b'\n_START_ARTICLE_\nUY Scuti\n_START_SECTION_\nCaracteristici\n_START_PARAGRAPH_\nSteaua este clasat\xc4\x83 variabil\xc4\x83 semiregulat\xc4\x83 av\xc3\xa2nd o perioad\xc4\x83 de pulsa\xc8\x9bie de 740 de zile. Are o putere bolometric\xc4\x83 de 340.000\xc2\xa0L\xe2\x98\x89, f\xc4\x83c\xc3\xa2nd din ea una dintre cele mai luminoase stele din galaxie. _NEWLINE_\xc3\x8en ciuda taliei sale imense, UY Scuti nu este clasat\xc4\x83 ca hipergigant\xc4\x83. Exist\xc4\x83 o clas\xc4\x83 de 0 \xc3\xaen classificarea spectral\xc4\x83 Morgan-Keenan pentru hipergigante, dar ea este excep\xc8\x9bional\xc4\x83. Aceste stele sunt clasate de obicei Ia-0, Ia+ sau chiar Iae, clasare bazat\xc4\x83 doar pe observa\xc8\x9biile spectrale; c\xc3\xa2t despre supergigantele ro\xc8\x99ii, ele primesc rareori acest gen de clasific\xc4\x83ri speciale suplimentare. O mare luminozitate \xc8\x99i/sau o mare talie nu permit s\xc4\x83 se defineasc\xc4\x83 o hipergigant\xc4\x83. Aceasta cere detectarea semn\xc4\x83turilor spectrale ale instabilit\xc4\x83\xc8\x9bii atmosferice \xc8\x99i o important\xc4\x83 pierdere de mas\xc4\x83. \xc3\x8en cazul stelei UY Scuti, spectrul s\xc4\x83u prezint\xc4\x83 linii spectrale ale carbonului, oxidului de siliciu \xc8\x99i ale apei, \xc3\xaens\xc4\x83 nu arat\xc4\x83 nicio linie spectral\xc4\x83 a oxigenului, neonului sau ale altor elemente mai grele, indic\xc3\xa2nd, prin urmare, o pierdere de mas\xc4\x83 insuficient\xc4\x83. De altfel, amplasarea stelei pe diagrama Hertzsprung-Russell este dedesubtul regiunii ovale a hipergigantelor, fapt ce o claseaz\xc4\x83 doar ca supergigant\xc4\x83 ro\xc8\x99ie luminoas\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nM\xc4\x83rimea stelei\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en vara lui 2012, astronomi de la VLT \xc3\xaen Chile au m\xc4\x83surat parametri a trei stele din Centrul Galactic: UY Scuti, AH Scorpii \xc8\x99i KW Sagittarii. Ei au observat c\xc4\x83 ace\xc8\x99ti a\xc8\x99tri sunt de 1.000\xc2\xa0de ori mai mari dec\xc3\xa2t Soarele, ceea ce \xc3\xaei plaseaz\xc4\x83 printre cele mai mari stele cunoscute. M\xc4\x83rimea lor a fost m\xc4\x83surat\xc4\x83 cu raza Rosseland, amplasamentul \xc3\xaen care grosimea optic\xc4\x83 este egal\xc4\x83 cu 1 (uneori o valoare diferit\xc4\x83, de exemplu 2/3)._NEWLINE_UY Scuti era cea mai mare stea dintre cele trei, cu o raz\xc4\x83 de 1.708 R\xe2\x98\x89 (adic\xc4\x83 de 1.189.352.136 km). Raza acestei stele este, prin urmare, raza stelar\xc4\x83 cea mai mare observat\xc4\x83 vreodat\xc4\x83, de circa 2\xc2\xa0ori m\xc4\x83rimea celebrei Betelgeuse. UY Scuti este at\xc3\xa2t de enorm\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc3\xa2t dac\xc4\x83 P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul ar avea diametrul unei mingi de plaj\xc4\x83, de 20 cm, Soarele ar m\xc4\x83sura 22\xc2\xa0m, iar UY Scuti ar avea un diametru de vreo 40\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nMasa stelei\n_START_PARAGRAPH_\nMasa stelei UY Scuti este \xc8\x99i ea nesigur\xc4\x83, \xc3\xaendeosebi pentru c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 stea  nu are companion care ar putea ajuta la calculul masei sale prin interferen\xc8\x9be gravita\xc8\x9bionale. Modelele de evolu\xc8\x9bie stelar\xc4\x83 conchid c\xc4\x83 masa ini\xc8\x9bial\xc4\x83 a unei stele (masa unei stele \xc3\xaen formare) atig\xc3\xa2nd nivelul unei supergigante ro\xc8\x99ii ca UY Scuti, ar trebui s\xc4\x83 fie aproximativ de 25 M\xe2\x98\x89 (maximum 40\xc2\xa0M\xe2\x98\x89 pentru o stea nerotativ\xc4\x83). Ea a pierdut probabil mai mult de jum\xc4\x83tate din masa sa de-a lungul timpului. Masa stelei UY Scuti este de 7 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 10 (8,5) ori masa Soarelui.\n_START_SECTION_\nSf\xc3\xa2r\xc8\x99itul vie\xc8\x9bii stelei\n_START_PARAGRAPH_\nUY Scuti a \xc3\xaenceput s\xc4\x83-\xc8\x99i fuzioneze heliul \xc8\x99i s\xc4\x83 continue s\xc4\x83-\xc8\x99i fuzioneze hidrogenul \xc3\xaentr-o cochilie din jurul nucleului. Locul stelei UY Scuti \xc3\xaen discul C\xc4\x83ii Lactee conduce la ideea c\xc4\x83 steaua face parte din popula\xc8\x9bia I, sau este o stea foarte bogat\xc4\x83 \xc3\xaen metal, deci de o durat\xc4\x83 de via\xc8\x9b\xc4\x83 mai degrab\xc4\x83 scurt\xc4\x83._NEWLINE_UY Scuti ar trebui s\xc4\x83-\xc8\x99i fuzioneze carbonul, oxigenul, neonul \xc8\x99i siliciul \xc3\xaen nucleu \xc3\xaen urm\xc4\x83toarele milioane de ani. Dup\xc4\x83 aceasta, nucleul s\xc4\x83u va fi format \xc3\xaendeosebi din fier, termonuclear inert, ceea ce-i va perturba echilibrul gravit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i radia\xc8\x9biei interne. De aici va rezulta un colaps gravita\xc8\x9bional, apoi o supernov\xc4\x83. _NEWLINE__NEWLINE_Acest gen de stele masive va evolua (\xc3\xaenaintea fazei finale de supernov\xc4\x83) \xc3\xaen temperaturi superficiale mai calde, \xc3\xaenainte de a deveni o hipergigant\xc4\x83 galben\xc4\x83, o variabil\xc4\x83 luminoas\xc4\x83 albastr\xc4\x83 sau o stea Wolf\xe2\x80\x93Rayet, cre\xc3\xa2nd un v\xc3\xa2nt stelar intens care-i va ejecta straturile superioare \xc8\x99i-i va expune straturile interne.'