b'\n_START_ARTICLE_\nLunca, Bihor\n_START_SECTION_\nScurt istoric\n_START_PARAGRAPH_\nPopulatia rom\xc3\xa2neasca din aceste sate este pomenita \xc3\xaen documente din cele mai \xc3\xaendepartate vremuri. Aceste documente ne dau stiri pretioase asupra trecutului populatiei acestor sate, care se bucurau din vrermuri vechi de anumite privilegii recunoscute de catre Episcopia Romano-Catolica Oradea, de care depindeau din punct de vedere administrativ. Istoria bisericeasca a rom\xc3\xa2nilor din Bihor arata ca p\xc3\xa2na \xc3\xaen secolul al XVI-lea, \xc3\xaen Seghiste era sediul protopopiatului ortodox, care mai t\xc3\xa2rziu s-a mutat la Beius. Raporturile feudale de pe aceste locuri sunt reconstituite dupa circumscriptiile urbariale din 1589 si de la 1 august 1600. Acest urbariu arata ca aceste locuri se gasesc \xc3\xaentr-o zona primejdioasa, expusa incursiunilor, jafurilor turcesti sau ale ostilor imperiale ori transilvanene \xc3\xaen lupta fie cu turcii, fie \xc3\xaentre ele. Primele atestari documentare despre satele comunei Lunca apar dupa cum urmeaza: Satul Lunca atestat documentar \xc3\xaen anul 1588; Satul Briheni atestat documentar \xc3\xaen anul 1588; Satul Hotarel atestat documentar \xc3\xaen anul 1527-1528; Satul Seghiste atestat documentar \xc3\xaen anul 1503; Satul S\xc3\xaerbesti atestat documentar \xc3\xaen anul 1592; Satul Sustiu atestat documentar \xc3\xaen anul 1588._NEWLINE_Traditii, obiceiuri, mestesuguri_NEWLINE_Sarcinile feudale ale supusilor sunt \xc3\xaen linii mari: censul, daturi, dijme si slujbe. Censul se platea \xc3\xaen bani si era de 17 dinari pe cap de familie, satele care lucrau la topitoriile de fier si de arama sunt scutite, compens\xc3\xa2ndu-l cu munca pe care o fac. Satele repartizate pentru munca \xc3\xaen topitorii erau Sustiu, Briheni si S\xc3\xaerbesti. Daturile se faceau cu ocazia diferitelor sarbatori, de Pasti, de Craciun. Dijma era perceputa pentru stupi (1 din 10), pentru oi si porci (un porc din turma). Obligatiile de lucru erau: secerat, cosit si caratul lemnelor. Cei din satele Briheni, Sustiu, S\xc3\xaerbesti si catunul Ursesti, au obligatii de a cara saptam\xc3\xa2nal carbuni pentru topit fierul, cara lemne si ard carbunii. Cine neglija aceste obligatii platea gloaba un florin. La Craciun si Pasti li se dadea 1 saptam\xc3\xa2na de odihna, iar \xc3\xaen timpul secerii 1 luna \xc3\xaentreaga. La Craciun satul dadea dregatorului ca dar un iepure si fiecare casa c\xc3\xa2te o gaina. Fieraria lucra 5 zile pe saptam\xc3\xa2na, produc\xc3\xa2nd 25 maji de fier saptam\xc3\xa2nal.\n_START_SECTION_\nDate geografice\n_START_PARAGRAPH_\nLocalitatea Lunca (1588 Lonka) se afl\xc4\x83 \xc3\xaen sud-vestul jude\xc8\x9bului Bihor, la 84 km de Oradea, \xc3\xaencadr\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen \xc8\x9binutul Mun\xc8\x9bilor Codru\xe2\x80\x93Moma, situat\xc4\x83 pe limita dintre cele dou\xc4\x83 unit\xc4\x83\xc8\x9bi de relief (Mun\xc8\x9bii Codru\xe2\x80\x93Moma \xc8\x99i Mun\xc8\x9bii Bihorului) ca o punte format\xc4\x83 dintr-o zon\xc4\x83 de dealuri la cump\xc4\x83na dintre Cri\xc8\x99ul Alb \xc8\x99i Cri\xc8\x99ul Negru. Popula\xc8\x9bie 2960[1] locuitori\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nClima comunei si a satelor apartinatoare este temperatcontinentala. Cantitatea de precipitatii difera de la un an la altul. Vegetatia pe teritoriul satelor comunei Lunca este \xc3\xaen functie de sol. \xc3\x8en satele Lunca, Sustiu, S\xc3\xaerbesti si Hotarel \xc3\xaent\xc3\xa2lnim o vegetatie de lunca si stepa. Dintre plantele ierboase cele mai \xc3\xaent\xc3\xa2lnite sunt gramineele, dintre arbusti, porumbarul si macesul. Pe malul apelor \xc3\xaent\xc3\xa2lnim salcia si arinul, \xc3\xaen livezi \xc3\xaent\xc3\xa2lnim marul, parul, prunul, ciresul si nucul. Plantele cele mai frecvent cultivate sunt cerealele (gr\xc3\xa2u, secara, orz, ovaz, porumb), floarea soarelui si trifolienele. \xc3\x8en satul Briheni vegetatia este de deal, padurile si pasunile ocup\xc3\xa2nd o mare suprafata. c.) Colectivitatea asupra careia \xc3\xaesi exercita autoritatea Consiliul local al comunei Lunca se compune din: - Satul Lunca cu o populatie de 1065 locuitori la un numar de 324 gospodarii si un spatiu de locuit de 16.839 mp; -Satul Briheni cu o populatie de 463 locuitori la un numar de 131 gospodarii si un spatiu de locuit de 4.647 mp; - Satul Hotarel cu o populatie de 379 locuitori la un numar de 97 gospodarii si un spatiu de locuit de 4.911 mp; - Satul Sustiu cu o populatie de 518 locuitori la un numar de 169 gospodarii si un spatiu de locuit de 6.818 mp; - Satul S\xc3\xaerbesti cu o populatie de 404 locuitori la un numar de 129 gospodarii si un spatiu de locuit de 6.635 mp; - Satul Seghiste cu o populatie de 697 locuitori la un numar de 163 gospodarii si un spatiu de locuit de 10.455 mp.\n_START_SECTION_\nDate economice\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalele caracteristici economice ale comunei Lunca sunt direct legate de ocupatia agrar-mestesugareasca a locuitorilor, de caracterul silvo-pastoral si de minerit, dar mai ales de pozitia \xc3\xaen zonele de influenta a trei orase: Stei, \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd, Vascau si Nucet, ea nefiind un important punct polarizator din punct de vedere economic. \xc3\x8en lipsa unui plan de amenajare comunal sau a unor studii de specialitate aprofundate, posibilitatea de a determina exact caracteristicile economice este mai mica, totusi se pot distinge c\xc3\xa2teva caracteristici generale ce vor fi evidentiate \xc3\xaen continuare. Existenta exploatarii Vascau-C\xc3\xaemp-Colesti-Moti \xc3\xaenscrisa \xc3\xaen axul economic Crisul Negru ce exploateaza roci utile (calcar cristalin), precum si a orasului Stei de factura industriala, a creat numeroase locuri de munca \xc3\xaen diverse domenii, ceea ce a dus la schimbarea orientarii ocupatiilor \xc3\xaen zona, de la cele agrar-mestesugaresti la cele industriale. \xc3\x8en actualele conditii de reforma economica a tarii, asistam la un nou proces de reorientare a ocupatiilor spre economia de piata, fapt ce necesita analize detaliate. Nu exista unitati industriale mari, doar mica industrie particulara si prestari servicii. Din pacate, oprincipalele ocupatii legate de traditie \xc3\xaencet s-au pierdut si aici, exploatarile \xc3\xaen cariere si \xc3\xaen mine devenind creatoarele de locuri de munca. \xc3\x8en actualele conditii economice de \xc3\xaenchidere a minelor si a carierelor se nasc noi orientari economice. Ca unitati care pot fi \xc3\xaencadrate \xc3\xaen categoria celor de mica industrie particulara si prestari servicii sunt: ateliere de dulgherie, confectionare cruci, abator, moara, unitati de mic comert si alimentatie publica, \xc3\xaentreprinderi mici si mijlocii (SC Sistema Italia SA si SC Imob Exim SRL) specializate \xc3\xaen prelucrarea lemnului. Pe raza comunei Lunca se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc urmatoarele unitati publice: Consiliul local al comunei, politie, scoala generala cu clasele I-VIII \xc3\xaen satul Lunca, precum si scoli generale cu clasele I-IV \xc3\xaen celelalte sate, dispensar uman, dispensar veterinar, Biserici Ortodoxe, biblioteca publica. Referitor la turism, \xc3\xaen comuna Lunca nu exista unitati turistice sau amenajari pentru agrement de amploare pe raza comunei Lunca, dar potentialul turistic al zonei este extrem de mare. Axa majora de circulatie DN 76 asigura legatura cu celelalte zone ale judetului si tarii. Lunca este punct de plecare pentru trasee turistice \xc3\xaen Muntii Codru-Moma, munti cu clima placuta \xc3\xaen tot cursul anului si cu platourile sale care pot fi elemente majore \xc3\xaen cadrul unui turism organizat.'