b'\n_START_ARTICLE_\nCufundar mic\n_START_SECTION_\nDescriere\n_START_PARAGRAPH_\nCufundarul mic este membru al speciei cufundatoriilor cu o lungime a corpului cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre 55\xe2\x80\x9367\xc2\xa0cm, cu o deschidere a aripilor de 91\xe2\x80\x93110\xc2\xa0cm \xc8\x99i are o greutate de aproximativ 1,4\xc2\xa0kg. Masculii \xc8\x99i femelele arat\xc4\x83 similiar, doar c\xc4\x83 masculii au tendin\xc8\x9ba s\xc8\x99 fie mai la\xc8\x9bi \xc8\x99i mai grei._NEWLINE_Penajul de iarn\xc4\x83 este mai deschis dec\xc3\xa2t al cufundarului polar, cu mai pu\xc8\x9bin gri pe partea posterioar\xc4\x83 a g\xc3\xa2tului, iar ochiul de obicei este \xc3\xaenconjurat de un alb curat; spatele este stropit cu puncte mici albe iar flancurile corpului sunt de culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nComportament \xc8\x99i localizare\n_START_PARAGRAPH_\nCuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen nordul Europei (\xc3\xaen general la 50\xc2\xb0N) pe b\xc4\x83l\xc8\x9bi \xc8\x99i lacuri mici. Deseori zboar\xc4\x83 pe distan\xc8\x9be mari spre lacuri mai \xc3\xaentinse sau pe mare pentru a pescui. Ierneaz\xc4\x83 deobicei pe mare. C\xc3\xa2nd \xc3\xaenoata \xc3\xae\xc8\x99i \xc8\x9bine deseori capul \xc8\x99i ciocul (sub\xc8\x9bire \xc8\x99i u\xc8\x99or arcuit \xc3\xaen sus) \xc3\xaendreptate \xc3\xaen sus. Vara e u\xc8\x99or de recunoscut dup\xc4\x83 g\xc3\xa2tul maro-ro\xc8\x99iatic. \xc3\x8en zbor se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 cu cufundarul polar (Gavia arctica), dar poate fi diferen\xc8\x9biat pe baza picioarelor mai pu\xc8\x9bin proeminente, a spatelui mai bombat, a g\xc3\xa2tului \xc3\xaencovoiat, a b\xc4\x83t\xc4\x83ilor din aripi mai rapide \xc8\x99i a aripilor \xc3\xaendoite mult spre \xc3\xaenapoi. Masculul emite un strig\xc4\x83t nup\xc8\x9bial puternic repetat: "oo-orrr" acompaniat de cel al femelei mai puternic \xc8\x99i mai ascu\xc8\x9bit "arroo-arroo-arroo". Totodat\xc4\x83 emite un strig\xc4\x83t pl\xc3\xa2ng\xc4\x83re\xc8\x9b "eeeh". Strig\xc4\x83tul cel mai frecvent auzit se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 cu sunetele rapide emise de g\xc3\xa2sc\xc4\x83 \xc3\xaen zbor "gac-gac-gac-gac"._NEWLINE_\xc3\x8en zbor poate atinge viteza de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 78\xc2\xa0km/h._NEWLINE_Ca \xc8\x99i ceilal\xc8\x9bi membri ai familiei cufund\xc4\x83torilor, cufundarul mic \xc3\xae\xc8\x99i pierde penele dintr-o dat\xc4\x83, devenind astfel incapabil s\xc4\x83 mai zboare pentru 3-4 s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni. Spre deosebire de ceilal\xc8\x9bi membrii ai familiei cufund\xc4\x83torilor care \xc3\xae\xc8\x99i pierd capacitatea de a zbura la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul iernii, cufundarul mic \xc3\xae\xc8\x99i pierde capacitatea de a mai zbura \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu luna august p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen noiembrie.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8emperecherea\n_START_PARAGRAPH_\nAmbii, at\xc3\xa2t masculul c\xc3\xa2t \xc8\x99i femela, particip\xc4\x83 la construirea cuibului. Cuibul este de obicei o platform\xc4\x83 u\xc8\x99or ad\xc3\xa2ncit\xc4\x83 (c\xc3\xa2teodat\xc4\x83 din noroi \xc8\x99i plante). Femela depune dou\xc4\x83 ou\xc4\x83 care sunt incubate \xc3\xaentre 24 \xc8\x99i 29 de zile tot de c\xc4\x83tre femel\xc4\x83. Ou\xc4\x83le au o culoare verzuie sau una maroniu-m\xc4\x83slinie, p\xc4\x83tate cu negru \xc8\x99i m\xc4\x83soar\xc4\x83 aproximativ 75 x 46 milimetri iar masa este de 83 de grame, din care 8% este coaja. Incuba\xc8\x9bia ou\xc4\x83lor \xc3\xaencepe dup\xc4\x83 depunere. Puii de cufundar mic sunt hr\xc4\x83ni\xc8\x9bi de ambii p\xc4\x83rin\xc8\x9bi, la \xc3\xaenceput cu nevertebrate iar mai apoi cu pe\xc8\x99ti mici pe o perioad\xc4\x83 cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre 38-48 de zile. Dup\xc4\x83 aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83, masculul \xc8\x99i femela \xc3\xaei vor neglija pe pui pentru a-i \xc3\xaendep\xc4\x83rta de cuib.'