b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc4\x83ut\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc4\x83uta (var. al\xc4\x83ut\xc4\x83) este un instrument muzical cu coarde ciupite, cu g\xc3\xa2tul lung, \xc3\xaencovoiat \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 bare, iar cutia de rezonan\xc8\x9b\xc4\x83 av\xc3\xa2nd pe fa\xc8\x9b\xc4\x83 un orificiu de vibra\xc8\x9bie, este foarte bombat\xc4\x83, cu un fund ad\xc3\xa2nc \xc8\x99i rotunjit, \xc3\xaen form\xc4\x83 de migdal\xc4\x83, asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cobza._NEWLINE_L\xc4\x83uta, de provenien\xc8\x9b\xc4\x83 persano-arab\xc4\x83 (al \xc3\xbbd) a fost introdus\xc4\x83 \xc3\xaen Europa din zona Spaniei, odat\xc4\x83 cu ocupa\xc8\x9bia maur\xc4\x83 din secolele XI-XII. Europenii au preluat acest instrument \xc8\x99i i-au adus unele modific\xc4\x83ri datorate unui alt sistem de g\xc3\xa2ndire muzical\xc4\x83, tipic european \xc8\x99i, \xc3\xaentr-un timp foarte scurt, acest instrument a c\xc4\x83p\xc4\x83tat o popularitate absolut incredibil\xc4\x83. L\xc4\x83uta a fost foarte r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit\xc4\x83 \xc3\xaen Europa \xc3\xaen sec. al XVI-XVIII-lea, \xc3\xaen timpul Rena\xc8\x99terii \xc8\x99i a Barocului, fiind utilizat\xc4\x83 ini\xc8\x9bial doar ca acompaniament pentru voce, apoi \xc8\x99i solistic. Popularitatea i s-a datorat \xc8\x99i faptului c\xc4\x83 majoritatea partiturilor ap\xc4\x83rute foloseau tabulatura (nota\xc8\x9bie alfabetic\xc4\x83 sau numeric\xc4\x83 \xc3\xaen care liniile de portative, utilizate \xc3\xaen prezent, erau \xc3\xaenlocuite de o gril\xc4\x83 de linii orizontale care nu reprezentau linii de portativ, ci chiar corzile instrumentului, iar nota\xc8\x9bia care era trecut\xc4\x83 \xc3\xaen tabulatur\xc4\x83 reprezenta exact indica\xc8\x9bia a\xc8\x99ez\xc4\x83rii degetelor pe grifura instrumentului), care le era accesibil\xc4\x83 \xc8\x99i celor care nu cuno\xc8\x99teau nota\xc8\x9bia muzical\xc4\x83._NEWLINE_Dintre compozitorii vremii care au scris lucr\xc4\x83ri pentru l\xc4\x83ut\xc4\x83, trebuie men\xc8\x9biona\xc8\x9bi John Dowland (1563 - 1626) \xc3\xaen Anglia, Adrian Le Roy (c. 1520-1598) \xc8\x99i Robert de Vis\xc3\xa9e (ca. 1655 \xe2\x80\x93 1732/1733) \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, Sylvius Leopold Weiss (1686 - 1750) \xc3\xaen Germania, cu to\xc8\x9bii compozitori \xc8\x99i interpre\xc8\x9bi._NEWLINE_Numele de l\xc4\x83utar vine de la l\xc4\x83ut\xc4\x83. Ini\xc8\x9bial, l\xc4\x83utarii au c\xc3\xa2ntat la l\xc4\x83ut\xc4\x83, vioar\xc4\x83 sau dibl\xc4\x83. Cu timpul, erau socoti\xc8\x9bi l\xc4\x83utari to\xc8\x9bi membrii unui taraf, indiferent de instrumentul la care c\xc3\xa2ntau. \xc3\x8en Moldova, cel mai renumit era Barbu L\xc4\x83utarul \xe2\x80\x93 starostele \xc8\x99i cobzarul, care a tr\xc4\x83it \xc3\xaentre anii 1780 si 1860, la Ia\xc8\x99i. L\xc4\x83utarii vehiculeaz\xc4\x83 at\xc3\xa2t folclor s\xc4\x83tesc c\xc3\xa2t \xc8\x99i unul or\xc4\x83\xc8\x99enesc, cel din urm\xc4\x83 executat \xc3\xaentr-o manier\xc4\x83 adesea \xe2\x80\x9efolclorizant\xc4\x83\xe2\x80\x9d, provenind, \xc3\xaen ordine cronologic\xc4\x83, din c\xc3\xa2ntecul de lume* greco-turco-perso-arab (sec. 17-19)._NEWLINE_Alte instrumente din familia l\xc4\x83utei sunt cobza, mandolina \xc8\x99i charango.'