b'\n_START_ARTICLE_\nEugen Lovinescu\n_START_SECTION_\nStudii\n_START_PARAGRAPH_\nUrmeaz\xc4\x83 gimnaziul la F\xc4\x83lticeni, apoi cursurile Liceului internat din Ia\xc8\x99i (1896-1899). Este licen\xc8\x9biat al Facult\xc4\x83\xc8\x9bii de limbi clasice a Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Bucure\xc8\x99ti, cu o lucrare despre sintaxa latin\xc4\x83 (1903). Activeaz\xc4\x83 ca profesor de liceu la Ploie\xc8\x99ti (1904-1906) \xc8\x99i la Bucure\xc8\x99ti.\n_START_SECTION_\nActivitatea publicistic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDebuteaz\xc4\x83 publicistic \xc3\xaen suplimentul literar al Adev\xc4\x83rului (1903), cu un articol despre studiile sale clasice. \xc3\x8en 1904 \xc3\xae\xc8\x99i \xc3\xaencepe colaborarea la Epoca, scriind despre Mihail Sadoveanu. A continuat \xc3\xaen 1905 cu articole despre scriitori s\xc4\x83m\xc4\x83n\xc4\x83tori\xc8\x99ti \xc8\x99i poporani\xc8\x99ti (Octavian Goga, \xc8\x98t.O.Iosif, Alexandru Br\xc4\x83tescu-Voine\xc8\x99ti, Popovici-B\xc4\x83n\xc4\x83\xc8\x9beanu, I.Gorun, Sandu-Aldea, Ion Ag\xc3\xa2rbiceanu, Emil G\xc3\xa2rleanu), toate acestea constituind subiectele reunite \xc3\xaen cele dou\xc4\x83 volume de debut Pa\xc8\x99i pe nisip..., ap\xc4\x83rute \xc3\xaen 1906. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 a activit\xc4\x83\xc8\x9bii sale, preocupat fiind de mi\xc8\x99carea literar\xc4\x83 de la S\xc4\x83m\xc4\x83n\xc4\x83torul, se prefigureaz\xc4\x83 confrunt\xc4\x83rile cu marii doctrinari Nicolae Iorga \xc8\x99i Garabet Ibr\xc4\x83ileanu.\n_START_SECTION_\nActivitatea de cercetare\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entre 1906-1909 se afl\xc4\x83 la Paris pentru preg\xc4\x83tirea doctoratului. Ob\xc8\x9bine titlul de doctor \xc3\xaen litere cu o lucrare despre Jean-Jacques Weiss et son oeuvre litt\xc3\xa9raire; lucrare suplimentar\xc4\x83: Les voyageurs fran\xc3\xa7ais en Grece au XIX-e si\xc4\x8dcle (1909), ambele prezentate elogios de criticul Emile Faguet. _NEWLINE_Colaboreaz\xc4\x83 la revista Convorbiri literare a lui Mihail Dragomirescu \xc3\xaentre anii 1907-1909 \xc8\x99i public\xc4\x83 primele dou\xc4\x83 volume de Critice (I, 1909; II, 1910). _NEWLINE_\xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 public\xc4\x83 monografiile Gr. Alexandrescu (1910), C. Negruzzi (1913), \xe2\x80\x9eGh. Asachi\xe2\x80\x9e (1921). \xc3\x8encearc\xc4\x83, dar f\xc4\x83r\xc4\x83 succes, s\xc4\x83 intre \xc3\xaen \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul universitar, la Ia\xc8\x99i (unde \xc3\xaen iunie 1912, \xc3\xaen urma unui concurs, \xc3\xaei este preferat Garabet Ibr\xc4\x83ileanu) sau la Bucure\xc8\x99ti (unde \xc3\xaen 1913 criticul \xc3\xael supline\xc8\x99te pe Pompiliu Eliade cu un curs despre romantism). _NEWLINE_Patroneaz\xc4\x83 - p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul vie\xc8\x9bii - cenaclul Sbur\xc4\x83torul \xc8\x99i este director al revistei literare Sbur\xc4\x83torul(1919-1922; 1926-1927).\n_START_SECTION_\nAnii de ucenicie\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc8\x9bini au avut de la \xc3\xaenceput \xc8\x99i \xc3\xaentr-o m\xc4\x83sur\xc4\x83 at\xc3\xaet de hot\xc4\x83r\xc3\xa2toare, ca Eugen Lovinescu, con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba voca\xc8\x9biei critice. Adolescent aproape, citise foiletoanele lui Emile Faguet din Revue des deux mondes \xc8\x99i crescuse, cum singur m\xc4\x83rturise\xc8\x99te undeva, cu Criticele lui Maiorescu pe mas\xc4\x83. Critica a fost, a\xc8\x99adar, pentru el o fatalitate. La v\xc3\xa2rsta c\xc3\xa2nd al\xc8\x9bi tineri s\xc3\xaent atra\xc8\x99i de poezie (de cele mai multe ori din necesit\xc4\x83\xc8\x9bi pur sentimentale) sau devoreaz\xc4\x83 proza cu subiecte poli\xc8\x9biene\xc8\x99ti, singuraticul elev de la Liceul Internat din Ia\xc8\x99i urm\xc4\x83rea cu prematur\xc4\x83 seriozitate dezbaterile literare \xc8\x99i \xc3\xaentocmea el \xc3\xaensu\xc8\x99i note \xc8\x99i cuget\xc4\x83rii critice, dovedind pasiune pentru o disciplin\xc4\x83 \xc3\xaen contradic\xc8\x9bie, de pe acum, cu temperamentul lui elegiac, contemplativ, Lovinescu ne invit\xc4\x83 s\xc4\x83 c\xc4\x83ut\xc4\x83m originea criticii sale \xc3\xaen straturile ... muzicale ale sufletului, \xc3\xaen st\xc4\x83rile de con\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 nediferen\xc8\x9biate, misterioase, chip de a spune c\xc4\x83 \xc3\xaen alc\xc4\x83tuirea unei personalit\xc4\x83\xc8\x9bi critice intr\xc4\x83, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de informa\xc8\x9bia bogat\xc4\x83, inflexibilitatea moral\xc4\x83, \xc8\x99i un element afectiv, muzical, f\xc4\x83r\xc4\x83 de care voin\xc8\x9ba de a scrie e paralizat\xc4\x83 \xc8\x99i orice activitate literar\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 sens.\n_START_SECTION_\nConcep\xc8\x9bia sa critic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nCriticul nu este, cum crede toat\xc4\x83 lumea, produsul unei culturi, ci, \xc3\xaenainte de orice, expresia unei sensibilit\xc4\x83\xc8\x9bi originale, un creator care se caut\xc4\x83 pe sine coment\xc3\xa2nd pe al\xc8\x9bii. E. Lovinescu vorbind de voca\xc8\x9bia sa critic\xc4\x83, \xc3\xaen sensul de mai \xc3\xaenainte, indica izvorul misterios, st\xc4\x83rile chinestezice din care pornesc toate construc\xc8\x9biile sale critice \xc8\x99i ideologice. Exager\xc3\xaend \xc3\xaen sensul impresioni\xc8\x99tilor, Lovinescu tinde de fapt s\xc4\x83 destrame concluzia dup\xc4\x83 care, atunci ca \xc8\x99i acum, criticul nu e, \xc3\xaen cel mai fericit caz, dec\xc3\xaet fructul unui sistem ideologic, un individ cu ochelarii bine \xc3\xaenfip\xc8\x9bi pe nas. \xc3\x8en judecata celor mai mul\xc8\x9bi, el e sticletele care, venit t\xc3\xaerziu \xc3\xaen fa\xc8\x9ba creatorului biblic, dup\xc4\x83 ce culorile primordiale se sf\xc3\xaer\xc8\x99iser\xc4\x83, a fost uns cu ceea ce r\xc4\x83m\xc4\x83sese de la celelalte p\xc4\x83s\xc4\x83ri mai norocoase._NEWLINE_Av\xc3\xaend despre sine \xc8\x99i, \xc3\xaen genere, despre critic\xc4\x83 alt\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9belegere \xc8\x99i pre\xc8\x9buire, Lovinescu a respins de la \xc3\xaenceput prejudec\xc4\x83\xc8\x9bile unei activit\xc4\x83\xc8\x9bi facile care paraziteaz\xc4\x83 pe marginea textelor. Convingerea lui sigur\xc4\x83 e c\xc4\x83 un critic se na\xc8\x99te, \xc8\x99i nu se face. Cultura des\xc4\x83v\xc3\xaer\xc8\x99e\xc8\x99te ceea ce natura \xc3\xaens\xc4\x83m\xc3\xaen\xc8\x9base de mult, \xc8\x99i \xc3\xaentre poet \xc8\x99i critic nu e o diferen\xc8\x9b\xc4\x83 esen\xc8\x9bial\xc4\x83 din moment ce \xc3\xaen orice r\xc3\xaend scris intr\xc4\x83 cu necesitate un accent muzical. \xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te expresia, critica are, iar\xc4\x83\xc8\x99i, posibilit\xc4\x83\xc8\x9bile oric\xc4\x83rui alt gen: talentul individual d\xc4\x83, singur, m\xc4\x83sura originalit\xc4\x83\xc8\x9bii cu observa\xc8\x9bia c\xc4\x83, spre deosebire de poet, criticul opereaz\xc4\x83 cu simboluri intelectuale, aduse la \xc3\xaen\xc8\x9belegerea cititorului prin alegorii spirituale, disocieri, compara\xc8\x9bii edificatoare u\xc8\x99or de prins._NEWLINE_Cu aceste convingeri, critica lui E. Lovinescu va porni nu numai dintr-o con\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 ideologic\xc4\x83 \xc8\x99i estetic\xc4\x83, ci din necesitatea de a elibera, sub forma expresiei critice, un fond de nelini\xc8\x99ti spirituale \xc8\x99i afective, dintr-o necesitate \xe2\x80\x94 altfel spus \xe2\x80\x94 de confesiune. Sensul tragic al acestei experien\xc8\x9be iese din contradic\xc8\x9biile ce apar, \xc3\xaen chip fatal, \xc3\xaentre rigorile genului critic \xc8\x99i disponibilit\xc4\x83\xc8\x9bile suflete\xc8\x99ti elegiace ale intelectualului moldovean care poart\xc4\x83 \xc3\xaen celula intim\xc4\x83 a fiin\xc8\x9bei sale morale spiritul de resemnare \xc8\x99i pl\xc4\x83cerea purei contempla\xc8\x9bii. Dar cum \xc8\x99i alt\xc4\x83dat\xc4\x83 au ie\xc8\x99it din suflete elegiace mari polemi\xc8\x99ti, fu dat \xc8\x99i lui E. Lovinescu s\xc4\x83 \xc3\xaenving\xc4\x83, prin exerci\xc8\x9biu critic, piedicile pe care temperamentul le-a pus \xc3\xaen calea unei profesiuni aspre. Din moldoveanul resemnat, cople\xc8\x99it de ideea mor\xc8\x9bii, cu o real\xc4\x83 inapeten\xc8\x9b\xc4\x83 de via\xc8\x9b\xc4\x83, a ie\xc8\x99it un polemist \xc3\xaen linie maiorescian\xc4\x83, rar egalat \xc3\xaen epoc\xc4\x83. Scepticismul moral \xc8\x99i relativismul estetic s\xc3\xaent, cu adev\xc4\x83rat, expresii ale spiritului s\xc4\x83u hr\xc4\x83nit de operele antichit\xc4\x83\xc8\x9bii, dar, printr-o paradoxal\xc4\x83 convertire de valori, \xc3\xaen comentariu critic ele s-au transformat din for\xc8\x9be defensive \xc3\xaen p\xc3\xaerghiile unei ac\xc8\x9biuni critice agresive, negatoare, la \xc3\xaenceput, \xc3\xaen opozi\xc8\x9bie mai totdeauna cu opiniile curente. Peste aceast\xc4\x83 dram\xc4\x83 temperamental\xc4\x83 pe care o lung\xc4\x83 carier\xc4\x83 critic\xc4\x83 n-o va destr\xc4\x83ma cu totul, se va ridica alta ce \xc8\x9bine de condi\xc8\x9bia general\xc4\x83 a criticului. E. Lovinescu reprezint\xc4\x83, \xc3\xaentr-un anumit sens, expresia ei cea mai tragic\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nPrimele studii\n_START_PARAGRAPH_\nCea dint\xc3\xa2i manifestare critic\xc4\x83 a lui Eugen Lovinescu e o dizerta\xc8\x9bie asupra Per\xc8\x99ilor lui Eschil (o lucrare de seminar publicat\xc4\x83 \xc3\xaen foiletonul literar al Adev\xc4\x83rului din 1904, condus de Radu Rosetti). Criticul a debutat, a\xc8\x99adar, ca... ploie\xc8\x99tean._NEWLINE_\xc3\x8en studiile sale clasice, t\xc3\xaen\xc4\x83rul moldovean, cople\xc8\x99it prematur de ideea z\xc4\x83d\xc4\x83rniciilor lume\xc8\x99ti, aflase o preocupare spiritual\xc4\x83 potrivit\xc4\x83 temperamentului s\xc4\x83u. Critica aduce cu sine un spirit activ \xc3\xaen contradic\xc8\x9bie cu iner\xc8\x9biile morale ale omului. De la \xc3\xaent\xc3\xaeiul r\xc3\xaend despre contemporani, criticul a trebuit, a\xc8\x99adar, s\xc4\x83 se disocieze, s\xc4\x83 \xc3\xaen\xc4\x83bu\xc8\x99e aspira\xc8\x9bii de alt ordin \xc8\x99i s\xc4\x83 se decid\xc4\x83 la o grea jertf\xc4\x83. Critica nu se poate ridica dec\xc3\xa2t pe un sacrificiu de sine._NEWLINE_\xc3\x8en toate \xc3\xaensemn\xc4\x83rile biografice ale criticului (Memorii, Aqua forte\xe2\x80\x94 schi\xc8\x9ba biografic\xc4\x83 din 1942 semnat\xc4\x83 Anonymus Notarius) revine, \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te axa sa moral\xc4\x83, ideea izol\xc4\x83rii \xc8\x99i a nevoii de interiorizare \xc3\xaenc\xc3\xaet, cunosc\xc3\xaend afec\xc8\x9biunea \xc8\x99i pl\xc4\x83cerea de a comunica a criticului care a condus timp de dou\xc4\x83 decenii un cenaclu zgomotos \xc8\x99i a primit \xc3\xaen fiecare dup\xc4\x83-amiaz\xc4\x83 veleitari de toate chipurile, vine \xc3\xaentrebarea dac\xc4\x83 omul avea, cu adev\xc4\x83rat, dorin\xc8\x9ba de a tr\xc4\x83i retras \xc8\x99i dac\xc4\x83 nu e vorba de obi\xc8\x99nuitul bovarism al scriitorului. _NEWLINE_Cine cite\xc8\x99te \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaentinsa oper\xc4\x83 a lui Eugen Lovinescu constat\xc4\x83 c\xc4\x83 melancoliile nu s\xc3\xaent simulate: omul nu poart\xc4\x83 masc\xc4\x83, \xc8\x99i senin\xc4\x83tatea lui se ridic\xc4\x83 pe mari nelini\xc8\x99ti, sugerate \xc8\x99i \xc3\xaen romanele sale, pe nedrept ignorate. Dep\xc4\x83\xc8\x99ind condi\xc8\x9bia genului, criticul \xc3\xaempinge reflec\xc8\x9bia peste marginile analizei, g\xc3\xaendind lucrurile \xc3\xaen perspectiva eternit\xc4\x83\xc8\x9bii. Dar cum pe acest teren faptele cap\xc4\x83t\xc4\x83 mari umbre, individul apare ca o cuget\xc4\x83toare furnic\xc4\x83 \xc3\xaen imensitatea universului. La scepticismul moral al t\xc3\xaen\xc4\x83rului, se asociaz\xc4\x83, prin frecventarea culturii \xc8\x99i medita\xc8\x9bia asupra destinului individual, o filozofie \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mecanismelor complicate ale existen\xc8\x9bei. De aici decurge o atitudine de rezerv\xc4\x83 principal\xc4\x83 fa\xc8\x9ba de orice fapt, transformat\xc4\x83, \xc3\xaen critic\xc4\x83, \xc3\xaentr-o atitudine ne\xc3\xaencrez\xc4\x83toare fa\xc8\x9b\xc4\x83 de valori. Ar fi desigur o exagerare a explica scepticismul critic al lui E. Lovinescu, \xc3\xaen faza de \xc3\xaenceput a activit\xc4\x83\xc8\x9bii sale, printr-o atitudine moral\xc4\x83, e drept, constant\xc4\x83, \xc8\x99i, deci, esen\xc8\x9bial\xc4\x83. Scepticismul are mai \xc3\xaentii, izvoare spirituale; porne\xc8\x99te dintr-o ne\xc3\xaencredere \xc3\xaen eternitatea valorilor, dar relativismul s\xc4\x83u estetic, stimulat \xc8\x99i de Emile Faguet \xc8\x99i Anatole France e hr\xc4\x83nit \xc8\x99i de rezerva moral\xc4\x83, a omului timorat de fenomenele vitale._NEWLINE_Prin chiar profesiunea lui, criticul duce o via\xc8\x9b\xc4\x83 retras\xc4\x83, neav\xc3\xa2nd propriu-zis prieteni ca toat\xc4\x83 lumea \xc8\x99i trece, c\xc3\xaend atitudinea lui moral\xc4\x83 e inflexibil\xc4\x83 (\xc8\x99i nu poate fi altfel!), drept om r\xc4\x83u, deoarece sacrific\xc4\x83 rela\xc8\x9biile amicale \xc3\xaen favoarea judec\xc4\x83\xc8\x9bii estetice. Cu rare excep\xc8\x9bii, E. Lovinescu nu s-a ab\xc4\x83tut de la aceast\xc4\x83 linie, fundamental\xc4\x83 pentru destinul criticii, \xc3\xaencep\xc3\xaend prin a formula rezerve fa\xc8\x9b\xc4\x83 de opera fo\xc8\x99tilor camarazi de \xc8\x99coal\xc4\x83. De la primele comentarii el \xc3\xae\xc8\x99i c\xc3\xae\xc8\x99tig\xc4\x83, astfel, o libertate a opiniilor, f\xc4\x83r\xc4\x83 de care autoritatea critic\xc4\x83 e de ne\xc3\xaen\xc8\x9beles. \xc3\x8endat\xc4\x83 dup\xc4\x83 Titu Maiorescu el devine \xc3\xaen c\xc3\xaempul criticii personalitatea cea mai proeminent\xc4\x83. Dar autoritatea lui nu s-a impus, ca aceea a lui Maiorescu, de la \xc3\xaenceput. Mai tr\xc4\x83ia \xc3\xaenc\xc4\x83, la 1905, spiritul director al junimi\xc8\x99tilor \xc8\x99i se impusese Nicolae Iorga, personajul central al mi\xc8\x99c\xc4\x83rii literare din primul deceniu al veacului nostru.\n_START_SECTION_\nUniversitate\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en momentul \xc3\xaen care Eugen Lovinescu se \xc3\xaenscrie la Universitatea din Bucure\xc8\x99ti (1899), sec\xc8\x9bia clasic\xc4\x83, \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul bucure\xc8\x99tean era dominat de figurile unor profesori ca T. Maiorescu \xc8\x99i N. Iorga. Cel dint\xc3\xaei cuno\xc8\x99tea faza regalit\xc4\x83\xc8\x9bii sale critice, cel de al doilea oferea, cum va spune E. Lovinescu mai t\xc3\xaerziu, \xe2\x80\x9cspectacolul impresionant al unei adev\xc4\x83rate gigantomanii intelectuale. T\xc3\xaen\xc4\x83rul\xe2\x80\x9d, descins \xc3\xaen sala de cursuri a viforosului istoric, asist\xc4\x83, fascinat, la pr\xc4\x83bu\xc8\x99irea lui Tocilescu, Urechia, Xenopol, Ha\xc8\x99deu, sub biciul de foc al noului profet hot\xc3\xa2r\xc3\xaet s\xc4\x83 alunge \xe2\x80\x9efariseii" din templul culturii._NEWLINE_Opus \xc8\x99i ca temperament \xc8\x99i ca mod de a \xc3\xaen\xc8\x9belege ac\xc8\x9biunea criticului \xc3\xaen cultur\xc4\x83, T. Maiorescu se impunea prin claritatea \xc8\x99i echilibrul cuget\xc4\x83rii, frumuse\xc8\x9bea clasic\xc4\x83 a limbajului. F\xc4\x83r\xc4\x83 a avea obliga\xc8\x9bii stricte, E. Lovinescu urm\xc4\x83re\xc8\x99te ambele cursuri, f\xc4\x83r\xc4\x83 a recunoa\xc8\x99te, acum \xc8\x99i mai t\xc3\xaerziu patronatul spiritual al vreuneia_NEWLINE_dintre personalit\xc4\x83\xc8\x9bile epocii. De structur\xc4\x83 maiorescian\xc4\x83, el \xc3\xae\xc8\x99i p\xc4\x83streaz\xc4\x83 o libertate de spirit care \xc3\xaei va pune, nu o dat\xc4\x83, \xc3\xaen contradic\xc8\x9bie cu opiniile junimi\xc8\x99tilor._NEWLINE_\xc3\x8emprejur\xc4\x83rile l-au pus \xc3\xaen c\xc3\xaeteva r\xc3\xa2nduri \xc3\xaen contact cu Titu Maiorescu, mai \xc3\xaent\xc3\xa2i la un congres al profesorilor de latin\xc4\x83, apoi \xc3\xaen timpul colabor\xc4\x83rii la Epoca: \xc3\xaent\xc3\xa2lniri nerevelatorii, aproape protocolare, f\xc4\x83r\xc4\x83 angajamente din nici o parte. Forma\xc8\x9bia maiorescian\xc4\x83 a lui E. Lovinescu va ie\xc8\x99i din contactul nu cu omul sobru, \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc3\xaen cercul prieteniilor sale politice \xc8\x99i literare, ci cu opera critic\xc4\x83, singura de altfel esen\xc8\x9bial\xc4\x83. A tr\xc4\x83i \xc3\xaen preajma unei mari personalt\xc4\x83\xc8\x9bi e, desigur, un privilegiu, dar nu hot\xc4\x83r\xc3\xa2tor pentru destinl intelectual. Nu totdeauna elevii cei mai buni s\xc3\xaent \xc8\x99i cei mai apropia\xc8\x9bi. Continuatorii \xc3\xaen linie estetic\xc4\x83 ai lui Maiorescu nu s-au recrutat din r\xc3\xaendul tinerilor care, la 1900, \xc3\xaenconjurau cu mare stim\xc4\x83 pe profesorul de logic\xc4\x83 \xc8\x99i se bucurau de sprijinul lui \xc3\xaen cariera universitar\xc4\x83. Dintre ace\xc8\x99tia au ie\xc8\x99it c\xc3\xae\xc8\x9biva istorici, geografi, organizatori de reviste, etnografi \xc8\x99i memoriali\xc8\x99ti, dar, cu excep\xc8\x9bia lui Dragomirescu, aproape nici un critic literar notabil. Adev\xc4\x83ratul maiorescian este E. Lovinescu, colaborator f\xc4\x83r\xc4\x83 pasiune al Convorbirilor literare, reticent la \xc3\xaenceput fa\xc8\x9b\xc4\x83 de numero\xc8\x99ii elevi ai criticului, adversarul lor necru\xc8\x9b\xc4\x83tor, mai t\xc3\xaerziu._NEWLINE_S\xc3\xaent, apoi, pu\xc8\x9bine senmnele de pre\xc8\x9buire din partea lui Maiorescu fa\xc8\x9b\xc4\x83 de incomodul foiletonist de la Epoca. C\xc3\xaeteva adnota\xc8\x9bii favorabile pe marginea dramei ibseniene De peste prag (1906) \xc8\x99i... cam at\xc3\xaet._NEWLINE_E. Lovinescu, \xc3\xaen schimb, crescut \xc3\xaen stima \xc8\x99i admira\xc8\x9bia lui Maiorescu, format intelectualice\xc8\x99te \xc3\xaen spiritul junimismului, va pune pre\xc8\x9buirea sa pe singurul teren posibil pentru un critic: acel al ideilor fundamentale._NEWLINE_Maiorescianismul s\xc4\x83u e, deci, structural. \xc3\x8enc\xc4\x83 din foiletoanele din Epoca despre Sadoveanu \xc8\x99i literatura romantic\xc4\x83 \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83neasc\xc4\x83 se observ\xc4\x83 spiritul Criticelor maioresciene \xc3\xaen problemele estetice esen\xc8\x9biale. \xc3\x8en forma\xc8\x9bia critic\xc4\x83 a lui Lovinescu au intrat ins\xc4\x83 \xc8\x99i alte elemente. Contactul cu literatura francez\xc4\x83 a fost, dup\xc4\x83 acela cu opera critic\xc4\x83 a lui Maiorescu \xc8\x99i scrierile antichit\xc4\x83\xc8\x9bii, decisiv pentru orientarea gustului s\xc4\x83u. P\xc3\xaen\xc4\x83 a ajunge la Paris, pentru a face studii de specialitate, c\xc4\x83l\xc4\x83tore\xc8\x99te \xc3\xaen Grecia (1902 \xe2\x80\x94 \xc3\xaentr-o excursie organizat\xc4\x83 de Gr. Tocilescu) \xc8\x99i \xc3\xaen Germania, la M\xc3\xbcnchen. _NEWLINE_\xc3\x8el atr\xc4\x83gea aici cursul lui Furtwangler \xc8\x99i are \xc3\xaen vedere un studiu asupra lui Hora\xc8\x9biu \xc3\xaen decursul veacurilor, abandonat \xc3\xaen circumstan\xc8\x9be pe care le va nara \xc3\xaen B\xc3\xa2izu \xe2\x80\x94 roman \xc3\xaen bun\xc4\x83 parte autobiografic. Se \xc3\xaemboln\xc4\x83ve\xc8\x99te de piept \xc8\x99i ideea mor\xc8\x9bii p\xc3\xaen\xc4\x83 atunci doar tem\xc4\x83 de medita\xc8\x9bie, devine o realitate s\xc3\xaec\xc3\xaeitoare. Sentimentul z\xc4\x83d\xc4\x83rniciei, cunoscut mai dinainte, se ad\xc3\xaence\xc8\x99te \xc8\x99i, \xc3\xaemp\xc4\x83cat cu omul a\xc8\x99teapt\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 dispere \xc3\xaemplinirea sor\xc8\x9bii. Iarna \xc8\x99i-o petrece la Floren\xc8\x9ba, iar \xc3\xaen 1906, toamna, se preg\xc4\x83te\xc8\x99te s\xc4\x83 plece la Paris. Scrisese, \xc3\xaentre timp, mult, iar \xc3\xaen 1906 apare cu dou\xc4\x83 volume de critic\xc4\x83: Pa\xc8\x99i pe nisip...; o dram\xc4\x83 \xc3\xaen trei acte: De peste prag \xc8\x99i o Carte de citire \xc8\x99i gramatic\xc4\x83 pentru clasa a III-a.\n_START_SECTION_\nPlecarea la Paris\n_START_PARAGRAPH_\nUna peste alta, Lovinescu era, \xc3\xaen momentul plec\xc4\x83rii sale \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, autor a c\xc3\xaeteva volume de specialitate, a dou\xc4\x83 volume de critic\xc4\x83 \xc8\x99i a unui manual \xc8\x99colar, primul dintr-o lung\xc4\x83 serie. Boala \xc8\x99i con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii apropiate nu-l vor \xc3\xaempiedica, a\xc8\x99adar, s\xc4\x83 scrie \xc3\xaentr-un ritm care \xc3\xaen epoca maturit\xc4\x83\xc8\x9bii va duce la produc\xc8\x9bia de trei-patru volume pe an. Ritm normal de lucru pentru alte literaturi, neobi\xc8\x99nuit la noi unde criticul \xc3\xae\xc8\x99i epuizeaz\xc4\x83 dialectica lui cea mai fin\xc4\x83 \xc3\xaen discu\xc8\x9biile de cafenea. \xc8\x98i din acest punct de vedere E. Lovinescu va impune \xc3\xaen critica rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83 o etic\xc4\x83 a muncii, va face din critic\xc4\x83 o profesiune intelectual\xc4\x83, cu \xc3\xaendatorirea de a se pronun\xc8\x9ba despre toate scrierile literare dintr-o epoc\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nPa\xc8\x99i pe nisip\n_START_PARAGRAPH_\nEra, la 1906, E, Lovinescu, un critic format, cu o concep\xc8\x9bie estetic\xc4\x83 fixat\xc4\x83 \xc3\xaen elementele ei de baz\xc4\x83? Cine cite\xc8\x99te "Pa\xc8\x99i pe nisip...", opera diletantic\xc4\x83, de frivolitate galic\xc4\x83, cum \xc3\xaei zice chiar autorul, are surpriza de a descoperi un Lovinescu sceptic \xc8\x99i facil, totu\xc8\x99i nu at\xc3\xaet \xc3\xaenc\xc3\xaet s\xc4\x83 nu se observe fine\xc8\x9bea gustului \xc8\x99i mobilitatea spiritual\xc4\x83: dou\xc4\x83 \xc3\xaensu\xc8\x99iri esen\xc8\x9biale pentru critic\xc4\x83, totu\xc8\x99i nu suficiente pentru a da \xc8\x99i autoritate. Concep\xc8\x9bia lui Lovinescu porne\xc8\x99te mai degrab\xc4\x83 din ne\xc3\xaencrederea \xc3\xaen orice concep\xc8\x9bie organizat\xc4\x83 \xc3\xaentr-un sistem. El face oper\xc4\x83 de beletrist \xc3\xaen critic\xc4\x83, vehicul\xc3\xaend c\xc3\xaeteva idei s\xc4\x83n\xc4\x83toase. Impresionismul s\xc4\x83u se va structura \xc3\xaen anii studiilor la Paris, rodnici pentru E. Lovinescu (public\xc4\x83 la Convorbiri critice, Via\xc8\x9ba rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83, incidental la Protestarea \xc8\x99i Via\xc8\x9ba literar\xc4\x83 \xc8\x99i artistic\xc4\x83)._NEWLINE_Ajung\xc3\xa2nd la acest punct, s\xc4\x83 c\xc4\x83dem de acord dimpreun\xc4\x83 cu criticul c\xc4\x83 biografia se confund\xc4\x83 cu bibliografia operei. Documentele dinafar\xc4\x83 scrierilor nu relev\xc4\x83 alte elemente \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te via\xc8\x9ba omului, fixat\xc4\x83 la temelia construc\xc8\x9biilor critice. Aceasta nu \xc3\xaenseamn\xc4\x83 c\xc4\x83 omul nu intereseaz\xc4\x83 \xc8\x99i c\xc4\x83 via\xc8\x9ba lui interioar\xc4\x83 e comun\xc4\x83. Sincer e s\xc4\x83 recunoa\xc8\x99tem c\xc4\x83 sunt scriitori care au biografie \xc8\x99i al\xc8\x9bii care nu au. Eminescu, Macedonski au o biografie, Bacovia \xe2\x80\x94 nu. Cunoa\xc8\x99terea vie\xc8\x9bii de zi cu zi a celui din urm\xc4\x83 nu aduce nimic revelator pentru \xc3\xaen\xc8\x9belegerea operei. Biografia lui real\xc4\x83 e opera, \xc3\xaen straturile c\xc4\x83reia s-au zidit evenimentele intime. Are, m\xc4\x83 \xc3\xaentreb, criticul, \xc3\xaen genere, biografie? Dac\xc4\x83 particip\xc4\x83 ca Maiorescu \xc8\x99i N. Iorga la via\xc8\x9ba politic\xc4\x83: da \xe2\x80\x94 opera nu explic\xc4\x83 totul \xc8\x99i biografia se poate \xc3\xaentocmi. Maiorescu are \xc8\x99i o biografie intim\xc4\x83, cea din \xc3\xaensemn\xc4\x83rile zilnice, alta dec\xc3\xaet cea pe care o exprim\xc4\x83 Criticele. _NEWLINE_Lovinescu e zidit \xc3\xaentreg \xc3\xaen opera lui, critic\xc4\x83, \xc8\x99i via\xc8\x9ba intim\xc4\x83 nu explic aproape nimic Biografia lui real\xc4\x83 nu e, deci, cea care \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 data na\xc8\x99terii, a c\xc4\x83s\xc4\x83toriei \xc8\x99i a mor\xc8\x9bii, ci via\xc8\x9ba operelor \xc3\xaen care intelectualul a intrat cu toate emo\xc8\x9biile sale. Contemporanii semnaleaz\xc4\x83 un Jurnal, necunoscut azi, \xc3\xaen care criticul \xc3\xae\xc8\x99i nota impresiile. Pot fi ele altele dec\xc3\xa2t acelea din Memorii, Aqua forte \xc8\x99i celelalte scrieri critice \xc3\xaen care cea mai \xc3\xaensemnat\xc4\x83 parte a biografiei (via\xc8\x9ba moral\xc4\x83 \xc8\x99i spiritual\xc4\x83) intr\xc4\x83 ca o jertf\xc4\x83 voluntar\xc4\x83 \xc3\xaen alc\xc4\x83tuirea lor intim\xc4\x83? Greu de acceptat c\xc4\x83 E. Lovinescu e altul \xc3\xaen intimitate, dec\xc3\xa2t cel din c\xc4\x83r\xc8\x9bile sale, unde schimb\xc4\x83rile de umoare sunt totdeauna vizibile. Confund\xc3\xa2ndu-se cu via\xc8\x9ba c\xc4\x83r\xc8\x9bilor, singura biografie real\xc4\x83 pentru cititor, biografia lui Lovinescu \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 c\xc3\xa2teva momente capitale sau, cum le va spune criticul, faze ale activit\xc4\x83\xc8\x9bii. Nu le putem analiza aici,\xc3\xaen am\xc4\x83nunt. S\xc4\x83 re\xc8\x9binem, \xc3\xaenainte de a vedea mai \xc3\xaendeaproape concep\xc8\x9bia critic\xc4\x83 a lui Lovinescu \xc3\xaen lungul ei proces de elaborare, c\xc3\xa2teva date din via\xc8\x9ba spiritual\xc4\x83 a criticului.\n_START_SECTION_\nDoctoratul parizian\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anii preg\xc4\x83tirii doctoratului, la Paris, colaboreaz\xc4\x83 la Convorbirile critice ale lui Mihail Dragomirescu cu foiletoane de un gra\xc8\x9bios scepticism intintelectual. Acestea vor intra, apoi, \xc3\xaen primele volume de Critice. Lucrarea de doctorat (Jean-Jacques Weiss et son oeuvre litt\xc3\xa9raire) e prefa\xc8\x9bat\xc4\x83 de \xc3\x89mile Faguet, punctul de atrac\xc8\x9bie, la acea dat\xc4\x83, \xc3\xaen via\xc8\x9ba intelectual\xc4\x83 a Parisului. Ca lucrare complementar\xc4\x83, Lovinescu prezint\xc4\x83 volumul Les voyageurs fran\xc3\xa7ais en Gr\xc3\xa8ce au XIX-e si\xc3\xa8cle (1800-1900), prefa\xc8\x9bat \xc8\x99i acesta de o autoritate universitar\xc4\x83, Gustave Fog\xc3\xa8res. Din comisia de doctorat face parte \xc8\x99i celebrul critic literar Gustave Lanson. Titlul i se acord\xc4\x83, \xc8\x99i, \xc3\xaen 1910, Lovinescu se \xc3\xaentoarce definitiv \xc3\xaen \xc8\x9bar\xc4\x83. \xc3\x8en vara anului 1909 scrisese, \xc3\xaen vacan\xc8\x9ba petrecut\xc4\x83 la F\xc4\x83lticeni, un studiu mal \xc3\xaentins despre Grigore Alexandrescu, \xc3\xaen inten\xc8\x9bia, b\xc4\x83nuim de a-\xc8\x99i netezi calea spre universitate. Lovinescu intuie\xc8\x99te utilitatea sintezelor critice \xc8\x99i \xc3\xaenaintea lui G. C\xc4\x83linescu, introduce \xc3\xaen studiul autorilor clasici examenul estetic. Dup\xc4\x83 Grigore Alexandrescu, al\xc8\x9bi doi autori sunt citi\xc8\x9bi \xc8\x99i comenta\xc8\x9bi cu un ochi critic mai atent: Costache Negruzzi (monografia apare \xc3\xaen 1913) \xc8\x99i Gheorghe Asachi (1921).\n_START_SECTION_\nArta impresiei\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1910, \xc8\x9bine la Universitatea din Bucure\xc8\x99ti o lec\xc8\x9bie de deschidere privitoare la Critica \xc8\x99i istoria literar\xc4\x83, unde define\xc8\x99te metoda impresionist\xc4\x83 (arta de a surprinde, \xc3\xaen oper\xc4\x83 caracteristicul - semnificativul \xc8\x99i de a-l reliefa printr-o expresie adecvat\xc4\x83) \xc8\x99i rigorile istoriei literare, o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, aceasta, complex\xc4\x83, la \xc3\xaendem\xc3\xaena spiritelor cultivate. Sunt, aici, idei pe care Lovinescu le va abandona mai t\xc3\xa2rziu. \xc3\x8en fa\xc8\x9ba spiritelor academice (decanul facult\xc4\x83\xc8\x9bii era Ion Bianu) criticul se arat\xc4\x83 mai concesiv, dar simpatia pe care o arat\xc4\x83 metodelor tradi\xc8\x9bionale ale istoriografiei \xc8\x99i pre\xc8\x9buirea pentru scriitori mai vechi nu \xc3\xaenduio\xc8\x99eaz\xc4\x83 \xc3\xaempietritul suflet universitar. Lovinescu, intr\xc3\xa2nd de la \xc3\xaenceput \xc3\xaen conflict cu puternicul N. Iorga \xc8\x99i cu alte autorit\xc4\x83\xc8\x9bi universitare (perseverent \xc3\xaempotriva lui Lovinescu va fi Ovid Densu\xc8\x99ianu) nu e acceptat, nici acum, nici mai t\xc3\xa2rziu, de\xc8\x99i avea mai mult poate dec\xc3\xa2t oricare altul din genera\xc8\x9bia sa \xc3\xaensu\xc8\x99irile necesare. E pentru pu\xc8\x9bin\xc4\x83 vreme profesor la Ia\xc8\x99i (\xc3\xaen circumstan\xc8\x9be pe care criticul le va povesti, cu lux de am\xc4\x83nunte, \xc3\xaen Memorii), dar \xc3\xaen 1912 e \xc3\xaenlocuit, \xc3\xaen urma unor aranjamente politice locale, cu Garabet Ibr\xc4\x83ileanu.\n_START_SECTION_\nMarginalizarea sa\n_START_PARAGRAPH_\nDe la aceast\xc4\x83 dat\xc4\x83 rela\xc8\x9biile cu animatorul Vie\xc8\x9bii rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti se \xc3\xaenr\xc4\x83ut\xc4\x83\xc8\x9besc \xc8\x99i, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99it, ele vor cunoa\xc8\x99te toate formele polemicii autohtone. E. Lovinescu a r\xc4\x83mas \xc3\xaens\xc4\x83 un simplu profesor de latin\xc4\x83 la liceul Matei Basarab din Bucure\xc8\x99ti toat\xc4\x83 via\xc8\x9ba sa. Nu \xc8\x99tim, azi, dac\xc4\x83 trebuie s\xc4\x83 regret\xc4\x83m sau nu \xc8\x9binerea lui Lovinescu departe de Universitate \xc8\x99i de Academie. E, desigur, la mijloc o mare nedreptate, nu singura, fire\xc8\x99te, ce s-a f\xc4\x83cut \xc3\xaen cultura rom\xc3\xa2n\xc4\x83, c\xc4\x83ci \xc3\xaen timp ce nume azi cu des\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99ire uitate au ocupat fotolii academice sau au \xc8\x9binut \xc3\xaen fa\xc8\x9ba amfiteatrelor goale lec\xc8\x9bii plicticoase, mediocre compila\xc8\x9bii, multe spirite \xc3\xaenalte au fost sistematic respinse de la orice recunoa\xc8\x99tere. _NEWLINE_C\xc3\xa2nd Tudor Arghezi este respins (\xc3\xaen 1927, anul apari\xc8\x9biei Cuvintelor potrivite), de la premiul na\xc8\x9bional de poezie \xc3\xaen favoarea obscurului Alfred Mo\xc8\x99oiu, faptul ne poate umple de \xc3\xaen\xc8\x9belepciune. I s-a f\xc4\x83cut, deci, lui Lovinescu o mare injusti\xc8\x9bie, prima dintr-o lung\xc4\x83 serie. Dar poate c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 nedreptate s\xc4\x83 fi hot\xc4\x83r\xc3\xa2t mai repede spiritul s\xc4\x83u s\xc4\x83 \xc3\xaembr\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99eze cariera de critic literar._NEWLINE_Dezlegat de obliga\xc8\x9bii protocolare, Lovinescu s-a dedicat unei discipline care nu se poate \xc3\xaen\xc8\x9belege f\xc4\x83r\xc4\x83 autonomie moral\xc4\x83. A fost deci critic, nimic mai mult, dar nici mai pu\xc8\x9bin, va spune chiar el, odat\xc4\x83, \xc3\xaentr-o clip\xc4\x83 de confesiune amar\xc4\x83. A dus adic\xc4\x83 o existen\xc8\x9b\xc4\x83 social\xc4\x83 obscur\xc4\x83 (simplu profesor secundar de limba latin\xc4\x83), n-a f\xc4\x83cut politic\xc4\x83 \xc8\x99i-nu s-a bucurat de nici o favoare oficial\xc4\x83. A scris articole \xc3\xaen fiecare s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc8\x99i dup\xc4\x83 r\xc4\x83zboi, c\xc3\xaend omul a ajuns la un echilibru moral mai durabil \xc8\x99i situa\xc8\x9bia material\xc4\x83 i s-a consolidat, ritmul s\xc4\x83u de lucru e de trei-patru volume pe an. A creat astfel o oper\xc4\x83 \xc3\xaentins\xc4\x83, neegalat\xc4\x83, ca volum, \xc3\xaen critica rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83 \xc8\x99i rar egalat\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen ce prive\xc8\x99te calitatea specula\xc8\x9biei \xc8\x99i a expresiei critice. In ce prive\xc8\x99te obiectul foiletonului, Lovinescu nu are prejudec\xc4\x83\xc8\x9bi: scrie despre tot \xc8\x99i comenteaz\xc4\x83, la \xc3\xaenceput, orice \xc3\xaei cade sub ochi: Matilde Serao, Panait Cerna, Benvenuto Cellini \xc8\x99i I. A. Bassarabescu, Antonio Fogazzaro \xc8\x99i Vasile Pop, Contesa Anna de Noailles \xc8\x99i Mihail Sadoveanu, \xc3\xaentr-un stil disociativ, fluent, agreabil la lectur\xc4\x83. Colaboreaz\xc4\x83, la Convorbiri literare, la Noua revist\xc4\x83 rom\xc3\xa2n\xc4\x83, Flac\xc4\x83ra, Rampa. Volumele Critice III \xc8\x99i IV (1915, 1916), \xc3\xaen care adun\xc4\x83 comentariile publicate \xc3\xaen ace\xc8\x99ti ani se concentreaz\xc4\x83 \xc3\xaen jurul a c\xc3\xa2torva idei estetice mai generale. Concep\xc8\x9biile de mai t\xc3\xa2rziu ale criticului, privitoare la obiectivarea epic\xc4\x83 \xc8\x99i intelectualizarea poeziei, le afl\xc4\x83m aici.\n_START_SECTION_\nLucr\xc4\x83ri de sintez\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 1922, Lovinescu trece la lucr\xc4\x83ri de sintez\xc4\x83, \xc8\x99i cea dint\xc3\xaei e Istoria civiliza\xc8\x9biei rom\xc3\xa2ne moderne (1924 \xe2\x80\x93 1925), \xc3\xaen trei volume solid documentate. Criticul explic\xc4\x83, aici, procesul de forma\xc8\x9bie \xc8\x99i de evolu\xc8\x9bie a civiliza\xc8\x9biei rom\xc3\xa2ne, din alt punct de vedere dec\xc3\xaet acela al junimi\xc8\x99tilor. La baza acestui proces se afla legea imita\xc8\x9biei, potrivit c\xc4\x83reia societ\xc4\x83\xc8\x9bile \xc3\xaenapoiate suport\xc4\x83 o fecund\xc4\x83 influen\xc8\x9b\xc4\x83 din partea celor avansate. E vorba de un proces \xc3\xaen doi timpi: mai \xc3\xaent\xc3\xaei simularea \xc8\x99i, \xc3\xaen aldoilea r\xc3\xaend, stimularea. Tendin\xc8\x9ba e ca popoarele mici s\xc4\x83 devin\xc4\x83 sincronice, s\xc4\x83 ajung\xc4\x83 adic\xc4\x83, din urm\xc4\x83, prin imita\xc8\x9bie, popoarele aflate pe o treapt\xc4\x83 superioar\xc4\x83 de dezvoltare. Luat\xc4\x83 din sociologia lui Gabriel Tarde (Les lois de l\xe2\x80\x99imitation), ideea imita\xc8\x9biei e aplicat\xc4\x83 la fenomenul rom\xc3\xa2nesc, \xc8\x99i din cercetarea actelor politice \xc8\x99i culturale Lovinescu deduce c\xc4\x83 civiliza\xc8\x9bia rom\xc3\xa2n\xc4\x83 modern\xc4\x83 \xc3\xaencepe \xc3\xaen clipa \xc3\xaen care p\xc4\x83trund \xc3\xaen Principatele Rom\xc3\xa2ne primele semne ale spiritului occidental. Procesul de forma\xc8\x9bie debuteaz\xc4\x83, a\xc8\x99adar, printr-o imita\xc8\x9bie a formelor, odat\xc4\x83 cu penetra\xc8\x9bia ideelor \xc3\xaennoitoare ale Apusului. Societatea rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83 \xc3\xaentoarce atunci spatele iner\xc8\x9biei orientale \xc8\x99i, \xc3\xaemprumut\xc3\xaend formele, creeaz\xc4\x83 premisile pentru a ap\xc4\x83rea fondul. Fenomenul fomelor f\xc4\x83r\xc4\x83 fond, de care vorbesc \xc8\x99i junumi\xc8\x99tii, e, a\xc8\x99adar, real dar, spre deosebire de ace\xc8\x99tia, Lovinescu \xc3\xael consider\xc4\x83 inevitabil \xc8\x99i creator._NEWLINE_Junimi\xc8\x99tii, sociali\xc8\x99tii, mai t\xc3\xaerziu poporani\xc8\x99tii \xc8\x99i s\xc4\x83manatori\xc8\x99tii s-au opus acestui proces, fatal \xc3\xaen condi\xc8\x9biunile noastre, de unde, observ\xc4\x83 Lovinescu, lipsa de convergen\xc8\x9b\xc4\x83 dintre dezvoltarea social\xc4\x83 \xc8\x99i evolu\xc8\x9bia culturii. Aceast\xc4\x83 din urm\xc4\x83 este, prin rezisten\xc8\x9b\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de noile forme, reac\xc8\x9bionar\xc4\x83, \xc3\xaen contra timp cu tendin\xc8\x9ba de evolu\xc8\x9bie a societ\xc4\x83\xc8\x9bii._NEWLINE_Acestea s\xc3\xaent, pe scurt, ideile lui Lovinescu, argumentate pe larg \xc3\xaen Istoria civiliza\xc8\x9biei. Lucrarea \xc3\xaent\xc3\xaempin\xc4\x83, de la \xc3\xaenceput, protestul speciali\xc8\x99tilor. Autorul e declarat, de \xc3\xaendat\xc4\x83, amator, neprecep\xc4\x83tor adic\xc4\x83, \xc3\xaen materie, \xc8\x99i \xc3\xaentinsa istorie e trecut\xc4\x83 la capitolul curiozit\xc4\x83\xc8\x9bilor \xe2\x80\x9ebeletristice". Al\xc8\x9bii o ignor\xc4\x83, iar sociologii din cercul Vie\xc8\x9bii rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti o consider\xc4\x83 o replica \xe2\x80\x9evoluminoas\xc4\x83" la spiritul critic al lui Garabet Ibr\xc4\x83ileanu. Cu aceast\xc4\x83 Lovinescu se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te, e adev\xc4\x83r\xc4\x83t, \xc3\xaen citev\xc4\x83 puncte, dar se desparte \xc3\xaen numeroase altele. S\xc3\xaent, fire\xc8\x99te, discutabile multe idei \xc3\xaen aceast\xc4\x83 sociologie scris\xc4\x83 \xc3\xaentr-un stil ce cucere\xc8\x99te de la \xc3\xaenceput \xc8\x99i men\xc8\x9bine treaz\xc4\x83 curiozitatea noastr\xc4\x83 p\xc3\xaen\xc4\x83 la sf\xc3\xaer\xc8\x99it, de\xc8\x99i lucr\xc4\x83ri de aceast\xc4\x83 natur\xc4\x83 nu incit\xc4\x83, de regul\xc4\x83, spiritul nostru la contempla\xc8\x9bie. Exist\xc4\x83 totu\xc8\x99i, ca s\xc4\x83 ne referim la una din ideile c\xc4\x83r\xc8\x9bii, o tradi\xc8\x9bie ... a progresului, s\xc4\x83-i spunem a\xc8\x99a, \xc3\xaen \xc8\x9a\xc4\x83rile Rom\xc3\xa2ne, \xc8\x99i contactul cu Occidentul \xc3\xaencepe cu c\xc3\xaeteva secole \xc3\xaen urm\xc4\x83. Penetra\xc8\x9bia ideilor revolu\xc8\x9bionare nu e, apoi, f\xc4\x83r\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu apari\xc8\x9bia de factori stimulatori \xc3\xaen c\xc3\xaempul social. O civiliza\xc8\x9bie nou\xc4\x83 nu poate ap\xc4\x83rea pe un teren gol, \xc8\x99i, fiind vorba de civiliza\xc8\x9bie rom\xc3\xa2n\xc4\x83 modern\xc4\x83 trebuie spus c\xc4\x83 ea s-a constituit nu prin nega\xc8\x9bia radical\xc4\x83 a tradi\xc8\x9biei (puternic\xc4\x83 \xc3\xaen straturile de jos ale poporului), ci prin integrarea ei._NEWLINE_Interpretarea lovinescian\xc4\x83 e \xc8\x99i \xc3\xaen alte puncte discutabil\xc4\x83, dar cum \xc3\xaen astfel de chestiuni solu\xc8\x9bia satisf\xc4\x83c\xc4\x83toare pentru to\xc8\x9bi nu e cu u\xc8\x99urin\xc8\x9b\xc4\x83 de aflat, s\xc4\x83 ne mul\xc8\x9bumim a observa, din punctul nostru de vedere, puterea ei de seduc\xc8\x9bie intelectual\xc4\x83. Este, \xc3\xaen fond, un poem al specula\xc8\x9biei ideologice, \xc8\x99i, de o privim \xc8\x99i alt fel, ca \xc3\xaencercare de a crea o doctrin\xc4\x83 unitar\xc4\x83, cu legi care s\xc4\x83 explice fenomene din mai multe domenii, reprezint\xc3\xa2nd un fapt spitual impun\xc4\x83zor._NEWLINE_Preocuparea lui Lovinescu e dea pune \xc3\xaen acord evolu\xc8\x9bia social\xc4\x83 cu cea cultural\xc4\x83, artistic\xc4\x83, \xc8\x99i punctul s\xc4\x83u de vedere e c\xc4\x83 acestea dou\xc4\x83 rela\xc8\x9bii se supun, deopotriv\xc4\x83, legii sincronismului. _NEWLINE_Istoria literaturii rom\xc3\xa2ne contemporane, (I, II, III, IV, VI, 1926 - 1929) sintetizat\xc4\x83, apoi, \xc3\xaentr-un singur volum 1937, urm\xc4\x83re\xc8\x99te consecin\xc8\x9bele acestei legi \xc3\xaen literatura de dup\xc4\x83 1900. Sinteza se constituie \xc3\xaen bun\xc4\x83 parte din materialul Criticelor, reluate, acestea din urm\xc4\x83, \xc3\xaen mai multe edi\xc8\x9bii. Se adaug\xc4\x83 puncte de vedere noi asupra autorilor \xc8\x99i portrete critice pe care, sub latura moral\xc4\x83, Lovinescu le va dezvolta \xc3\xaen Memorii, I, II, III (1930, 1932, 1937) \xc8\x99i Aqua forte. \xc3\x8en acestea din urm\xc4\x83, criticul \xc3\xae\xc8\x99i urm\xc4\x83re\xc8\x99te forma\xc8\x9bia sa, \xc3\xaentr-un chip care surprinde prin luciditatea sipiritului. E vorba, \xc3\xaen fapt, de o oper\xc4\x83 delectabil\xc4\x83 de moralist. Ce izbe\xc8\x99te de la \xc3\xaenceput scepticizmul superior al memorialistului, ideea mai ad\xc3\xaenc\xc4\x83 a z\xc4\x83d\xc4\x83rniciei \xc8\x99i con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba foarte acut\xc4\x83 (\xc3\xaen Aqua forte, mai ales) a mor\xc8\x9bii. O confesiune amar\xc4\x83 se constituie \xc3\xaen aceste pagini pline, altfei, de verva, de ironie fin\xc4\x83 \xc8\x99i ating\xc4\x83toare.\n_START_SECTION_\nMemorialistul\n_START_PARAGRAPH_\nS-a discutat despre subiectivitatea memorialistului \xc8\x99i c\xc3\xaeteva dintre spiritele mai inclemente (\xc3\xaentre ele Camil Petrescu) au protestat \xc3\xaen articole de o descurajant\xc4\x83 agresivitate. Eugen Lovinescu sub zodia senin\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bii imperturbabile (1933) este un asemenea pamflet, nici primul, nici ultimul de care Lovinescu a trebuit, \xc3\xaen lunga sa carier\xc4\x83, s\xc4\x83 ia cuno\xc8\x99tin\xc8\x9b\xc4\x83 cu o am\xc4\x83r\xc4\x83ciune ce \xc8\x99tie s\xc4\x83 se converteasc\xc4\x83 \xe2\x80\x94 \xc3\xaens\xc4\x83, la timp \xe2\x80\x94 \xc3\xaentr-o atitudine de lupt\xc4\x83. Adesea, adversarii se recruteaz\xc4\x83 din r\xc3\xaendul fo\xc8\x99tilor sbur\xc4\x83turi\xc8\x99ti, irita\xc8\x9bi, \xc3\xaentr-o pricin\xc4\x83 sau alta, de opiniile criticului. Ion Barbu contest\xc4\x83 ideea sincronismului \xc8\x99i pune sub semnul \xc3\xaentreb\xc4\x83rii arm\xc4\x83tura teoretic\xc4\x83 a volumului despre evolu\xc8\x9bia poeziei rom\xc3\xa2ne. George C\xc4\x83linescu indic\xc4\x83 obiec\xc8\x9biuni asupra metodei critice lovinesciene, \xc8\x99i, \xc3\xaen ce prive\xc8\x99te studiile junimiste, e de p\xc4\x83rere c\xc4\x83 acestea s\xc3\xaent cu des\xc4\x83v\xc3\xaer\xc8\x99ire f\xc4\x83r\xc4\x83 valoare (Titu Maiorescu e \xe2\x80\x9emai degrab\xc4\x83 o eroare") etc. \xc3\x8ei contest\xc4\x83 priceperea \xc8\x99i, cobor\xc3\xaend la pamflet, numesc pe Lovinescu \xe2\x80\x9emarele-eunuc" al literelor rom\xc3\xa2ne. Du\xc8\x99manii reali ai criticului \xc3\xaei urm\xc4\x83resc articolele, cu o intensitate agresiv\xc4\x83, insult\xc4\x83toare. La acestea criticul r\xc4\x83spunde totdeauna st\xc4\x83p\xc3\xaenire de sine \xc8\x99i superioar\xc4\x83 ironie \xc3\xaeng\xc4\x83duitoare. Efectul ne\xc3\xaenchipuit, \xc8\x99i chiar atunci c\xc3\xaend dreptatea nu e \xc3\xaentru totul partea sa argumenta\xc8\x9bia e seduc\xc4\x83toare. Lovinescu este, indiscutabil, mare polemist, \xc8\x99i Memoriile sale  cuprind pagini de o savoare unic\xc4\x83 in literatura rom\xc3\xa2n\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAlte preocup\xc4\x83ri literare. Romancierul, dramaturgul\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 1930, preocup\xc4\x83rile lui Lovinescu merg, \xc3\xaen afara memoralisticii, spre literatura propriu-zis\xc4\x83 \xc8\x99i spre istoriografia literar\xc4\x83, c\xc4\x83ci interesul pentru beletristic\xc4\x83 era mai vechi. Dup\xc4\x83 drama ibseniana De peste prag (1906) urmeaz\xc4\x83 volume de nuvele, scenete, poezii, romane unele reluate sub diverse titluri (Aripa mor\xc8\x9bii, Comedia dragostei, Lulu, Via\xc8\x9ba dubl\xc4\x83). _NEWLINE_Dou\xc4\x83 cicluri sunt, de re\xc8\x9binut: ciclul B\xc3\xa2zu (B\xc3\xa2zu, 1932; patru, 1932; Diana, 1956; Acord final, publicat \xc3\xaen Revista Funda\xc8\x9biilor Regale) \xc8\x99i ciclul Eminescu, cuprinz\xc3\xaend Mite (1934) \xc8\x99i B\xc4\x83l\xc4\x83uca (1935). Cele dint\xc3\xa2i s\xc3\xaent, p\xc3\xaen\xc4\x83 la un punct, opere autobiografice; \xc3\xaen solitarul, inadaptabilul B\xc3\xa2zu, scriitorul m\xc4\x83rturisind a se prefigura pe sine. Materia epic\xc4\x83 de aici e aceea a nuvelisticii rom\xc3\xa2ne de la \xc3\xaenceputul secolului, tratat\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 cu mai mare luciditate estetic\xc4\x83. Aceasta face ca faptele s\xc4\x83 se organizeze \xc3\xaentr-un simbol mai general, cum e acela al mor\xc8\x9bii sau al rat\xc4\x83rii \xc3\xaen iubire. \xc3\x8en cele dou\xc4\x83 c\xc4\x83r\xc8\x9bi despre Eminescu s\xc3\xaent folosite documente, dar \xc8\x99i numeroase legende \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu via\xc8\x9ba sentimental\xc4\x83 a poetului. George C\xc4\x83linescu g\xc4\x83sea c\xc4\x83r\xc8\x9bilor meritul de a comunica gra\xc8\x9bios profanilor documente rare, greu accesibile altfel. _NEWLINE_Este, \xc3\xaen fapt, o nega\xc8\x9bie inteligent\xc4\x83, cordial\xc4\x83 a romanelor, \xc8\x99i Lovinescu, \xc3\xaen\xc8\x9beleg\xc3\xaend seriozitatea obiec\xc8\x9biei \xc8\x99i, poate, temeinicia ei, a sim\xc8\x9bit nevoia s\xc4\x83 le apere. S\xc4\x83 recunoa\xc8\x99tem, oricite obiec\xc8\x9bii am avea fa\xc8\x9b\xc4\x83 de spe\xc8\x9ba u\xc8\x99uratic\xc4\x83 a biografiei roman\xc8\x9bate, preocuparea la Eugen Lovinescu de a surprinde o dram\xc4\x83 metafizic\xc4\x83 \xc3\xaen circumstan\xc8\x9bele vie\xc8\x9bii comune. Pus\xc4\x83 mai mult teoretic, acestei drame nu i se afl\xc4\x83 totdeauna expresia literar\xc4\x83 adev\xc4\x83rat\xc4\x83, \xc8\x99i cartea \xc3\xaempinge curiozitatea noastr\xc4\x83 spre alte lucruri mai lume\xc8\x99ti, cum ar fi iubirea pentru Mite Kremnitz, u\xc8\x99oara rivalitate a lui Maiorescu, pasiunea pentru Veronica Micle sau pasiunile adiacente, pasagere, pe care poetul nu le dispre\xc8\x9buia._NEWLINE_Astfel de \xc3\xaent\xc3\xaempl\xc4\x83ri, pe care legenda poetului le-a dat un caracter aproape sacru, trezesc, c\xc3\xaend le vedem puse \xc3\xaen carte, un sentiment de nedumerire. Eminescu selenar, imaginat de noi, se confrunt\xc4\x83 ne\xc3\xaencetat cu acela pe care prozatorul \xc3\xael pune \xc3\xaen fa\xc8\x9ba noastr\xc4\x83 s\xc4\x83 m\xc4\x83n\xc3\xa2nce, s\xc4\x83 se vaite de mizeria gazet\xc4\x83riei, s\xc4\x83 b\xc3\xaerfease\xc4\x83, s\xc4\x83 fac\xc4\x83 curte femeilor frumoase \xc8\x99i s\xc4\x83 converseze cu Maiorescu sau I. L. Caragiale pe teme de loc metafizice. Opiniile lui Lovinescu despre poezia lui Eminescu trec \xc3\xaen paginile romanelor \xc8\x99i nu f\xc4\x83r\xc4\x83 surpriz\xc4\x83 descoperim, iar\xc4\x83\xc8\x99i, ideile criticului formulate de poet \xc3\xaentr-o conversa\xc8\x9bie cu Maiorescu sau Mite Kremnitz. \xc3\x8en fapt, Mite \xc8\x99i B\xc4\x83l\xc4\x83uca s\xc3\xaent, \xc3\xaentr-un chip mai profund, ni\xc8\x99te opere lirice, \xc8\x99i \xc3\xaen destinul tragic al poetului criticul \xc3\xae\xc8\x99i citea propria nefericire.\n_START_SECTION_\nStudiile junimiste\n_START_PARAGRAPH_\nSpre sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul vie\xc8\x9bii, p\xc4\x83r\xc4\x83sind aproape de tot foiletonul critic, Lovinescu se dedic\xc4\x83 studiilor junimiste, \xc8\x99i hot\xc4\x83rirea sa nu e f\xc4\x83r\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu temperatura moral\xc4\x83 a momentului. Agita\xc8\x9biile politice din deceniul al IV-lea \xc3\xael nelini\xc8\x99tesc, \xc8\x99i, v\xc4\x83z\xc3\xaend ce \xc3\xaenfumurate, intolerante confuzii amenin\xc8\x9b\xc4\x83 din nou cultura rom\xc3\xa2n\xc4\x83, criticul se g\xc3\xaende\xc8\x99te s\xc4\x83 reactualizeze spiritul clarv\xc4\x83z\xc4\x83tor al lui Maiorescu. Cele dou\xc4\x83 tomuri ale monografiei T. Maiorescu (1940), urmate de T. Maiorescu \xc8\x99i contemporanii lui, I, II (1943, 1944), T. Maiorescu \xc8\x99i posteritatea lui critic\xc4\x83(1943), de bro\xc8\x99ura Petre Carp (1941) \xc8\x99i de o Antologie a ideologiei junimiste constitue o oper\xc4\x83 critic\xc4\x83 impresionant\xc4\x83, comparabil\xc4\x83 cu aceea a lui Sainte-Beuve despre Port-Royal.\n_START_SECTION_\nMoartea\n_START_PARAGRAPH_\nLovinescu se afl\xc4\x83, acum, \xc3\xaen pragul mor\xc8\x9bii \xc8\x99i toate ideile sale, de o limpezime \xc8\x99i o gravitate nefireasc\xc4\x83, r\xc4\x83zbat \xc3\xaentr-un t\xc4\x83r\xc3\xaem metafizic. De\xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83cat de timpuriu cu ideea dispari\xc8\x9biei, omului care citise at\xc3\xaetea opere pline de ideea z\xc4\x83d\xc4\x83rniciei vie\xc8\x9bii \xc3\xaei e totu\xc8\x99i team\xc4\x83 s\xc4\x83 priveasc\xc4\x83 negurile de dincolo de por\xc8\x9bile negre. Bolnav, el se g\xc3\xaende\xc8\x99te la izb\xc4\x83vire, \xc8\x99i gestul de tandre\xc8\x9be al unui confrate \xc3\xael mi\xc8\x99c\xc4\x83 p\xc3\xaen\xc4\x83 la lacrimi. \xe2\x80\x9eUluit \xe2\x80\x94 r\xc4\x83spunde el lui Tudor Arghezi, \xc3\xaen Informa\xc8\x9bia zilei (31 mai 1943), cu c\xc3\xaeteva s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni \xc3\xaenaintea mor\xc8\x9bii \xe2\x80\x94 m\xc4\x83 \xc8\x9bin acum de zidurile pr\xc4\x83bu\xc8\x99ite, ca dup\xc4\x83 un cutremur, c\xc4\x83ci \xc3\xaen timpul ei mi s-a ar\xc4\x83tat at\xc3\xaeta interes, dragoste, devotament din partea at\xc3\xaetor persoane mai de aproape sau mai de departe, c\xc4\x83rora nu le acordasem dec\xc3\xaet... r\xc4\x83bdare \xc8\x99i cifre de evalu\xc4\x83ri, \xc3\xaenc\xc3\xaet \xc3\xaentregul meu univers moral s-a zguduit din temelii... M\xc4\x83 simt s\xc4\x83rac \xc8\x99i umil, ru\xc8\x99inat de mine \xc3\xaensumi \xc8\x99i mai nevrednic dec\xc3\xaet to\xc8\x9bi cei ce m\xc4\x83 \xc3\xaenconjoar\xc4\x83 [...]. \xc3\xaenfiora\xc8\x9bi, ne str\xc3\xa2ngem uneltele s\xc4\x83race de lut \xc8\x99i ascult\xc4\x83m torsul stelelor."\n_START_SECTION_\nPosteritatea operei sale\n_START_PARAGRAPH_\nFiica sa, Monica Lovinescu emigreaz\xc4\x83 \xc3\xaen Occident \xc8\x99i lucreaz\xc4\x83 la postul de Radio Europa Liber\xc4\x83. Dup\xc4\x83 moartea lui Lovinescu, so\xc8\x9bia sa Ecaterina Lovinescu B\xc4\x83l\xc4\x83cioiu este arestat\xc4\x83 la o v\xc3\xa2rst\xc4\x83 \xc3\xaenaintat\xc4\x83, peste 70 de ani \xc8\x99i condamnat\xc4\x83 s\xc4\x83 execute \xc3\xaenchisoare politic\xc4\x83. Reu\xc8\x99e\xc8\x99te s\xc4\x83 salveze de perchezi\xc8\x9bii unul dintre manuscrisele volumelor de Memorii publicat postum. \xc3\x8entreaga poveste se g\xc4\x83se\xc8\x99te \xc3\xaen volum non fiction alc\xc4\x83tuit de Doina Jela, Aceast\xc4\x83 dragoste care ne leag\xc4\x83, dar \xc8\x99i \xc3\xaen volumele autobiografice ale Monic\xc4\x83i Lovinescu, La apa Vavilonului sau sunt pres\xc4\x83rate \xc3\xaen Jurnalele acesteia. Biblioteca lui Eugen Lovinescu a fost confiscat\xc4\x83 \xc8\x99i c\xc4\x83r\xc8\x9bile au fost arse \xc3\xaentr-o cas\xc4\x83 conspirativ\xc4\x83 a Securit\xc4\x83\xc8\x9bii Statului din centrul Bucure\xc8\x99tiului. \xc3\x8en urma arest\xc4\x83rii so\xc8\x9biei lui Eugen Lovinescu, procurorul care s-a ocupat de caz s-a mutat imediat \xc3\xaen apartamentul din blocul situat \xc3\xaen fa\xc8\x9ba Facult\xc4\x83\xc8\x9bii de Drept a Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Bucure\xc8\x99ti. Fostul procuror comunist a eliberat acel apartament abia \xc3\xaen anul 2001, dup\xc4\x83 un proces lung \xc8\x99i obositor. Acum, \xc3\xaen acel spa\xc8\x9biu func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc3\xaen prezent funda\xc8\x9bia "Casa Lovinescu".'