b'\n_START_ARTICLE_\nTeoria flogisticului\n_START_PARAGRAPH_\nTeoria flogisticului a fost o teorie \xc3\xaenvechit\xc4\x83, care \xc3\xaencerca s\xc4\x83 explice procesele de ardere, oxidare \xc8\x99i ruginire a metalelor.\n_START_SECTION_\nFormularea teoriei\n_START_PARAGRAPH_\nTeoria sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 orice material inflamabil con\xc8\x9bine flogistic ("phlogiston"), o substan\xc8\x9b\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 culoare, miros, gust, greutate. Prin ardere, materialul pierde flogisticul devenind "calx"._NEWLINE_Faptul c\xc4\x83 arderea nu avea loc \xc3\xaen absen\xc8\x9ba aerului era explicat prin faptul c\xc4\x83 aerul ar fi cel care are capaciatatea de a absorbi flogisticul din substan\xc8\x9ba care arde. Deci c\xc3\xa2nd aerul este complet "flogisticat", nu mai poate servi la ardere. Mai mult, aerul flogisticat nu mai poate \xc3\xaentre\xc8\x9bine via\xc8\x9ba. Astfel savan\xc8\x9bii acestor vremuri ajung la concluzia c\xc4\x83 rolul aerului \xc3\xaen respira\xc8\x9bie este acela de a \xc3\xaendep\xc4\x83rta flogisticul din organism.\n_START_SECTION_\nConsecin\xc8\x9be \xc8\x99i aplica\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1772, fizicianul \xc8\x99i chimistul sco\xc8\x9bian Daniel Rutherford descoper\xc4\x83 azotul. Acest gaz, care nu participa la combustie, a fost studiat ulterior \xc8\x99i de Carl Wilhelm Scheele, Henry Cavendish \xc8\x99i Joseph Priestley, care l-au numit aer ars sau aer flogisticat. Pentru oxigen, descoperit de Scheele (1772) \xc8\x99i Priestley (1774), ace\xc8\x99ti doi savan\xc8\x9bi folosesc denumirea de "aer deflogisticat".'