b"\n_START_ARTICLE_\nJean Picard\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nA studiat \xc3\xaen ora\xc8\x99ul natal, La Fl\xc3\xa8che, la colegiul iezuit Henry-Le-Grand._NEWLINE_\xc3\x8en 1655 el a fost numit profesor de Coll\xc3\xa8ge royal. A fost unul dintre primii 21 de membri ai Academiei Franceze de \xc8\x98tiin\xc8\x9be la fondarea acesteia la Paris, \xc3\xaen 1666._NEWLINE_\xc3\x8en 1667-1668 a lucrat \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu astronomul Adrien Auzout._NEWLINE_Este inventatorul unei lunete care i-a permis s\xc4\x83 realizeze nivelmente cu o precizie de ordinul de 1 centimetru pe kilometru._NEWLINE_\xc3\x8en 1669-1670 Academia de \xc8\x98tiin\xc8\x9be l-a \xc3\xaens\xc4\x83rcinat cu m\xc4\x83surarea arcului de meridian \xc3\xaentre Paris \xc8\x99i Amiens. M\xc4\x83sur\xc4\x83torile prin triangula\xc8\x9bie l-au condus la un rezultat de 111 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 112 km pentru un grad de latitudine, ceea ce d\xc4\x83 o raz\xc4\x83 terestr\xc4\x83 de 6.372 km, raza m\xc4\x83surat\xc4\x83 \xc3\xaen prezent fiind de 6.371 km._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1671 Picard a plecat \xc3\xaen Danemarca s\xc4\x83 fac\xc4\x83 relevmentul observatorului lui Tycho Brahe, pe insula Hven. L-a invitat pe astronomul R\xc3\xb8mer s\xc4\x83-l \xc3\xaenso\xc8\x9beasc\xc4\x83 la re\xc3\xaentoarcerea la Paris._NEWLINE_Picard a colaborat \xc8\x99i a corespondat cu mul\xc8\x9bi oameni de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, printre care Isaac Newton, Christiaan Huygens, Ole R\xc3\xb8mer, Rasmus Bartholin, Johann Hudde, \xc8\x99i chiar cu principalul s\xc4\x83u concurent, Giovanni Cassini. Aceste coresponden\xc8\x9be l-au condus pe Picard la contribu\xc8\x9bii din domenii ale \xc8\x99tiin\xc8\x9bei aflate \xc3\xaen afara geodeziei, precum abera\xc8\x9bia luminii pe care a observat-o \xc3\xaen timp ce se afla \xc3\xaen Danemarca, la Uraniborg.\n_START_SECTION_\nApele de la Versailles\n_START_PARAGRAPH_\nSpecialist \xc3\xaen relevee de nivelment, Colbert a f\xc4\x83cut apel la Jean Picard, deoarece avea \xc3\xaendoieli \xc3\xaen privin\xc8\x9ba proiectului unui canal de la Loara la Versailles. Acest proiect propus regelui Ludovic al XIV-lea de c\xc4\x83tre Riquet, cel care a conceput Canal du Midi, viza alimentarea f\xc3\xa2nt\xc3\xa2nilor \xc8\x99i bazinelor din parcul Castelului de la Versailles, mari consumatoare de ap\xc4\x83. Picard a demonstrat c\xc4\x83 priza de ap\xc4\x83 inten\xc8\x9bionat\xc4\x83, de pe Loara, era mai joas\xc4\x83 dec\xc3\xa2t domeniul Versailles \xc8\x99i, prin urmare, de nerealizat._NEWLINE_Dar fiind \xc3\xaengrijorat s\xc4\x83 g\xc4\x83seasc\xc4\x83 o solu\xc8\x9bie problemei, prospect\xc3\xa2nd \xc3\xaemprejurimile Versailles-ului, Picard a constatat c\xc4\x83 mla\xc8\x99tinile situate la Trappes \xc8\x99i la Bois d'Arcy, la sud-vest de Versailles, sunt mai \xc3\xaenalte dec\xc3\xa2t rezervoarele de la Versailles. Trebuiau barate gurile de scurgere ale apelor spre valea Bi\xc3\xa8vre \xc8\x99i amenajate astfel iazurile Trappes Saint-Quentin, de la Bois d'Arcy \xc8\x99i de la Bois Robert. Dou\xc4\x83 rigole asigur\xc4\x83 scurgerea apelor de ploaie spre Versailles. Un apeduct subteran aduce apele de la iazul Saint-Quentin la rezervoarele Gobert \xc8\x99i la \xe2\x80\x9ebassin des Suisses\xe2\x80\x9d. Acest apeduct prezint\xc4\x83 o pant\xc4\x83 de 2,93 metri pe o lungime total\xc4\x83 de 11\xc2\xa0km, cu alte cuvinte, pe o pant\xc4\x83 mai mic\xc4\x83 de 0,3\xc2\xa0mm/m, ceea ce constituie o lucrare remarcabil\xc4\x83 pentru acea epoc\xc4\x83._NEWLINE_Jean Picard a l\xc4\x83sat un Trait\xc3\xa9 du nivellement, publicat cu titlu postum de c\xc4\x83tre Philippe de La Hire.\n_START_SECTION_\nM\xc4\x83surile diametrului solar\n_START_PARAGRAPH_\nJean Picard a efectuat m\xc4\x83sur\xc4\x83ri ale diametrului solar. Satelitul francez de observare a Soarelui, Picard, a fost denumit \xc3\xaen onoarea lui Jean Picard. M\xc4\x83sur\xc4\x83torile f\xc4\x83cute de el, \xc3\xaen timpul minimului lui Maunder (1645 - 1715), sunt \xc8\x99i acum folosite pentru evaluarea influen\xc8\x9bei constantei solare asupra \xc3\xaenc\xc4\x83lzirii globale.\n_START_SECTION_\nInstrumentele lui Picard\n_START_PARAGRAPH_\nPicard a conceput el \xc3\xaensu\xc8\x99i instrumente de m\xc4\x83sur\xc4\x83 \xc8\x99i a fost primul care a folosit o lunet\xc4\x83 prev\xc4\x83zut\xc4\x83 cu un reticul._NEWLINE_Plan\xc8\x99e din Encyclop\xc3\xa9die m\xc3\xa9thodique:"