b'\n_START_ARTICLE_\nColectivism\n_START_PARAGRAPH_\nColectivismul este o atitudine moral\xc4\x83, filosofie politic\xc4\x83, ideologie sau perspectiv\xc4\x83 social\xc4\x83 care pune accentul pe grup \xc8\x99i interesele sale. Colectivismul este opusul individualismului. Colectivi\xc8\x99tii se concentreaz\xc4\x83 pe interesele unei comunit\xc4\x83\xc8\x9bi, societ\xc4\x83\xc8\x9bi sau na\xc8\x9biuni fa\xc8\x9b\xc4\x83 de diferite tipuri de sisteme politice, economice \xc8\x99i educa\xc8\x9bionale.\n_START_SECTION_\nTipologie\n_START_PARAGRAPH_\nColectivismul este de dou\xc4\x83 tipuri: un \xe2\x80\x9ecolectivism orizontal\xe2\x80\x9d, bazat pe egalitate \xc8\x99i pe implicarea \xc8\x99i cooperarea oamenilor \xc3\xaen \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9birea bunurilor, \xc8\x99i un \xe2\x80\x9ecolectivism vertical\xe2\x80\x9d, bazat pe existen\xc8\x9ba unei ierarhii \xc8\x99i pe supunerea indivizilor unei anumite autorit\xc4\x83\xc8\x9bi. Colectivismul orizontal se bazeaz\xc4\x83 pe ipoteza c\xc4\x83 fiecare individ este mai mult sau mai pu\xc8\x9bin egal, \xc3\xaen timp ce colectivismul vertical presupune c\xc4\x83 indivizii sunt fundamental diferi\xc8\x9bi unii de al\xc8\x9bii. Anarhistul social Aleksandr Berkman, care a fost un colectivist orizontal, a sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 egalitatea nu presupune suprimarea individualit\xc4\x83\xc8\x9bii, ci o cantitate egal\xc4\x83 de libertate \xc8\x99i o oportunitate egal\xc4\x83 a indivizilor \xc3\xaen a-\xc8\x99i dezvolta propriile abilit\xc4\x83\xc8\x9bi \xc8\x99i talente._NEWLINE_Colectivi\xc8\x99tii orizontali tind s\xc4\x83 favorizeze adoptarea democratic\xc4\x83 a deciziilor, \xc3\xaen timp ce colectivi\xc8\x99tii verticali cred \xc3\xaen necesitatea existen\xc8\x9bei unui lan\xc8\x9b de comand\xc4\x83 mai strict. Colectivismul orizontal pune accentul pe obiectivele comune, pe interdependen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i sociabilitate. Colectivismul vertical subliniaz\xc4\x83 integritatea unui grup (de exemplu, familie sau na\xc8\x9biune) \xc8\x99i se a\xc8\x99teapt\xc4\x83 ca indivizii s\xc4\x83 se sacrifice pentru grup, dac\xc4\x83 este necesar, \xc8\x99i promoveaz\xc4\x83 concuren\xc8\x9ba \xc3\xaentre grupuri diferite.\n_START_SECTION_\nCritici liberale clasice\n_START_PARAGRAPH_\nExist\xc4\x83 dou\xc4\x83 obiec\xc8\x9bii principale cu privire la colectivism, care sunt formulate pornind de la ideile individualismului. Prima obiec\xc8\x9bie este c\xc4\x83 colectivismul reprim\xc4\x83 individualitatea \xc8\x99i diversitatea, insist\xc3\xa2nd asupra unei identit\xc4\x83\xc8\x9bi sociale comune, cum ar fi na\xc8\x9bionalitatea sau un alt aspect majoritar. Cea de-a doua este c\xc4\x83 colectivismul este str\xc3\xa2ns legat de etatism \xc8\x99i de diminuarea libert\xc4\x83\xc8\x9bii atunci c\xc3\xa2nd autoritatea politic\xc4\x83 este utilizat\xc4\x83 pentru a promova obiectivele colectiviste._NEWLINE_Critica colectivismului a fost realizat\xc4\x83 de individuali\xc8\x99tii liberali precum liberali\xc8\x99tii clasici, libertarienii, obiectivi\xc8\x99tii \xc8\x99i anarho-individuali\xc8\x99tii. O important\xc4\x83 critic\xc4\x83 modern\xc4\x83 a colectivismului economic este cea prezentat\xc4\x83 de Friedrich Hayek \xc3\xaen cartea Drumul c\xc4\x83tre servitute, publicat\xc4\x83 \xc3\xaen 1944._NEWLINE_Ludwig von Mises a scris:_NEWLINE_Pe de alt\xc4\x83 parte, aplicarea ideilor de baz\xc4\x83 ale colectivismului nu poate duce la nimic altceva dec\xc3\xa2t la dezintegrare social\xc4\x83 \xc8\x99i la perpetuarea conflictului armat. Este adev\xc4\x83rat c\xc4\x83 fiecare varietate de colectivism promite pacea etern\xc4\x83, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu ziua victoriei sale decisive \xc8\x99i r\xc4\x83sturnarea final\xc4\x83 \xc8\x99i exterminarea tuturor celorlalte ideologii \xc8\x99i a sus\xc8\x9bin\xc4\x83torilor lor. ... Imediat \xc3\xaens\xc4\x83 ce o fac\xc8\x9biune a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 c\xc3\xa2\xc8\x99tige sprijinul majorit\xc4\x83\xc8\x9bii cet\xc4\x83\xc8\x9benilor \xc8\x99i a ob\xc8\x9binut, astfel, controlul asupra ma\xc8\x99in\xc4\x83riilor guvernamentale, are libertatea de a refuza minorit\xc4\x83\xc8\x9bii toate aceste drepturi democratice prin mijloacele de care s-a folosit anterior \xc3\xaen propria sa lupt\xc4\x83 pentru suprema\xc8\x9bie.\n_START_SECTION_\nCritici socialiste\n_START_PARAGRAPH_\nMul\xc8\x9bi sociali\xc8\x99ti, \xc3\xaen special libertarienii sociali\xc8\x99ti, anarho-individuali\xc8\x99tii \xc8\x99i De Leoni\xc8\x99tii, critic\xc4\x83 conceptul de colectivism. Unii anti-colectivi\xc8\x99ti argumenteaz\xc4\x83 adesea c\xc4\x83 toate societ\xc4\x83\xc8\x9bile autoritare \xc8\x99i totalitare sunt \xc3\xaen realitate colectiviste (vertical). Sociali\xc8\x99tii sus\xc8\x9bin c\xc4\x83 capitalismul modern \xc8\x99i proprietatea privat\xc4\x83, care se bazeaz\xc4\x83 pe structuri de proprietate corporatiste, sunt forme de colectivism organic care contrasteaz\xc4\x83 profund cu percep\xc8\x9bia c\xc4\x83 capitalismul este un sistem de schimb liber de m\xc4\x83rfuri. Sociali\xc8\x99tii argumenteaz\xc4\x83, uneori, c\xc4\x83 adev\xc4\x83ratul individualism poate exista doar atunci c\xc3\xa2nd indivizii sunt liberi de structurile sociale coercitive \xc8\x99i pot s\xc4\x83-\xc8\x99i urm\xc4\x83reasc\xc4\x83 propriile interese, care pot fi realizate numai prin proprietatea comun\xc4\x83 asupra mijloacelor de produc\xc8\x9bie \xc8\x99i prin acces liber la mijloacele de trai, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t nici un individ nu are putere coercitiv\xc4\x83 asupra altor persoane._NEWLINE_George Orwell, un activist socialist democratic, credea c\xc4\x83 colectivismul avea ca efect emanciparea unei minorit\xc4\x83\xc8\x9bi de indivizi \xc8\x99i conducea la asuprirea majorit\xc4\x83\xc8\x9bii popula\xc8\x9biei \xc3\xaen numele unui ideal precum libertatea._NEWLINE_Nu se poate spune prea des - \xc3\xaen orice caz, nu se spune aproape suficient de des - c\xc4\x83 colectivismul nu este \xc3\xaen mod inerent democratic, ci, dimpotriv\xc4\x83, d\xc4\x83 unei minorit\xc4\x83\xc8\x9bi tiranice asemenea puteri, pe care nici inchizitorii spanioli nu le-au visat vreodat\xc4\x83._NEWLINE_Dar \xc3\xaen urm\xc4\x83toarea propozi\xc8\x9bie el avertizeaz\xc4\x83, de asemenea, asupra tiraniei exercitate de proprietatea privat\xc4\x83 asupra mijloacelor de produc\xc8\x9bie:_NEWLINE_... c\xc4\x83 o \xc3\xaentoarcere la concuren\xc8\x9ba \xe2\x80\x9eliber\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc3\xaenseamn\xc4\x83 pentru marea mas\xc4\x83 a oamenilor o tiranie, probabil, mai rea, pentru c\xc4\x83 este mai iresponsabil\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea a statului._NEWLINE_Marxi\xc8\x99tii critic\xc4\x83 aceast\xc4\x83 utilizare a termenului \xe2\x80\x9ecolectivism\xe2\x80\x9d, pe motiv c\xc4\x83 toate societ\xc4\x83\xc8\x9bile se bazeaz\xc4\x83 pe interesele de clas\xc4\x83 \xc8\x99i, prin urmare, toate societ\xc4\x83\xc8\x9bile ar putea fi considerate \xe2\x80\x9ecolectiviste\xe2\x80\x9d. Idealul liberal al individului liber este v\xc4\x83zut dintr-o perspectiv\xc4\x83 marxist\xc4\x83 ca o perdea de fum pentru interesele colective ale clasei capitaliste. Anarhi\xc8\x99tii sociali sus\xc8\x9bin c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eindividualismul\xe2\x80\x9d este un paravan pentru interesele clasei superioare. Anarhista Emma Goldman a scris:_NEWLINE_\xe2\x80\x9eindividualismul ferm\xe2\x80\x9d... este doar o \xc3\xaencercare mascat\xc4\x83 de a reprima \xc8\x99i \xc3\xaenvinge individul \xc8\x99i individualitatea lui. A\xc8\x99a-numitul individualism este conceptul social \xc8\x99i economic laissez-faire: exploatarea maselor de c\xc4\x83tre clasele conduc\xc4\x83toare prin mijloace de \xc3\xaen\xc8\x99el\xc4\x83ciune legale, \xc3\xaenjosire spiritual\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaendoctrinare sistematic\xc4\x83 cu un spirit servil ... Acest \xe2\x80\x9eindividualism\xe2\x80\x9d corupt \xc8\x99i pervers este c\xc4\x83ma\xc8\x99a de for\xc8\x9b\xc4\x83 a individualit\xc4\x83\xc8\x9bii. ... El a condus inevitabil la cea mai mare sclavie modern\xc4\x83, iar distinc\xc8\x9bia de clas\xc4\x83 cea mai cras\xc4\x83 a f\xc4\x83cut ca milioane de persoane s\xc4\x83 tr\xc4\x83iasc\xc4\x83 la limita subzisten\xc8\x9bei. \xe2\x80\x9eIndividualismul ferm\xe2\x80\x9d a \xc3\xaensemnat \xe2\x80\x9eindividualism\xe2\x80\x9d pentru st\xc4\x83p\xc3\xa2ni, \xc3\xaen timp ce oamenii sunt \xc3\xaenregimenta\xc8\x9bi \xc3\xaentr-o cast\xc4\x83 de sclavi pentru a servi o m\xc3\xa2n\xc4\x83 de \xe2\x80\x9esupraoameni\xe2\x80\x9d. ... \xe2\x80\x9eIndividualismul ferm\xe2\x80\x9d este pur \xc8\x99i simplu una din multele \xc3\xaen\xc8\x99el\xc4\x83ciuni f\xc4\x83cute de clasa conduc\xc4\x83toare pentru a-\xc8\x99i masca afacerile ne\xc3\xaenfr\xc3\xa2nate \xc8\x99i \xc8\x99antajul politic._NEWLINE_Ca r\xc4\x83spuns la criticile realizate de diverse grupuri pro-capitaliste care sus\xc8\x9bin c\xc4\x83 proprietatea public\xc4\x83 sau proprietatea comun\xc4\x83 asupra mijloacelor de produc\xc8\x9bie este o form\xc4\x83 de colectivism, sociali\xc8\x99tii sus\xc8\x9bin c\xc4\x83 proprietatea comun\xc4\x83 asupra mijloacelor de produc\xc8\x9bie nu lezeaz\xc4\x83 drepturile individuale, ci c\xc4\x83 este, \xc3\xaen schimb, o for\xc8\x9b\xc4\x83 eliberatoare care transcende falsa dihotomie dintre individualism \xc8\x99i colectivism. Sociali\xc8\x99tii sus\xc8\x9bin c\xc4\x83 aceste critici confund\xc4\x83 conceptul de proprietate privat\xc4\x83 asupra mijloacelor de produc\xc8\x9bie cu bunurile personale \xc8\x99i produc\xc8\x9bia individual\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAlte critici\n_START_PARAGRAPH_\nAyn Rand, creatoarea filozofiei obiectiviste \xc8\x99i o adversar\xc4\x83 deosebit de vocal\xc4\x83 a colectivismului, a sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 acesta a condus la totalitarism. Ea a sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 \xe2\x80\x9ecolectivismul \xc3\xaenseamn\xc4\x83 subjugarea individului c\xc4\x83tre un grup\xe2\x80\x9d \xc8\x99i c\xc4\x83 \xe2\x80\x9ede-a lungul istoriei, nici un tiran nu a ajuns la putere dec\xc3\xa2t atunci c\xc3\xa2nd a pretins c\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 binele comun\xe2\x80\x9d. Ea a mai afirmat c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eororile pe care nici un om nu ar \xc3\xaendr\xc4\x83zni s\xc4\x83 le ia \xc3\xaen considerare pentru sinele s\xc4\x83u egoist sunt s\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99ite cu o con\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 curat\xc4\x83 de altrui\xc8\x99ti care le justific\xc4\x83 prin binele comun.\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9eAltrui\xc8\x99tii\xe2\x80\x9d la care se refer\xc4\x83 Rand nu sunt cei care practic\xc4\x83 caritatea sau bun\xc4\x83voin\xc8\x9ba simpl\xc4\x83, ci mai degrab\xc4\x83 cei care cred \xc3\xaen doctrina etic\xc4\x83 a altruismului a lui Auguste Comte care sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 este \xe2\x80\x9eo obliga\xc8\x9bie politic\xc4\x83 \xc8\x99i moral\xc4\x83 a individului de a-\xc8\x99i sacrifica propriile interese pentru o bun\xc4\x83stare social\xc4\x83 superioar\xc4\x83\xe2\x80\x9d.).'