc4\x83, sunt eterne \xc8\x99i singure reprezint\xc4\x83 adev\xc4\x83rul, \xc3\xaen timp ce lucrurile nu sunt dec\xc3\xa2t imaginea ideilor din care deriv\xc4\x83. Filosoful, singur capabil s\xc4\x83 contemple ideile, este destinat s\xc4\x83 guverneze cetatea. Platon credea \xc3\xaen metempsihoz\xc4\x83 (inspirat de concep\xc8\x9biile pitagoreice). Corpul omenesc nu ar fi dec\xc3\xa2t un receptacol temporar al sufletului, care este nemuritor \xc8\x99i - prin moartea trupului - devine liber \xc3\xaen lumea Ideilor. El se poate re\xc3\xaencarna \xc3\xaentr-o lume sensibil\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAcademia\n_START_PARAGRAPH_\nPlaton a creat "Academia" (\xce\x91\xce\xba\xce\xb1\xce\xb4\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1) \xc3\xaen anul 387 \xc3\xae.Chr., numit\xc4\x83 a\xc8\x99a dup\xc4\x83 numele erolui legendar Akademos. Platon \xc3\xae\xc8\x99i va \xc8\x9bine lec\xc8\x9biile sale la Academie timp de aproape dou\xc4\x83zeci de ani, fiind apoi \xc3\xaenlocuit de nepotul s\xc4\x83u, Speusipp. Tot aici au predat Xenocrate \xc8\x99i Alkinoos, ultimul fiind autorul lucr\xc4\x83rii "Introducere \xc3\xaen doctrina lui Platon".\n_START_SECTION_\nCirenaismul\n_START_PARAGRAPH_\nCirenaismul, \xc8\x99coal\xc4\x83 filosofic\xc4\x83 fondat\xc4\x83 de Aristippe din Cirene (435 - 356 \xc3\xae.Chr.), are ca doctrin\xc4\x83 hedonismul, o moral\xc4\x83 a pl\xc4\x83cerii (\xce\xb7\xce\xb4\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb7 / h\xc4\x93don\xc4\x93 = pl\xc4\x83cere). Filosofia cirenaic\xc4\x83 este apropiat\xc4\x83 de epicureism, cu deosebirea c\xc4\x83 cirenaicii experimentau pl\xc4\x83cerea \xc3\xaen mi\xc8\x99care, av\xc3\xa2nd un caracter dinamic, ceea ce \xc3\xaei diferen\xc8\x9biaz\xc4\x83 de pl\xc4\x83cerea resim\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen asceza epicurian\xc4\x83. Al\xc8\x9bi reprezentan\xc8\x9bi ai \xc8\x99colii cirenaice au fost Antipatros din Cirene \xc8\x99i Hegesias.\n_START_SECTION_\n\xc8\x98coala din Eleia\n_START_PARAGRAPH_\nA fost fondat\xc4\x83 de Phaidon, fidel \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83turilor lui Socrate, c\xc4\x83ruia i-a fost discipol. Platon d\xc4\x83 numele s\xc4\x83u dialogului care evoc\xc4\x83 moartea lui Socrate. Se cunoa\xc8\x99te foarte pu\xc8\x9bin despre doctrina acestei \xc8\x99coli. Unul din reprezenta\xc8\x9bii ei, Menedemos, a transferat sediul \xc8\x99colii la Eretria ("\xc8\x99coala din Eretria").\n_START_SECTION_\n\xc8\x98coli filosofice \xc3\xaen epoca elenistic\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen timpul Romanilor\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofia clasic\xc4\x83 greac\xc4\x83 s-a dezvoltat mai departe \xc8\x99i \xc3\xaen epoca elenistic\xc4\x83. Astfel la Alexandria a luat fiin\xc8\x9b\xc4\x83 "\xc8\x98coala din Alexandria", care a exercitat o puternic\xc4\x83 influen\xc8\x9b\xc4\x83 asupra g\xc3\xa2ndirii filosofice \xc3\xaen perioadele urm\xc4\x83toare, p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen epoca expansiunii romane. \xc3\x8en Atena, "\xc8\x99coala peripatetician\xc4\x83" continu\xc4\x83 activitatea ini\xc8\x9biat\xc4\x83 de Aristotel, \xc3\xaen timp ce Academia r\xc4\x83m\xc3\xa2ne fidel\xc4\x83 sistemului de g\xc3\xa2ndire al lui Platon. \xc3\x8en perioada de trecere de la secolul al IV-lea c\xc4\x83tre secolul al III-lea \xc3\xae.Chr. au ap\xc4\x83rut dou\xc4\x83 \xc8\x99coli filosofice, Stoa \xc8\x99i Epicureismul, care au marcat momente importante \xc3\xaen filosofie \xc8\x99i etic\xc4\x83, dep\xc4\x83\xc8\x99ind cu mult locul \xc8\x99i timpul lor de apari\xc8\x9bie. Influen\xc8\x9ba lor, departe de a se epuiza cu trecerea secolilor, se resimte p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen timpurile moderne. \xc3\x8en timp ce epicureismul recomand\xc4\x83 aspira\xc8\x9bia spre fericire prin satisfac\xc8\x9bia ra\xc8\x9bional\xc4\x83 a pl\xc4\x83cerilor \xc8\x99i st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea de sine \xc3\xaen via\xc8\x9ba de fiecare zi, stoicismul combate dependen\xc8\x9ba spiritului de satisfac\xc8\x9bia trebuin\xc8\x9belor individuale, recomand\xc4\x83 controlul comportamentului prin ra\xc8\x9biune \xc8\x99i vede individul ca parte a unei comunit\xc4\x83\xc8\x9bi, determinat de propriul destin \xc3\xaen acord cu ordinea universal\xc4\x83._NEWLINE_Propagate prin filosofii greci Panaitios din Rhodos \xc8\x99i Poseidonios din Apameia, ideile de baz\xc4\x83 ale stoicismului au p\xc4\x83truns \xc8\x99i \xc3\xaen elita roman\xc4\x83, at\xc3\xa2t \xc3\xaen epoca republican\xc4\x83, c\xc3\xa2t \xc8\x99i mai t\xc3\xa2rziu \xc3\xaen timpul imperiului. \xc3\x8en perioada de declin al Republicei, prin Cicero, \xc8\x99i \xc3\xaen perioada imperial\xc4\x83, prin Seneca \xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83ratul Marc Aureliu, romanii preiau principiile stoice, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu elemente ale altor \xc8\x99coli filosofice grece\xc8\x99ti, scrierile acestora caracteriz\xc3\xa2ndu-se prin eclectism. Lucretius adopt\xc4\x83 sistemul filosofic al lui Epicur, adapt\xc3\xa2ndu-l la concep\xc8\x9bia sa despre via\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i la realit\xc4\x83\xc8\x9bile romane. Filosofia epicureic\xc4\x83, concur\xc3\xa2nd stoicismul \xc8\x99i alte curente filosofice, a dob\xc3\xa2ndit o larg\xc4\x83 circula\xc8\x9bie la romani, care, s\xc4\x83tui de r\xc4\x83zboaie \xc8\x99i de fr\xc4\x83m\xc3\xa2nt\xc4\x83rile politice, \xc3\xae\xc8\x99i doreau o via\xc8\x9b\xc4\x83 mai lini\xc8\x99tit\xc4\x83. Ca \xc8\x99i Cicero, Lucretius are meritul de a fi contribuit la dezvoltarea \xc8\x99i \xc3\xaembog\xc4\x83\xc8\x9birea vocabularului filosofic \xc3\xaen limba latin\xc4\x83, d\xc3\xa2nd sensuri noi unor cuvinte mai vechi: ratio, corpora prima, prima elementa, principia, primordia rerum etc.\n_START_SECTION_\nFilosofia antic\xc4\x83 t\xc3\xa2rzie \xc8\x99i \xc3\xaenceputul filosofiei apologetice cre\xc8\x99tine\n_START_PARAGRAPH_\nCaracteristic pentru filosofia antic\xc4\x83 t\xc3\xa2rzie a fost Neoplatonismul, care - \xc3\xaentr-o oarecare m\xc4\x83sur\xc4\x83 - a influen\xc8\x9bat \xc8\x99i g\xc3\xa2ndirea primilor p\xc4\x83rin\xc8\x9bi ai bisericii cre\xc8\x99tine. Revenirea la ideile filosofiei platoniciene se datore\xc8\x99te \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd lui Ammonios Saccas (secolul al III-lea d.Chr.) \xc8\x99i discipolului lui, Plotin din Lycopolis (204 - 270 d.Chr.). Urma\xc8\x99 al lui Plotin a fost elevul s\xc4\x83u Porphir, care prin scrierile sale a popularizat doctrina maestrului s\xc4\x83u._NEWLINE_Filosofia neoplatonician\xc4\x83 avea ca scop rezolvarea uneia din problemele centrale ale g\xc3\xa2ndirii filosofilor greci clasici, \xc8\x99i anume rela\xc8\x9bia dintre "Unic" \xc8\x99i "Multiplu". Multiplul este prezent \xc3\xaen natur\xc4\x83, \xc3\xaen timp ce Unicul st\xc4\x83 la baza inteligibilit\xc4\x83\xc8\x9bii. Aceast\xc4\x83 filosofie \xc3\xae\xc8\x99i are r\xc4\x83d\xc4\x83cinile \xc3\xaen platonism prin dorin\xc8\x9ba de a rezolva "aporiile" (aporie = dificultate \xc3\xaen rezolvarea unei probleme) g\xc3\xa2ndirii lui Platon, \xc3\xaen special dintr-unul din cele mai dificile dialoguri ale sale, Parmenide. Neoplatonicienii identific\xc4\x83 zeii cu "Ideile" platoniciene. Plotin \xc8\x99i Porphir consider\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 c\xc4\x83 practica religioas\xc4\x83 nu este demn\xc4\x83 de un \xc3\xaen\xc8\x9belept, pentru c\xc4\x83 acesta este capabil s\xc4\x83 se apropie de divinitate \xc3\xaen mod direct prin eleva\xc8\x9bia spiritual\xc4\x83 a g\xc3\xa2ndirii sale._NEWLINE_Ultimul leag\xc4\x83n al filosofiei grece\xc8\x99ti a fost \xc3\xaen Imperiul Roman de R\xc4\x83s\xc4\x83rit, unde, la Atena, Proclos (411 - 485) \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 reduc\xc4\x83 la un sistem unic \xc3\xaentreaga mas\xc4\x83 a tradi\xc8\x9biei filosofice, p\xc3\xa2n\xc4\x83 c\xc3\xa2nd, \xc3\xaen anul 529, \xc3\xaemp\xc4\x83ratul Justinian interzice predarea filosofiei "p\xc4\x83g\xc3\xa2ne" \xc8\x99i decreteaz\xc4\x83 \xc3\xaenchiderea Academiei._NEWLINE_Primii reprezentan\xc8\x9bi ai "Apologeticei" cre\xc8\x99tine antice au fost Justin Martirul \xc3\xaen al II-lea secol d.Chr., Clemens din Alexandria \xc8\x99i Origen \xc3\xaen al III-lea secol \xc8\x99i \xc3\xaen special Sf\xc3\xa2ntul Augustin din Hippona (354 - 430). G\xc3\xa2ndirea lui Augustin reflectat\xc4\x83 \xc3\xaen operele sale (Confessiones, Sermones, De Civitate Dei etc.), precum \xc8\x99i operele lui Boethius (ca. 475 - 525), De Consolatione Philosophiae, De Trinitate, De Fide Catholica, marcheaz\xc4\x83 trecerea c\xc4\x83tre filosofia scolastic\xc4\x83 a evului mediu.\n_START_SECTION_\nTransmiterea filosofiei antice greco-romane posterit\xc4\x83\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nDatorit\xc4\x83 istoricului grec Diogene Laertios, care a tr\xc4\x83it \xc3\xaen secolul al III-lea d.Chr., operele mulor filosofi ai antichit\xc4\x83\xc8\x9bii grece\xc8\x99ti traduse \xc3\xaen limba latin\xc4\x83 au putut s\xc4\x83 fie transmise posterit\xc4\x83\xc8\x9bii, \xc3\xaen ciuda distrugerii bibliotecii din Alexandria, \xc8\x99i astfel au ajuns cunoscute oamenilor de cultur\xc4\x83 din evul mediu. Pentru occidentul european de limb\xc4\x83 latin\xc4\x83 un rol important l-a jucat transmiterea regulilor logicei aristoteliene prin intermediul scrierilor lui Boethius, care \xc8\x99i-a pus amprenta pe modul de g\xc3\xa2ndire al al \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9ba\xc8\x9bilor europeni p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen timpurile moderne._NEWLINE_Cu toate acestea, dup\xc4\x83 secolul al VI-lea, o mare parte a filosofiei antice a fost dat\xc4\x83 uit\xc4\x83rii. Mai t\xc3\xa2rziu, filosofia greco-roman\xc4\x83 se face cunoscut\xc4\x83 mai ales prin intermediul \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9ba\xc8\x9bilor arabi ca Avicenna (980-1037) \xc8\x99i Averroes (1126-1198), precum \xc8\x99i prin lucr\xc4\x83rile medicului \xc8\x99i filosofului evreu Maimonide (1135-1204). Pe aceast\xc4\x83 cale ocolit\xc4\x83, filosofia antic\xc4\x83, \xc3\xaen special operele lui Aristotel, \xc3\xae\xc8\x99i recap\xc4\x83t\xc4\x83 importan\xc8\x9ba \xc3\xaen filosofia medieval\xc4\x83, fiind r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit\xc4\x83 prin scrierile scolasticilor ca Albertus Magnus (1195-1280) sau Toma de Aquino (1225-1274). Dup\xc4\x83 c\xc4\x83derea Constantinopolului \xc3\xaen st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea imperiului Otoman (1453), mul\xc8\x9bi \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9ba\xc8\x9bi bizantini se refugiaz\xc4\x83 \xc3\xaen vestul Europei, aduc\xc3\xa2nd cu ei elementele culturii antice grece\xc8\x99ti.'