b'\n_START_ARTICLE_\nCarst\n_START_SECTION_\nCondi\xc8\x9bii de carstificare\n_START_PARAGRAPH_\na) Condi\xc8\x9biile litologo-structurale includ: existen\xc8\x9ba unor roci carstificabile (calcar, dolomit, cret\xc4\x83, gips, sare); solubilitatea rocii; puritatea, grosimea \xc8\x99i gradul de tectonizare al rocilor; structura petrografic\xc4\x83; prezen\xc8\x9ba sau absen\xc8\x9ba unor forma\xc8\x9biuni detritice acoperitoare._NEWLINE_b) Condi\xc8\x9biile hidrologice se refer\xc4\x83 la sursele care pot furniza apa, bioxidul de carbon (CO\xe2\x82\x82) \xc8\x99i diferi\xc8\x9bii acizi (ape ascendente, atmosfera, procese biochimice, descompunerea resturilor organice). Apele \xc8\x9binuturilor reci con\xc8\x9bin mult CO\xe2\x82\x82, fiind de 4 ori mai agresive dec\xc3\xa2t cele din zona temperat\xc4\x83. Totu\xc8\x99i \xc3\xaen zonele temperate, mediteraneeane, subtropicale \xc8\x99i tropicale umede carstul se dezvolt\xc4\x83 intens. Aici litiera prin descompunere genereaz\xc4\x83 diferi\xc8\x9bi acizi care accelereaz\xc4\x83 efectul coroziv._NEWLINE_c) Condi\xc8\x9biile morfologice faciliteaz\xc4\x83 sau diminueaz\xc4\x83 intensitatea carstific\xc4\x83rii, prin: declivitatea pantelor, densitatea fragment\xc4\x83rii, energia reliefului, expozi\xc8\x9bia versan\xc8\x9bilor._NEWLINE_d) Condi\xc8\x9biile climatice, fitogeografice \xc8\x99i omul constituie alte grupe de factori care influen\xc8\x9beaz\xc4\x83 carstificarea.\n_START_SECTION_\nSursele de ap\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nIzvoarele carstice sunt alimentate din: precipita\xc8\x9bii, cursuri autohtone \xc8\x99i alohtone, ap\xc4\x83 acumulat\xc4\x83 \xc3\xaen golurile carstice._NEWLINE_Dup\xc4\x83 specificul aliment\xc4\x83rii \xc8\x99i func\xc8\x9bionarii, izvoarele se grupeaz\xc4\x83 \xc3\xaen:_NEWLINE_a) Izvoare efemere (ocazionale) - functioneaz\xc4\x83 dup\xc4\x83 ploi sau dup\xc4\x83 topirea z\xc4\x83pezii \xc8\x99i sunt caracteristice carstului superficial._NEWLINE_b) Izvoarele periodice (cu sifonaj, intermitente) - se caracterizeaz\xc4\x83 prin erup\xc8\x9bii ale apei. Acestea se sub\xc3\xaempart la r\xc3\xa2ndul lor \xc3\xaen: izbucuri \xc8\x99i estavele._NEWLINE_- \xe2\x80\x9eIzbucurile\xe2\x80\x9d au la baz\xc4\x83 principiul sifonajului. \xc3\x8en golurile carstice se acumuleaz\xc4\x83 ap\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la un anumit nivel (de evacuare); de la acesta izvorul prezint\xc4\x83 scurgere p\xc3\xa2n\xc4\x83 c\xc3\xa2nd apa atinge nivelul de oprire, \xc3\xaen golul carstic p\xc4\x83trunz\xc3\xa2nd aer; se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc la C\xc4\x83lug\xc4\x83ri (l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Va\xc8\x99c\xc4\x83u), Bujor (Mun\xc8\x9bii Apuseni) \xc8\x99i Bigar (Mun\xc8\x9bii Banatului)._NEWLINE_- \xe2\x80\x9eEstavelele\xe2\x80\x9d func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 alternativ ca \xe2\x80\x9eponor\xe2\x80\x9d (c\xc3\xa2nd apa este pu\xc8\x9bin\xc4\x83, apele de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 se scurg prin fisuri \xc3\xaen subteran) \xc8\x99i ca \xe2\x80\x9eizbuc\xe2\x80\x9d, c\xc3\xa2nd apa este mult\xc4\x83 \xc8\x99i debu\xc8\x99eaz\xc4\x83 pe orificiul fostului ponor, la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83, sub form\xc4\x83 de izvor. La noi sunt cunoscute estavelele Ponoare (Podi\xc8\x99ul Mehedin\xc8\x9bi) \xc8\x99i \xc8\x9aarina (Podi\xc8\x99ul Va\xc8\x99c\xc4\x83ului)._NEWLINE_c) Izvoare permanente sunt legate de zona de profunzime. \xc3\x8en cadrul lor se disting:_NEWLINE_- \xe2\x80\x9eizvoare voclusiene\xe2\x80\x9d: acestea sunt ascendente, cu un debit bogat (exemplu: Vaucluse \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba);_NEWLINE_- \xe2\x80\x9eizvoare submarine\xe2\x80\x9d, alimentate din r\xc3\xa2uri ce pornesc din regiunile muntoase \xc8\x99i care debu\xc8\x99eaz\xc4\x83 sub nivelul m\xc4\x83rii; larg r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite pe \xc8\x9b\xc4\x83rmul adriatic, \xc3\xaen Peloponez \xc8\x99i Argolida (Grecia); prezen\xc8\x9ba lor schimb\xc4\x83 culoarea \xc8\x99i compozi\xc8\x9bia apei, produc\xc3\xa2nd bolboroseli;_NEWLINE_- \xe2\x80\x9emorile de mare\xe2\x80\x9d: tipice pentru \xc8\x9b\xc4\x83rmul dalmatic \xc8\x99i \xc3\xaen unele insule din Marea Egee. Apele dulci, ascendente, utiliz\xc3\xa2nd linii de fisurare, antreneaz\xc4\x83 \xc8\x99i pe cele marine, care p\xc4\x83trund aici pe principiul atrac\xc8\x9biei \xc3\xaen goluri, \xc8\x99i, amestecate, ies la zi, sau ceva sub nivelul m\xc4\x83rii, sub forma de v\xc3\xa2rtejuri de mare presiune, ca ape salmastre.'