b'\n_START_ARTICLE_\nAlbertus Magnus\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nEste primul n\xc4\x83scut al Contelui de Bollst\xc3\xa4dt. Nu se \xc8\x99tie nimic sigur despre educa\xc8\x9bia sa primar\xc4\x83, primit\xc4\x83 fie \xc3\xaen casa p\xc4\x83rinteasc\xc4\x83 fie \xc3\xaentr-o \xc8\x99coal\xc4\x83 m\xc4\x83n\xc4\x83stireasc\xc4\x83 din apropiere. Studiile secundare le face la Universitatea din Padova, faimoas\xc4\x83 pentru studiul artelor liberale \xc8\x99i corespunz\xc3\xa2nd predilec\xc8\x9biei t\xc3\xa2n\xc4\x83rului Albert. \xc3\x8en 1223 se al\xc4\x83tur\xc4\x83 Ordinului Dominican, atras de predicile Sf\xc3\xa2ntului Iordan Saxonul. Dup\xc4\x83 terminarea studiilor pred\xc4\x83 teologia la Hildesheim, Freiburg (Breisgau), Ratisbona, Strasburg \xc8\x99i K\xc3\xb6ln. Se afla la K\xc3\xb6ln, ocup\xc3\xa2ndu-se cu interpretarea C\xc4\x83r\xc8\x9bii sentin\xc8\x9belor lui Petrus Lombardus, c\xc3\xa2nd, \xc3\xaen 1245, este desemnat s\xc4\x83 plece la Paris. Aici prime\xc8\x99te titlul de doctor al universit\xc4\x83\xc8\x9bii. \xc3\x8en timpul acestor drumuri \xc3\xaentre Paris \xc8\x99i K\xc3\xb6ln \xc3\xael \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te pe Toma din Aquino printre elevii s\xc4\x83i. Toma era \xc3\xaenc\xc4\x83 t\xc3\xa2n\xc4\x83r \xc8\x99i taciturn, dar Albert \xc3\xaei recunoa\xc8\x99te geniul \xc8\x99i \xc3\xaei prezice viitorul m\xc4\x83re\xc8\x9b. Toma \xc8\x99i-a \xc3\xaenso\xc8\x9bit maestrul la Paris \xc3\xaen 1245, s-a \xc3\xaentors \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu el la K\xc3\xb6ln, \xc3\xaen 1248, unde Albert fusese \xc3\xaens\xc4\x83rcinat s\xc4\x83 conduc\xc4\x83 noul Studium Generale. \xc3\x8en 1254 Albert este ales \xc3\xaen fruntea Ordinului dominican \xc3\xaen Germania._NEWLINE_C\xc4\x83l\xc4\x83tore\xc8\x99te la Roma \xc3\xaen 1256, pentru a lua ap\xc4\x83rarea Ordinului \xc3\xaempotriva atacurilor lui Guillaume de St. Amour, a c\xc4\x83rui carte, De novissimis temporum periculis, fusese condamnat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Papa Alexandru al IV-lea. \xc3\x8en timpul \xc8\x99ederii sale la Roma, Albert prime\xc8\x99te diferite alte \xc3\xaens\xc4\x83rcin\xc4\x83ri oficiale, dar \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83 se va devota studiului individual. La 1270 trimite la Paris un memoriu pentru a-l ajuta pe Toma \xc3\xaen combaterea lui Siger din Brabant \xc8\x99i a averroi\xc8\x99tilor. Acest memoriu avea s\xc4\x83 constituie un tratat special \xc3\xaempotriva Comentatorului arab (Despre cincisprezece probleme), cel de-al doilea, dup\xc4\x83 cel din 1256, De Unitate Intellectus Contra Averroem. Este chemat de c\xc4\x83tre Papa Grigore al X-lea s\xc4\x83 participe la Conciliul din Lyon (1274), unde a luat parte activ\xc4\x83 la deliber\xc4\x83ri._NEWLINE_Anun\xc8\x9bul mor\xc8\x9bii lui Toma, care se aflase \xc8\x99i el pe drum c\xc4\x83tre Conciliu, \xc3\xael determin\xc4\x83 pe Albert s\xc4\x83 declare c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eLumina Bisericii s-a stins\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en 1277, c\xc3\xa2nd episcopul Etienne Tempier al Parisului anun\xc8\x9ba condamnarea tezelor tomiste pe motivul c\xc4\x83 ar fi prea favorabile filosofilor necredincio\xc8\x99i, Albert cel Mare se duce din nou pentru a lua ap\xc4\x83rarea discipolului s\xc4\x83u. Cur\xc3\xa2nd dup\xc4\x83 anul 1278 cade bolnav, suferind o amnezie aproape complet\xc4\x83. A fost beatificat la 1622 de c\xc4\x83tre Papa Grigore al XV-lea \xc8\x99i a fost canonizat de Papa Pius al XI-lea, \xc3\xaen 1931, fiind s\xc4\x83rb\xc4\x83torit \xc3\xaen Biserica Catolic\xc4\x83 la data de 15 noiembrie.\n_START_SECTION_\nOpera\n_START_PARAGRAPH_\nOpera lui Albert cel Mare a fost editat\xc4\x83 \xc3\xaen 1899 \xc3\xaen 38 de volume, incluz\xc3\xa2nd texte de o mare varietate. Acoper\xc4\x83 domenii ca teologia, logica, botanica, zoologia, astronomia, mineralogia, chimia, psihologia. Principalele texte teologice sunt Comentariile la Sentin\xc8\x9bele lui Petrus Lombardus, precum \xc8\x99i o Sum\xc4\x83 teologic\xc4\x83 \xc3\xaen dou\xc4\x83 volume.\n_START_SECTION_\nFilosofia\n_START_PARAGRAPH_\nPremise_NEWLINE_Albert cel Mare promoveaz\xc4\x83 la Paris, ca profesor, o reactivare ortodox\xc4\x83, fidel\xc4\x83 \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83turii cre\xc8\x99tine, a doctrinei lui Aristotel. Drama lui Albert provenea din felul \xc3\xaen care \xc3\xaen\xc8\x9belegea s\xc4\x83 recupereze tradi\xc8\x9bia aristotelic\xc4\x83, recuperat\xc4\x83 de Occidentul latin din mediul intelectual arab._NEWLINE_Albert avea o educa\xc8\x9bie \xc3\xaentemeiat\xc4\x83 pe un set oarecare de texte aristotelice, at\xc3\xa2tea c\xc3\xa2te fuseser\xc4\x83 disponibile din traducerile lui Boethius. I s-a p\xc4\x83rut irezistibil\xc4\x83 \xc8\x99ansa, ce venea acum din mediul arab, de a accede la texte noi, p\xc3\xa2n\xc4\x83 atunci necunoscute. El cuno\xc8\x99tea Categoriile, Despre interpretare, anumite p\xc4\x83r\xc8\x9bi din Etic\xc4\x83 \xc8\x99i Topica, dar din lumea arab\xc4\x83 veneau ve\xc8\x99ti despre o teologie a lui Aristotel, despre un sistem cosmologic \xc8\x99i o teorie general\xc4\x83 despre cerul inteligibil._NEWLINE_Pe de alt\xc4\x83 parte, nimeni, \xc8\x99i cu at\xc3\xa2t mai pu\xc8\x9bin Albert, nu \xc8\x99i-ar fi dorit ca aceste texte s\xc4\x83 constituie o piedic\xc4\x83 \xc3\xaen afirmarea credin\xc8\x9bei cre\xc8\x99tine. Problema \xe2\x80\x9eepur\xc4\x83rii\xe2\x80\x9d lor de influen\xc8\x9bele arabe nu este o problem\xc4\x83 at\xc3\xa2t de simpl\xc4\x83 \xc8\x99i este foarte probabil ca Albert s\xc4\x83 nu-\xc8\x99i fi pus problema \xc3\xaen acest fel. Pentru el era semnificativ mai important, f\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaendoial\xc4\x83, orizontul de bog\xc4\x83\xc8\x9bii care \xc3\xael puteau reprezenta pentru teologii cre\xc8\x99tini \xc8\x99tiin\xc8\x9ba \xc8\x99i filosofia greco-arab\xc4\x83. Ceea ce a \xc3\xaen\xc8\x9beles el este faptul c\xc4\x83 textele ce trebuiau acum recuperate con\xc8\x9bineau o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 superioar\xc4\x83 celei de care dispuneau cre\xc8\x99tinii. Totu\xc8\x99i, at\xc3\xa2t de diferit\xc4\x83, \xc3\xaenc\xc3\xa2t nici m\xc4\x83car nu se putea pune problema unei accept\xc4\x83ri sau a unei neg\xc4\x83ri. Ea trebuia mai \xc3\xaent\xc3\xa2i cunoscut\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en acest sens, cazul lui Albert este v\xc4\x83zut de E. Gilson ca unul de \xe2\x80\x9ePantagruelism\xe2\x80\x9d, \xc8\x99i nu f\xc4\x83r\xc4\x83 temeiuri. \xc3\x8el pasiona orice lucru nou \xc8\x99i mai ales \xc3\xae\xc8\x99i dorea s\xc4\x83 aib\xc4\x83 acces la c\xc3\xa2t mai multe cuno\xc8\x99tin\xc8\x9be. Din prea mult\xc4\x83 curiozitate, va ajunge s\xc4\x83 scrie chiar un manual de gr\xc4\x83din\xc4\x83rit. Nu ar fi deloc gre\xc8\x99it s\xc4\x83 numim cazul lui Albert drept unul de \xe2\x80\x9eenciclopedism\xe2\x80\x9d. Ra\xc8\x9biunea, descoperea el, poate fi utilizat\xc4\x83 legitim \xc3\xaentr-un mod complementar credin\xc8\x9bei c\xc4\x83ci, altfel, dac\xc4\x83 nu facem deosebire \xc3\xaentre ceea ce credem \xc8\x99i ceea ce \xc8\x99tim, se compromite stabilitatea credin\xc8\x9bei._NEWLINE_Ra\xc8\x9biunea nu mai trebuia pus\xc4\x83 \xc3\xaen slujba credin\xc8\x9bei \xc3\xaen sensul idealului anselmian (\xe2\x80\x9ecred pentru a \xc3\xaen\xc8\x9belege\xe2\x80\x9d), ci dimpotriv\xc4\x83, adev\xc4\x83rurile de credin\xc8\x9b\xc4\x83 pot fi protejate prin separarea celor dou\xc4\x83 facult\xc4\x83\xc8\x9bi. Dintr-un anumit punct de vedere, aceast\xc4\x83 separare poate fi privit\xc4\x83 ca o solu\xc8\x9bie ultim\xc4\x83 de pruden\xc8\x9b\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9ba arab\xc4\x83 pe care Albert \xc3\xae\xc8\x99i propunea s\xc4\x83 o \xc3\xaen\xc8\x9beleag\xc4\x83._NEWLINE_Un enciclopedism similar, de\xc8\x99i mult mai pu\xc8\x9bin prudent, \xc3\xaei caracteriza pe adep\xc8\x9bii averroismului, cum era Siger din Brabant. Acesta, nici el un necredincios, dar furat mai tare de idealul similar de recuperare a Peripatetismului, crezuse de cuviin\xc8\x9b\xc4\x83 s\xc4\x83 deosebeasc\xc4\x83 \xc3\xaentre adev\xc4\x83rul filosofiei \xc8\x99i adev\xc4\x83rul teologiei \xc3\xaentr-un sens disjunctiv, ceea ce nu era cazul la Albert. Aceasta este \xe2\x80\x9ehimera\xe2\x80\x9d numit\xc4\x83 Peripatetism, at\xc3\xa2t pentru Albert c\xc3\xa2t \xc8\x99i pentru Siger din Brabant: o tradi\xc8\x9bie numit\xc4\x83 \xe2\x80\x9eperipatetic\xc4\x83\xe2\x80\x9d dar asimilabil\xc4\x83 \xc3\xaen momentul respectiv, ca un \xc3\xaentreg ale c\xc4\x83rui p\xc4\x83r\xc8\x9bi cuprindeau \xc8\x99i interpret\xc4\x83ri neoplatonice arabe. Problema fundamental\xc4\x83 cu care se vor confrunta Albert \xc8\x99i Toma din Aquino, elevul s\xc4\x83u, este prin urmare cea a raportului dintre filosofia aristotelic\xc4\x83 \xc8\x99i religia cre\xc8\x99tin\xc4\x83. Dac\xc4\x83 pentru Albert nu este \xc3\xaenc\xc4\x83 destul de clar ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 filosofie aristotelic\xc4\x83, Toma, baz\xc3\xa2ndu-se mult pe ajutorul maestrului s\xc4\x83u, va putea asimila aristotelismul \xc3\xaentr-o form\xc4\x83 mult mai limpede._NEWLINE_Despre destin_NEWLINE_\xc3\x8encerc\xc3\xa2nd s\xc4\x83 recupereze \xc8\x99i s\xc4\x83 asume ceea ce el considera a fi un Peripatetism integral, Albert a trebuit s\xc4\x83 accepte interpret\xc4\x83rile arabe ale textelor aristotelice ca f\xc4\x83c\xc3\xa2nd parte, \xc3\xaentr-un mod legitim, din Tradi\xc8\x9bie. Se va str\xc4\x83dui s\xc4\x83 asimileze \xc8\x99i terminologia realist\xc4\x83 lovindu-se \xc3\xaens\xc4\x83 de o diferen\xc8\x9b\xc4\x83 de sens neb\xc4\x83nuit\xc4\x83: tradi\xc8\x9bia arab\xc4\x83 fusese infuzat\xc4\x83 de un alt c\xc3\xa2mp semantic al terminologiei realiste, cel neoplatonic. Pentru ei, genurile \xc8\x99i speciile nu erau \xc3\xaen\xc8\x9belese numai ca \xe2\x80\x9eesen\xc8\x9be\xe2\x80\x9d sau poate Idei \xc3\xaen mintea lui Dumnezeu, \xc3\xaen sensul doctrinei Verbului; pentru arabi, ele aveau o existen\xc8\x9b\xc4\x83 real\xc4\x83, de sine st\xc4\x83t\xc4\x83toare, nu numai de natur\xc4\x83 intelectual\xc4\x83, ci func\xc8\x9bionau \xc3\xaen calitate de cauze intermediare \xc3\xaentre Dumnezeu \xc8\x99i lumea sublunar\xc4\x83, cauze \xc3\xaen\xc8\x9belese ca sfere astrale care determin\xc4\x83, prin intermediul unei mecanici subtile, inclusiv destinul uman._NEWLINE_Ceea ce va fi nevoit Albert s\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9beleag\xc4\x83 de aici se poate vedea \xc3\xaen tratatul s\xc4\x83u Despre destin. El va adopta, \xc3\xaen \xc3\xaencercarea de asimilare a acestui peripatetism, mai degrab\xc4\x83 o arhitectur\xc4\x83 neoplatonic\xc4\x83. Astfel, problema destinului depinde de patru mari presupozi\xc8\x9bii , primele trei neoplatonice iar cea din urm\xc4\x83 boetian\xc4\x83._NEWLINE_a) exist\xc4\x83 o guvernare celest\xc4\x83 a sublunarului, intermediar\xc4\x83 \xc3\xaentre lume \xc8\x99i Dumnezeu, care determin\xc4\x83 astral destinul realit\xc4\x83\xc8\x9bilor corporale. \xc3\x8en leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu aceasta, Albert se \xc3\xaentreab\xc4\x83 dac\xc4\x83 raportul cer-p\xc4\x83m\xc3\xa2nt este de tip cauz\xc4\x83-efect sau unul de tipul rela\xc8\x9biei semnificant-semnificat. Va opta pentru a doua variant\xc4\x83, adic\xc4\x83 pentru o rela\xc8\x9bie de semnificare, \xc3\xaencerc\xc3\xa2nd s\xc4\x83 evite o solu\xc8\x9bie care ar anula problema responsabilit\xc4\x83\xc8\x9bii. \xc3\x8en plus, va \xc3\xaencerca mai mult: faptul c\xc4\x83 rela\xc8\x9bia dintre sublunar \xc8\x99i astral este una semiotic\xc4\x83 nu legitimeaz\xc4\x83, totu\xc8\x99i, posibilitatea unei hermeneutici a semnelor cere\xc8\x99ti. Semnele cere\xc8\x99ti nu dezv\xc4\x83luie destinul sub forma unui sistem de predic\xc8\x9bii, ele spun cel mult c\xc4\x83 exist\xc4\x83 o m\xc4\x83sur\xc4\x83 originar\xc4\x83 a destinului dar, \xc3\xaen calitate de cauz\xc4\x83 extrinsec\xc4\x83, este incomprehensibil\xc4\x83._NEWLINE_b) astrele nu impun o necesitate lucrurilor datorit\xc4\x83 capacit\xc4\x83\xc8\x9bii imperfecte a acestora din urm\xc4\x83 de a participa la ordinea superioar\xc4\x83 a sferelor celeste; altfel spus, lumea sublunar\xc4\x83 nu se ridic\xc4\x83 \xc3\xaentotdeauna la demnitatea de a avea un destin. Aceasta este teza particip\xc4\x83rii quantum potest (\xe2\x80\x9epotrivit putin\xc8\x9bei\xe2\x80\x9d). Cu alte cuvinte, chiar dac\xc4\x83 evenimentele cerului sunt cauze externe ale evenimentelor lumii sublunare, acestea din urm\xc4\x83, inferioare fiind, nu se ridic\xc4\x83 la m\xc4\x83sura posibilit\xc4\x83\xc8\x9bii de a recepta \xc3\xaen mod perfect aceste cauze. Tot o tez\xc4\x83 de inspira\xc8\x9bie neoplatonic\xc4\x83, pe care Albert o \xc3\xaensu\xc8\x99e\xc8\x99te, postul\xc3\xa2nd, pe baza ei, destinul ca un nou gen al fiin\xc8\x9bei. El este, \xc3\xaen termenii lui Albert, un intermediar \xc3\xaentre necesar \xc8\x99i posibil. Altfel spus, destinul nu este nici cauz\xc4\x83 impersonal\xc4\x83 a actelor umane, nu este nici voin\xc8\x9b\xc4\x83: este o realitate intermediar\xc4\x83 \xc3\xaentre univers \xc8\x99i sine._NEWLINE_c) exist\xc4\x83 o analogie \xc3\xaentre suflet \xc8\x99i cer conform c\xc4\x83reia inteligen\xc8\x9ba celest\xc4\x83 \xc8\x99i inteligen\xc8\x9ba uman\xc4\x83 sunt un act comun. Este din nou vorba despre o idee provenit\xc4\x83 din mediul arab. Averroes postulase unicitatea intelectului posibil pentru to\xc8\x9bi oamenii \xc8\x99i multiplicarea acestuia dup\xc4\x83 ac\xc8\x9biunile individuale ale fiec\xc4\x83ruia. Formularea lui Albert este rodul unui efort de asimilare critic\xc4\x83 a acestor idei. El va spun c\xc4\x83 destinul este individuare a sufletului prin propria experien\xc8\x9b\xc4\x83, fiind \xc3\xaen acest sens modul specific uman al libert\xc4\x83\xc8\x9bii._NEWLINE_d) distinc\xc8\x9bia boetian\xc4\x83 \xc3\xaentre providen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i destin (\xe2\x80\x9eproviden\xc8\x9ba este \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i acea ra\xc8\x9biune divin\xc4\x83 care, ca principiu suprem \xc8\x99i universal, or\xc3\xa2nduie\xc8\x99te totul, pe c\xc3\xa2nd destinul este ordinea care troneaz\xc4\x83 \xc3\xaen fenomene, \xc3\xaen mi\xc8\x99carea lor, \xc8\x99i cu ajutorul c\xc4\x83reia providen\xc8\x9ba le \xc3\xaenl\xc4\x83n\xc8\x9buie, d\xc3\xa2ndu-le fiec\xc4\x83reia un loc anumit\xe2\x80\x9d). Distinc\xc8\x9bia boetian\xc4\x83 \xc3\xaei serve\xc8\x99te lui Albert drept un punct de echilibru \xc3\xaentre teoriile cauzelor intermediare de surs\xc4\x83 arab\xc4\x83 neoplatonic\xc4\x83 \xc8\x99i doctrina cre\xc8\x99tin\xc4\x83._NEWLINE_Dincolo de toate aceste sfor\xc8\x9b\xc4\x83ri albertiene, din care Toma \xc3\xae\xc8\x99i va face la r\xc3\xa2ndul s\xc4\x83u un scop intelectual, Biserica, pentru a dep\xc4\x83\xc8\x99i anumite momente de criz\xc4\x83 \xc3\xaen care tezele arabe intraser\xc4\x83 \xc3\xaen discu\xc8\x9bia universitar\xc4\x83, risc\xc3\xa2nd s\xc4\x83 afecteze educa\xc8\x9bia viitorilor preo\xc8\x9bi, va respinge explicit, prin liste publice, propozi\xc8\x9biile eretice.'