b'\n_START_ARTICLE_\nArt\xc4\x83\n_START_SECTION_\nDefini\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entr-un sens larg, termenul art\xc4\x83 desemneaz\xc4\x83 orice activitate, care se bazeaz\xc4\x83 pe cuno\xc8\x99tin\xc8\x9be, exerci\xc8\x9biu, percep\xc8\x9bie, imagina\xc8\x9bie \xc8\x99i intui\xc8\x9bie. \xc3\x8entr-un sens mai strict, se adaug\xc4\x83 la cele de sus lipsa de func\xc8\x9bionalitate (practic\xc4\x83), cunoa\xc8\x99tere, estetic\xc4\x83._NEWLINE_Britannica Online define\xc8\x99te arta ca "\xc3\xaendem\xc3\xa2nare \xc8\x99i imagina\xc8\x9bie \xc3\xaen crea\xc8\x9bia de obiecte, medii ambiante sau experien\xc8\x9be estetice care pot fi \xc3\xaemp\xc4\x83rt\xc4\x83\xc8\x99ite" (the use of skill and imagination in the creation of aesthetic objects, environments, or experiences that can be shared with others.)_NEWLINE_Defini\xc8\x9bia \xc8\x99i evaluarea artei a devenit problematic\xc4\x83 mai ales de la \xc3\xaenceputul secolului 20. Richard Wollheim face distinc\xc8\x9bie \xc3\xaentre trei moduri de acces: realist, unde calitatea estetic\xc4\x83 este o valoare independent\xc4\x83 de orice punct de vedere uman; obiectivist, unde calitatea estetic\xc4\x83 este deasemeni o valoare absolut\xc4\x83, dar dependent\xc4\x83 de experien\xc8\x9b\xc4\x83 uman\xc4\x83 general\xc4\x83; \xc8\x99i pozitia relativist\xc4\x83, \xc3\xaen care calitatea estetic\xc4\x83 nu este o valoare absolut\xc4\x83, dar depinde de, \xc8\x99i variaz\xc4\x83 cu experien\xc8\x9ba uman\xc4\x83 a diferi\xc8\x9bilor indivizi._NEWLINE_Un obiect poate fi caracterizat \xc3\xaen func\xc8\x9bie de inten\xc8\x9bie, sau lipsa acesteia, a creatorului s\xc4\x83u, indiferent de scopul sau func\xc8\x9biunea lui. De exemplu o cea\xc8\x99c\xc4\x83, care poate folosit\xc4\x83 ca un simplu recipient, poate fi considerat obiect de art\xc4\x83, dac\xc4\x83 e inten\xc8\x9bionat\xc4\x83 obiect estetic. De asemenea, o pictur\xc4\x83 poate fi considerat\xc4\x83 obiect de me\xc8\x99te\xc8\x99ug (deci nu obiect de art\xc4\x83), dac\xc4\x83 este un produs de mas\xc4\x83._NEWLINE_Natura artei a fost descris\xc4\x83 de Richard Wollheim ca "unul din termenii cei mai elusivi (care se eschiveaz\xc4\x83) ale problemelor tradi\xc8\x9bionale de cultur\xc4\x83 uman\xc4\x83" (one of the most elusive of the traditional problems of human culture). A fost definit\xc4\x83 ca vehicol pentru expresia sau comunica\xc8\x9bia de emo\xc8\x9bii \xc8\x99i idei, un mijloc pentru explorarea \xc8\x99i aprecierea elementelor formale pentru sine, \xc8\x99i ca mimesis sau reprezenta\xc8\x9bie. Leo Tolstoi a identificat arta ca un mijloc indirect de a comunica \xc3\xaentre persoane. Benedetto Croce \xc8\x99i R.G. Collingwood au avansat ideea idealist\xc4\x83 c\xc4\x83 arta exprim\xc4\x83 emo\xc8\x9bii \xc8\x99i c\xc4\x83 opera de art\xc4\x83, a\xc8\x99adar, exist\xc4\x83 esen\xc8\x9bialmente \xc3\xaen mintea creatorului._NEWLINE_Teoria artei \xc3\xae\xc8\x99i are r\xc4\x83d\xc4\x83cinile \xc3\xaen filozofia lui Immanuel Kant \xc8\x99i a fost dezvoltat\xc4\x83 \xc3\xaen secolul 20. Arta ca mimesis are r\xc4\x83d\xc4\x83cini ad\xc3\xa2nci \xc3\xaen filozofia lui Aristotel.'