b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x8entrebarea final\xc4\x83\n_START_SECTION_\nVede\xc8\x9bi, a\xc8\x99a le inventez eu!\n_START_PARAGRAPH_\nVolumul se deschide cu un poem comic scris de Asimov \xc3\xaen 1957. Poemul reprezint\xc4\x83 un monolog al unu fan, care \xc3\xael \xc3\xaentreab\xc4\x83 pe autor de unde \xc3\xae\xc8\x99i ia ideile. R\xc4\x83spunsul \xc3\xaentreb\xc4\x83rii nu se reg\xc4\x83se\xc8\x99te \xc3\xaen poemul propriu-zis, ci mai cur\xc3\xa2nd \xc3\xaen titlu.\n_START_SECTION_\nProfesiunea\n_START_PARAGRAPH_\nAceast\xc4\x83 nuvel\xc4\x83 a lui Asimov a ap\xc4\x83rut pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen num\xc4\x83rul din iulie 1957 al revistei Astounding Science Fiction._NEWLINE_\xc3\x8en secolul al 65-lea, societatea p\xc4\x83m\xc3\xa2ntean\xc4\x83 este una centralizat\xc4\x83, copiii fiind educa\xc8\x9bi aproape instantaneu prin intermediul unei interfe\xc8\x9be computer/creier. Specialitatea profesional\xc4\x83 a fiec\xc4\x83ruia este dictat\xc4\x83 de analiza cerebral\xc4\x83 a persoanei, f\xc4\x83r\xc4\x83 a exista libera alegere a subiectului. Cei mai Educa\xc8\x9bi oameni concureaz\xc4\x83 \xc3\xaen "Olimpiade" profesionale, sper\xc3\xa2nd s\xc4\x83 fie "achizi\xc8\x9biona\xc8\x9bi" de alte planete avansate, r\xc4\x83m\xc3\xa2nerea pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt fiind o acceptare a e\xc8\x99ecului._NEWLINE_George Platen vrea s\xc4\x83 devin\xc4\x83 Programator, o profesiune solicitat\xc4\x83 de alte lumi. Dar Ziua Citirii \xc3\xaei aduce o veste proast\xc4\x83: creierul s\xc4\x83u nu este potrivit pentru Educa\xc8\x9bie. A\xc8\x99a se face c\xc4\x83 George este trimis \xc3\xaentr-o cl\xc4\x83dire destinat\xc4\x83 persoanelor incapabile s\xc4\x83 fie Educate, unde petrece un an de zile \xc8\x99i se \xc3\xaemprietene\xc8\x99te cu Omani. Convins c\xc4\x83 a fost lucrat pe la spate de dr. Antonelli, cel care \xc3\xael trimisese acolo, George evadeaz\xc4\x83 \xc8\x99i merge la Olimpiada din San Francisco. Acolo este acostat de Istoricul Ladislas Ingenescu, care este convins c\xc4\x83 George poate \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9ba \xc3\xaentr-un mod diferit dec\xc3\xa2t clasica Educare prin intermediul ma\xc8\x99inilor - prin citirea de c\xc4\x83r\xc8\x9bi \xc8\x99i purtarea de conversa\xc8\x9bii cu persoane care deja de\xc8\x9bin cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bele necesare. Astfel, George afl\xc4\x83 c\xc4\x83 locul \xc3\xaen care fusese trimis \xc3\xaen Ziua Citirii nu era destinat celor cu min\xc8\x9bi slabe, ci unei elite capabile s\xc4\x83 creeze chiar \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 a fi fost educate \xc3\xaen prealabil \xc8\x99i care e menit\xc4\x83 s\xc4\x83 lupte pentru reinstaurarea capacit\xc4\x83\xc8\x9bii de a g\xc3\xa2ndi original, nu \xc3\xaentr-un mod pre-programat.\n_START_SECTION_\nSentimentul puterii\n_START_PARAGRAPH_\nPovestirea a fost publicat\xc4\x83 ini\xc8\x9bial \xc3\xaen num\xc4\x83rul din februarie 1958 al revistei If: Worlds of Science Fiction, fiind republicat\xc4\x83 ulterior \xc3\xaen culegerea de fa\xc8\x9b\xc4\x83, \xc3\xaen retrospectiva din 1969 Opus 100 \xc8\x99i \xc3\xaen antologia din 1986 Robot Dreams. \xc3\x8en introducerea scris\xc4\x83 pentru Robot Visions, Asimov consider\xc4\x83 aceast\xc4\x83 povestire ca fiind una dintre notabilele povestiri cu robo\xc8\x9bi._NEWLINE_\xc3\x8en viitorul \xc3\xaendep\xc4\x83rtat, omenirea tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaentr-o societate asistat\xc4\x83 de calculator, ceea ce a dus la uitarea bazelor matematicii, chiar \xc8\x99i a rudimentarei num\xc4\x83r\xc4\x83tori. Federa\xc8\x9bia Terestr\xc4\x83 se afl\xc4\x83 \xc3\xaen r\xc4\x83zboi cu Deneb, opera\xc8\x9biunile fiind conduse de arme cu raz\xc4\x83 lung\xc4\x83 de ac\xc8\x9biune controlate de calculatoare costisitoare \xc8\x99i greu de \xc3\xaenlocuit. Myron Aub, un Tehnician de rang inferior, descoper\xc4\x83 cum poate re-\xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9ba aritmetica cu creion-\xc8\x99i-h\xc3\xa2rtie pornind de la calculatoare. Re-\xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9barea aritmeticii va permite Federa\xc8\x9biei s\xc4\x83 \xc3\xaenlocuiasc\xc4\x83 navele operate de calculator cu nave ieftine, dispensabile.\n_START_SECTION_\nSf\xc3\xa2r\xc8\x99itul nop\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nAceast\xc4\x83 a treia povestire din seria Wendell Urth a ap\xc4\x83rut \xc3\xaen num\xc4\x83rul din iulie 1956 al revistei The Magazine of Fantasy & Science Fiction, fiind retip\xc4\x83rit\xc4\x83 \xc3\xaen culegerea de fa\xc8\x9b\xc4\x83, \xc3\xaen Asimov\'s Mysteries (1968) \xc8\x99i \xc3\xaen The Best of Isaac Asimov (1973)._NEWLINE_Trei astronomi, care lucraser\xc4\x83 pe Lun\xc4\x83, Mercur \xc8\x99i pe asteroidul Ceres, se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc pentru prima oar\xc4\x83 dup\xc4\x83 zece ani la o conven\xc8\x9bie \xc8\x9binut\xc4\x83 pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt. La acea conven\xc8\x9bie se afl\xc4\x83 \xc8\x99i un vechi coleg de-al lor, Romero Villiers, pe care boala l-a \xc8\x9binut pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i care pretinde c\xc4\x83 a inventat un dispozitiv de teleportare. \xc3\x8enainte de a apuca s\xc4\x83 le fac\xc4\x83 o demonstra\xc8\x9bie prietenilor s\xc4\x83i, moare \xc3\xaen condi\xc8\x9bii suspecte. \xc3\x8en ancheta care urmeaz\xc4\x83, excentricul savant Wendell Urth identific\xc4\x83 criminalul \xc3\xaen persoana astronomului de pe Mercur._NEWLINE_La data scrierii povestirii se credea c\xc4\x83 una dintre emisferele lui Mercur este mereu \xc3\xaendreptat\xc4\x83 spre Soare, \xc3\xaen timp ce cealalt\xc4\x83 este \xc3\xaentunecat\xc4\x83. Asimov a notat aceast\xc4\x83 eroare cu ocazia re-edit\xc4\x83rilor ulterioare ale povestirii, la fel cum a remarcat inconsisten\xc8\x9ba dintre aceast\xc4\x83 povestire \xc8\x99i alta apar\xc8\x9bin\xc3\xa2nd seriei Wendell Urth, The Singing Bell, \xc3\xaen care c\xc4\x83l\xc4\x83toria prin teleportare era privit\xc4\x83 ca o opera\xc8\x9biune de rutin\xc4\x83. Pentru asta, el s-a folosit de epitetul favorit, "Emerson!", o referire la dictonul lui Ralph Waldo Emerson "O consisten\xc8\x9b\xc4\x83 prosteasc\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 dr\xc4\x83cu\xc8\x99orul min\xc8\x9bilor mici".\n_START_SECTION_\n\xc3\x8en Marsport, f\xc4\x83r\xc4\x83 Hilda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en aceast\xc4\x83 antologie, povestirea a ap\xc4\x83rut \xc3\xaentr-o form\xc4\x83 u\xc8\x99or cenzurat\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de originalul publicat \xc3\xaen num\xc4\x83rul din noiembrie 1957 al revistei Venture Science Fiction Magazine (versiunea original\xc4\x83 a fost retip\xc4\x83rit\xc4\x83 \xc3\xaen Asimov\'s Mysteries (1968))._NEWLINE_Un agent al Serviciului Galactic, Max, se afl\xc4\x83 \xc3\xaen Marsport f\xc4\x83r\xc4\x83 so\xc8\x9bia sa, Hilda, pentru prima dat\xc4\x83 dup\xc4\x83 o lung\xc4\x83 perioad\xc4\x83 de timp. El este \xc3\xaens\xc4\x83rcinat s\xc4\x83 afle cine face contraband\xc4\x83 cu Spa\xc8\x9biolin\xc4\x83 modificat\xc4\x83, un produs care constituie un narcotic periculos. Cercul suspec\xc8\x9bilor cuprinde doar trei oameni, to\xc8\x9bi VIP-uri, dar lui Max \xc3\xaei este foarte dificil s\xc4\x83 afle care dintre ei este contrabandistul. \xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, povestindu-le seara pe care inten\xc8\x9biona s\xc4\x83 o petreac\xc4\x83 al\xc4\x83turi de o femeie din Marsport, Flora, \xc3\xael determin\xc4\x83 pe traficant s\xc4\x83 se dea de gol, rezolv\xc3\xa2nd cazul.\n_START_SECTION_\nCorbii bl\xc3\xa2nzi\n_START_PARAGRAPH_\nPovestirea a ap\xc4\x83rut pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen num\xc4\x83rul din decembrie 1957 al revistei Super-Science Fiction._NEWLINE_Hurrienii, o specie de primate cu coad\xc4\x83, mici, vegetariene au descoperit \xc3\xaen c\xc4\x83l\xc4\x83toriile lor spa\xc8\x9biale c\xc4\x83 speciile de maimu\xc8\x9be inteligente omnivore mari \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 coad\xc4\x83 ajung \xc3\xaentotdeauna s\xc4\x83 se autodistrug\xc4\x83 prin intermediul r\xc4\x83zboiului nuclear. Hurrienii au adoptat o politic\xc4\x83 de ajutorare a reconstruc\xc8\x9biei acestor societ\xc4\x83\xc8\x9bi dup\xc4\x83 r\xc4\x83zboi, modific\xc3\xa2ndu-le \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp codul genetic pentru a le transforma \xc3\xaen rase mai pa\xc8\x99nice. Pre\xc8\x9bul cerut pentru ajutorul acordat este reprezentat de un produs pentru care rasa respectiv\xc4\x83 este recunoscut. Hurrienii au descoperit P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul la \xc3\xaenceputul R\xc4\x83zboiului Rece \xc8\x99i \xc8\x99i-au stabilit baza pe Lun\xc4\x83, a\xc8\x99tept\xc3\xa2nd autodistrugerea civiliza\xc8\x9biei. \xc3\x8ens\xc4\x83 calculele le sunt date peste cap: civiliza\xc8\x9bia p\xc4\x83m\xc3\xa2ntean\xc4\x83 nu numai c\xc4\x83 nu porne\xc8\x99te un r\xc4\x83zboi nuclear, dar amenin\xc8\x9b\xc4\x83 cu descoperirea zborului spa\xc8\x9bial care, coroborat cu natura lor violent\xc4\x83, ar sem\xc4\x83na haosul \xc3\xaen r\xc3\xa2ndul civiliza\xc8\x9biilor hurriene._NEWLINE_\xc3\x8en disperare de cauz\xc4\x83, hurrieni r\xc4\x83pesc un om pentru a descoperi de ce nu a izbucnit r\xc4\x83zboiul; omul \xc3\xaei consider\xc4\x83 pe hurrieni "corbi", deoarece niciodat\xc4\x83 nu \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 previn\xc4\x83 rpzboiul, ci doar intervin dup\xc4\x83 consumarea acestuia. Concluzia la care ajung hurrienii este c\xc4\x83 r\xc4\x83zboiul nuclear pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt nu va \xc3\xaencepe de la sine - trebuie aruncat\xc4\x83 o bomb\xc4\x83 atomic\xc4\x83 din afar\xc4\x83, gest care va fi urmat de o escaladare a conflictului, cu rezultatul dorit. Dar, de\xc8\x99i \xc3\xaen lipsa unui r\xc4\x83zboi nuclear oamenii reprezint\xc4\x83 un pericol major pentru ei, hurrienii nu pot arunca prima bomb\xc4\x83, deoarece sunt o ras\xc4\x83 pa\xc8\x99nic\xc4\x83. Incapabili s\xc4\x83 rezolve dilema, ei revin acas\xc4\x83, b\xc3\xa2ntui\xc8\x9bi de viziunea unei omeniri care cucere\xc8\x99te spa\xc8\x9biul.\n_START_SECTION_\nToate necazurile lumii\n_START_PARAGRAPH_\nAp\xc4\x83rut\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen num\xc4\x83rul din aprilie 1958 al revistei Super-Science Fiction, povestirea apar\xc8\x9bine seriei care poveste\xc8\x99te despre supercalculatorul fic\xc8\x9bional Multivac, care poate rezolva orice problem\xc4\x83 primit\xc4\x83, cu excep\xc8\x9bia celei legate de propria sa umanitate._NEWLINE_O serie de administratori ai guvernului sunt avertiza\xc8\x9bi de c\xc4\x83tre Multivac despre o apropiat\xc4\x83 tentativ\xc4\x83 de crim\xc4\x83. Omul acuzat pentru asta, Joseph Manners, este arestat la domiciliu, \xc3\xaen ciuda nevinov\xc4\x83\xc8\x9biei pretinse de el; cu toate acestea, Multivac raporteaz\xc4\x83 c\xc4\x83 \xc8\x99ansele de producere a crimei cresc \xc3\xaen continuare. Fiul lui Joseph, Ben, este convins de nevinov\xc4\x83\xc8\x9bia tat\xc4\x83lui s\xc4\x83u \xc8\x99i \xc3\xaei cere sfatul lui Multivac, care \xc3\xaei furnizeaz\xc4\x83 un set complex de instruc\xc8\x9biuni care trebuie urmate cu mare precizie. Guvernan\xc8\x9bii sunt \xc3\xaengrijora\xc8\x9bi, ne\xc8\x99tiind cine va fi cel ucis de Joseph \xc8\x99i v\xc4\x83z\xc3\xa2nd c\xc4\x83 \xc8\x99ansele de producere a crimei cresc \xc3\xaen ciuda arest\xc4\x83rii suspectului \xc8\x99i a faptului c\xc4\x83 o sond\xc4\x83 mental\xc4\x83 nu detecteaz\xc4\x83 nicio inten\xc8\x9bie criminal\xc4\x83 \xc3\xaen mintea acestuia._NEWLINE_Dup\xc4\x83 ce \xc3\xae\xc8\x99i pun problema c\xc4\x83 Multivac ar fi putut gre\xc8\x99i, guvernan\xc8\x9bii \xc3\xae\xc8\x99i dau seama c\xc4\x83 nu Joseph este poten\xc8\x9bialul criminal, ci fiul s\xc4\x83u Ben; acesta fiind minor, Multivac \xc3\xaei prive\xc8\x99te pe tat\xc4\x83 \xc8\x99i pe fiu ca o singur\xc4\x83 entitate. Se dovede\xc8\x99te astfel c\xc4\x83 instruc\xc8\x9biunile furnizate lui Ben erau menite de a-l distruge chiar pe Multivac. Ali Othman, unul dintre coordonatorii responsabili cu \xc3\xaengrijirea \xc8\x99i controlul lui Multivac, \xc3\xae\xc8\x99i d\xc4\x83 seama c\xc4\x83 supercalculatorul apelase la acel gest suprem pentru c\xc4\x83 obosise: de ani de zile ducea pe umerii s\xc4\x83i toate problemele omenirii, analiz\xc3\xa2nd \xc8\x99i prezic\xc3\xa2nd r\xc4\x83zboaie, foamete \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83delegi, iar acum guvernul dorea s\xc4\x83 \xc3\xael \xc3\xaens\xc4\x83rcineze cu prevenirea bolilor. \xc3\x8entrebat ce-\xc8\x99i dore\xc8\x99te cel mai mult, Multivac r\xc4\x83spunde: "Vreau s\xc4\x83 mor."\n_START_SECTION_\nNumele meu \xc3\xaencepe cu "S"\n_START_PARAGRAPH_\nAp\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen num\xc4\x83rul din ianuarie 1958 al revistei Star Science Fiction sub titlul S as in Zebatinsky, povestirea aceasta are la baz\xc4\x83 frustrarea lui Asimov legat\xc4\x83 de frecventa redactare eronat\xc4\x83 a numelui s\xc4\x83u ca "Azimov"._NEWLINE_Marshall Zebatinsky, un fizician nuclear polonezo-american, este \xc3\xaengrijorat de stagnarea carierei sale \xc8\x99i, pentru a rezolva problema, apeleaz\xc4\x83 la un numerolog care \xc3\xael sf\xc4\x83tuie\xc8\x99te s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i schimbe prima liter\xc4\x83 a numelui \xc3\xaen "S": Sebatinsky. Gestul s\xc4\x83u duce la anchete din partea Securit\xc4\x83\xc8\x9bii, care \xc3\xael suspecteaz\xc4\x83 de mascarea unei colabor\xc4\x83ri cu Blocul Estic; se descoper\xc4\x83 astfel c\xc4\x83 Zebatinsky/Sebatinsky are un v\xc4\x83r \xc3\xaendep\xc4\x83rtat care este tot fizician, lucr\xc3\xa2nd pentru URSS \xc3\xaen problema c\xc3\xa2mpurilor de for\xc8\x9b\xc4\x83. Zebatinsky/Sebatinsky ajunge astfel s\xc4\x83 fie implicat \xc3\xaen cercet\xc4\x83rile f\xc4\x83cute de americani pentru propriile sisteme defensive, exact ceea ce \xc3\xae\xc8\x99i dorea atunci c\xc3\xa2nd apelase la numerolog._NEWLINE_Sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul povestirii dezv\xc4\x83luie faptul c\xc4\x83 numerologul este un extraterestru care, \xc3\xaen urma unui pariu, \xc3\xaencerca s\xc4\x83 evite un r\xc4\x83zboi nuclear pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt prin intermediul unui stimul minor. \xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, extraterestru pune un nou pariu prin care se angajeaz\xc4\x83 s\xc4\x83 readuc\xc4\x83 totul la starea ini\xc8\x9bial\xc4\x83 cu o alt\xc4\x83 modificare minuscul\xc4\x83, ceea ce va duce \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83 la dispari\xc8\x9bia omenirii \xc3\xaentr-un holocaust. Asimov a declarat c\xc4\x83 ultimul pasaj al povestirii a fost ad\xc4\x83ugat de el ulterior pentru a explica implicarea numerologului.\n_START_SECTION_\nUltima \xc3\xaentrebare\n_START_PARAGRAPH_\nAceast\xc4\x83 povestire - una dintre favoritele lui Asimov - are leg\xc4\x83turi cu seria Multivac \xc8\x99i a fost publicat\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen num\xc4\x83rul din noiembrie 1956 al revistei Science Fiction Quarterly \xc8\x99i reeditat\xc4\x83 \xc3\xaen antologia de fa\xc8\x9b\xc4\x83, The Best of Isaac Asimov (1973), Robot Dreams (1986), Opus 100 \xc8\x99i Isaac Asimov: The Complete Stories, Vol. 1._NEWLINE_\xe2\x80\x9eUltima \xc3\xaentrebare a fost formulat\xc4\x83 pentru \xc3\xaent\xc3\xa2ia oar\xc4\x83, pe jum\xc4\x83tate \xc3\xaen glum\xc4\x83, \xc3\xaen ziua de 21 mai 2061, \xc3\xaentr-un moment c\xc3\xa2nd omenirea p\xc4\x83\xc8\x99ea spre lumin\xc4\x83. \xc3\x8entrebarea a ap\xc4\x83rut ca urmare a unui pariu pus pe cinci dolari la be\xc8\x9bie \xc8\x99i faptele s-au petrecut dup\xc4\x83 cum urmeaz\xc4\x83:\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Primul paragraf din Ultima \xc3\xaentrebareIsaac Asimov - \xc3\x8entrebarea final\xc4\x83, Ed. Teora, 1999, pag. 155_NEWLINE_Povestirea nareaz\xc4\x83 dezvoltarea computerelor din re\xc8\x9beaua Multivac \xc8\x99i rela\xc8\x9bia lor cu omenirea prin intermediul a \xc8\x99ase perioade istorice, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu anul 2061. \xc3\x8en primele \xc8\x99ase episoade, un personaj diferit \xc3\xaei pune calculatorului aceea\xc8\x99i \xc3\xaentrebare, menit\xc4\x83 s\xc4\x83 g\xc4\x83seasc\xc4\x83 o solu\xc8\x9bie pentru existen\xc8\x9ba omenirii \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii termice a universului: "Cum poate fi redus\xc4\x83 masiv entropia Universului, pentru a reveni la nivelul ini\xc8\x9bial?" R\xc4\x83spunsul invariabil al lui Multivac este: "DATE INSUFICIENTE PENTRU UN R\xc4\x82SPUNS CORECT."_NEWLINE_Cu toat\xc4\x83 evolu\xc8\x9bia \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 a omenirii din erele care urmeaz\xc4\x83, calculatorul se dovede\xc8\x99te incapabil s\xc4\x83 r\xc4\x83spund\xc4\x83 la \xc3\xaentrebare. \xc3\x8en ultima scen\xc4\x83, descenden\xc8\x9bii similari zeilor ai omenirii (care reunesc procesele mentale a trilioane de trilioane de trilioane de oameni r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndi\xc8\x9bi \xc3\xaen univers) asist\xc4\x83 la stingerea progresiv\xc4\x83 a stelelor, odat\xc4\x83 cu apropierea mor\xc8\x9bii termice a universului. Ultimul descendent al lui Multivac, AC - care tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen hiperspa\xc8\x9biu, \xc3\xaen afara grani\xc8\x9belor gravita\xc8\x9biei \xc8\x99i timpului - \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 r\xc4\x83spund\xc4\x83 la \xc3\xaentrebare chiar \xc8\x99i dup\xc4\x83 ce spa\xc8\x9biul \xc8\x99i timpul au \xc3\xaencetat s\xc4\x83 mai existe. C\xc3\xa2nd descoper\xc4\x83 \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83 r\xc4\x83spunsul, nu mai exist\xc4\x83 nimeni c\xc4\x83ruia s\xc4\x83 i-l spun\xc4\x83, deoarece universul e mort; ca atare, el prezint\xc4\x83 acest r\xc4\x83spuns demonstr\xc3\xa2nd reversul entropiei \xc8\x99i d\xc3\xa2nd na\xc8\x99tere unui univers nou, declam\xc3\xa2nd:_NEWLINE_\xe2\x80\x9e\xc8\x98i AC spuse: "S\xc4\x82 FIE LUMIN\xc4\x82!" \xc8\x98i se f\xc4\x83cu lumin\xc4\x83...\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Ultimul paragraf din Ultima \xc3\xaentrebare\n_START_SECTION_\nB\xc4\x83ie\xc8\x9belul cel ur\xc3\xa2t\n_START_PARAGRAPH_\nTitlul sub care a fost publicat\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 aceast\xc4\x83 povestire - \xc3\xaen num\xc4\x83rul din septembrie 1958 al revistei Galaxy Science Fiction - a fost "Lastborn", un titlu dezagreat de Asimov. Conform autorului, aceast\xc4\x83 povestire ocup\xc4\x83 locul al doilea sau al treilea third \xc3\xaen topul povestirilor sale preferate._NEWLINE_Un copil de Neanderthal este adus \xc3\xaen prezent ca urmare a experimentelor de c\xc4\x83l\xc4\x83torie temporal\xc4\x83 efectuate de organiza\xc8\x9bia Stasis Inc. Pentru \xc3\xaengrijirea lui este angajat\xc4\x83 Edith Fellowes, care \xc3\xaen prim\xc4\x83 faz\xc4\x83 simte repulsie fa\xc8\x9b\xc4\x83 de el. Cu timpul, ea \xc3\xaenva\xc8\x9b\xc4\x83 s\xc4\x83 \xc3\xael iubeasc\xc4\x83 \xc8\x99i s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i dea seama c\xc4\x83 e mult mai inteligent dec\xc3\xa2t \xc3\xae\xc8\x99i imaginase, lucru care o determin\xc4\x83 s\xc4\x83 fac\xc4\x83 tot ce \xc3\xaei st\xc4\x83 \xc3\xaen puteri pentru ca \'Timmie\' - dup\xc4\x83 cum l-a numit - s\xc4\x83 aib\xc4\x83 parte de cea mai bun\xc4\x83 copil\xc4\x83rie posibil\xc4\x83, \xc8\x9bin\xc3\xa2nd cont de circumstan\xc8\x9be. Iubirea pentru copil o aduce pe Edith \xc3\xaen conflict cu angajatorul ei \xc8\x99i cu mass-media, pentru care acesta este mai mult un animal experimental dec\xc3\xa2t o fiin\xc8\x9b\xc4\x83 uman\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, angajatorul concluzioneaz\xc4\x83 c\xc4\x83 organiza\xc8\x9bia a dob\xc3\xa2ndit toate cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bele necesare de pe urma acestui proiect \xc8\x99i c\xc4\x83 e vremea s\xc4\x83 treac\xc4\x83 la altul. Timmie urmeaz\xc4\x83 s\xc4\x83 fie trimis \xc3\xaenapoi \xc3\xaen timpul s\xc4\x83u, dar Edith \xc8\x99tie c\xc4\x83 acesta nu va putea supravie\xc8\x9bui acolo; dup\xc4\x83 o tentativ\xc4\x83 e\xc8\x99uat\xc4\x83 de evadare, ea decide s\xc4\x83 \xc3\xael \xc3\xaenso\xc8\x9beasc\xc4\x83 pe Timmie \xc3\xaen trecut._NEWLINE_\xc3\x8en 1992, povestirea a fost extins\xc4\x83 la dimensiunile unui roman de c\xc4\x83tre Robert Silverberg, \xc3\xaentr-un proiect care a cuprins \xc3\xaenc\xc4\x83 dou\xc4\x83 povestiri scrise de Asimov.\n_START_SECTION_\nScrisori de refuz\n_START_PARAGRAPH_\nAcest poem comic con\xc8\x9bine o prezentare versificat\xc4\x83 a trei moduri de refuz al textelor autorului - elevat, grosolan \xc8\x99i amabil - \xc8\x99i a fost publicat pentru prima oar\xc4\x83 \xc3\xaen volumul de fa\xc8\x9b\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAdapt\xc4\x83ri\n_START_PARAGRAPH_\nUltima \xc3\xaentrebare a fost adaptat\xc4\x83 \xc3\xaen 1966 pentru Abrams Planetarium din Michigan State University, \xc3\xaen lectura lui Leonard Nimoy \xc8\x99i \xc3\xaen 1969 pentru Strasenburgh Planetarium din Rochester, New York, \xc3\xaen regia lui Ian C. McLennan. Spectacolul a putut fi vizionat \xc8\x99i la Morrison Planetarium din San Francisco, California la \xc3\xaenceputul anilor \'80. O lectur\xc4\x83 a povestirii poate fi ascultat\xc4\x83 periodic la postul de radio BBC 7 din Marea Britanie._NEWLINE_"B\xc4\x83ie\xc8\x9belul cel ur\xc3\xa2t" a fost ecranizat\xc4\x83 \xc3\xaen 1977 \xc3\xaen cadrul unui film de televiziune canadian de 26 de minute regizat de Barry Morse, care a \xc8\x99i jucat \xc3\xaen film al\xc4\x83turi de Kate Reid. Filmul a fost remarcat pentru fidelitatea cu care respect\xc4\x83 povestirea, c\xc3\xa2t \xc8\x99i pentru patosul dintre Timmy \xc8\x99i asistenta Fellowes, lucru care i-a adus laude at\xc3\xa2t din partea fanilor, c\xc3\xa2t \xc8\x99i a criticii.'