b'\n_START_ARTICLE_\nUrs\n_START_SECTION_\nDescriere\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc8\x99ii sunt animale carnivore de talie mare, voluminoase, masive \xc8\x99i greoaie. Ursul malaiez  (Helarctos malayanus) este cel mai mic reprezentant al familiei: lungimea corpului 1,2-1,5 m, greutatea 27-70 kg. Ursul brun are o lungime de 2 m \xc8\x99i o greutate de 150-250 kg, iar ursul polar o lungime de 2,4-2,7 m \xc8\x99i o  greutate de 400-590 kg. Cel mai mare reprezentant este ursul grizzly cu  o lungime de 2,8 m \xc8\x99i o greutate de 780 kg, fiind cele mai mare mamifer carnivor actual. Masculii sunt cam cu 1/5 mai mari dec\xc3\xa2t femelele. Tr\xc4\x83iesc p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 15-30 de ani \xc3\xaen stare liber\xc4\x83, iar \xc3\xaen captivitate, un urs polar a tr\xc4\x83it 47 de ani._NEWLINE_Ur\xc8\x99ii au, \xc3\xaen general, capul rotund \xc8\x99i mare \xc8\x99i g\xc3\xa2tul scurt \xc8\x99i gros. Botul este alungit \xc8\x99i, de obicei, trunchiat, iar buzele sunt mobile, mult desprinse de gingie. Urechile sunt scurte, drepte \xc8\x99i rotunjite, iar ochi relativ mici. Coada este scurt\xc4\x83, vestigial\xc4\x83 \xc8\x99i, de regul\xc4\x83, ascuns\xc4\x83 \xc3\xaentre perii bl\xc4\x83nii. _NEWLINE_Picioarele anterioare \xc8\x99i posterioare, potrivit de lungi, puternice \xc8\x99i groase, au c\xc3\xa2te cinci degete prev\xc4\x83zute cu gheare foarte mari, puternice, \xc3\xaencovoiate, ascu\xc8\x9bite \xc8\x99i neretractile, pe care le folosesc la sf\xc3\xa2\xc8\x99iat prada \xc8\x99i la s\xc4\x83pat p\xc4\x83m\xc3\xa2ntul. T\xc4\x83lpile, la ur\xc8\x99ii tere\xc8\x99tri sunt p\xc4\x83roase, iar la cei c\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83tori, gola\xc8\x99e. _NEWLINE_Denti\xc8\x9bia are urm\xc4\x83toarea formul\xc4\x83: 3\xe2\x80\xa21\xe2\x80\xa2(4-3)\xe2\x80\xa22/3\xe2\x80\xa21\xe2\x80\xa2(4-3)\xe2\x80\xa2(3-2) x 2 = 36-42 de din\xc8\x9bi. Incisivii ursidelor sunt relativ mari, cu o coroan\xc4\x83 crestat\xc4\x83, iar caninii deosebit de puternici. M\xc4\x83selele sunt adaptate pentru mestecarea hranei vegetale. Premolarii sunt de tot redu\xc8\x99i, iar molarii bine dezvolta\xc8\x9bi, av\xc3\xa2nd o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 triturant\xc4\x83 complicat\xc4\x83 \xc8\x99i prev\xc4\x83zut\xc4\x83 cu tuberculi la\xc8\x9bi. M\xc4\x83selele carnasiere (ultimul premolar superior \xc8\x99i primul molar inferior), \xc3\xaen special cea inferioar\xc4\x83, \xc8\x99i-au pierdut caracterul de din\xc8\x9bi t\xc4\x83ietori, devenind tuberculate. _NEWLINE_Limba ursidelor este neted\xc4\x83, stomacul simplu, intestinul sub\xc8\x9bire pu\xc8\x9bin diferen\xc8\x9biat de intestinul gros, iar cecul lipse\xc8\x99te._NEWLINE_Craniul cerebral al ur\xc8\x99ilor este alungit \xc8\x99i prev\xc4\x83zut cu o creast\xc4\x83 bine dezvoltat\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nEste o gre\xc8\x99eal\xc4\x83 s\xc4\x83 se cread\xc4\x83 c\xc4\x83 ur\xc8\x99ii se mi\xc8\x99c\xc4\x83 \xc3\xaencet, greoi \xc8\x99i ne\xc3\xaendem\xc3\xa2natic. \xc3\x8en realitate, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de masivitatea evident\xc4\x83 a corpului, ei alearg\xc4\x83 repede \xc8\x99i sunt rezisten\xc8\x9bi, iar \xc3\xaen mi\xc8\x99c\xc4\x83ri sunt aten\xc8\x9bi \xc8\x99i preci\xc8\x99i. Ur\xc8\x99ii au un mers t\xc3\xa2r\xc8\x99\xc3\xa2it, c\xc4\x83lc\xc3\xa2nd pe toat\xc4\x83 talpa (sunt plantigrazi) \xc8\x99i ating p\xc4\x83m\xc3\xa2ntul cu c\xc4\x83lc\xc3\xa2iul. Ei pot umbla \xc8\x99i pe picioarele posterioare, se pot c\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83ra pe arbori, \xc3\xaendeosebi speciile de talie mai mic\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaenoat\xc4\x83 bine. _NEWLINE_Dintre sim\xc8\x9buri, cel mai bine dezvoltat este mirosul, apoi auzul, v\xc4\x83zul este cel mai pu\xc8\x9bin dezvoltat._NEWLINE_Ur\xc8\x99ii sunt animale nocturne sau crepusculare, iar ziua stau ascun\xc8\x99i \xc3\xaen scorburi de copaci sau b\xc3\xa2rloguri. _NEWLINE_Cele mai multe specii sunt terestre sau arboricole \xc8\x99i locuiesc \xc3\xaen p\xc4\x83duri mari \xc8\x99i dese sau \xc3\xaen \xc8\x9binuturi st\xc3\xa2ncoase, hoin\xc4\x83rind pe suprafe\xc8\x9be \xc3\xaentinse. Unele specii tr\xc4\x83iesc pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 ape curg\xc4\x83toare sau st\xc4\x83t\xc4\x83toare, bogate \xc3\xaen hran\xc4\x83, \xc8\x99i numai ursul polar este o specie marin\xc4\x83. _NEWLINE_Ur\xc8\x99ii tr\xc4\x83iesc, de regul\xc4\x83, singuratici (sunt solitari) \xc8\x99i numai \xc3\xaen perioadele de reproducere pot fi v\xc4\x83zute perechi._NEWLINE_Ur\xc8\x99ii din \xc8\x9binuturile temperate \xc8\x99i reci hiberneaz\xc4\x83, afar\xc4\x83 de ursul polar, care este activ tot timpul anului. Toamna ei se \xc3\xaengra\xc8\x99\xc4\x83, iar iarna se retrag \xc3\xaentr-un ad\xc4\x83post care-i fere\xc8\x99te de ploi, viscol \xc8\x99i \xc3\xaenghe\xc8\x9b \xc8\x99i nu-\xc8\x99i mai caut\xc4\x83 hran\xc4\x83. \xc3\x8en culcu\xc8\x99 dorm toat\xc4\x83 iarna, f\xc4\x83r\xc4\x83 ca somnul lor s\xc4\x83 fie o hibernare propriu-zis\xc4\x83: temperatura corpului lor nu scade, iar func\xc8\x9biile de baz\xc4\x83, ca respira\xc8\x9bia \xc8\x99i circula\xc8\x9bia,  continu\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 modific\xc4\x83ri. Hiberna\xc8\x9bia lor nu const\xc4\x83 \xc3\xaentr-un somn continuu, ci este mai mult o ame\xc8\x9beal\xc4\x83 pe jum\xc4\x83tate con\xc8\x99tient\xc4\x83, din care se de\xc8\x99teapt\xc4\x83 imediat ce sunt deranja\xc8\x9bi. Dac\xc4\x83 ei sunt surprin\xc8\x99i \xc3\xaen b\xc3\xa2rlog sau dac\xc4\x83 vremea se \xc3\xaenc\xc4\x83lze\xc8\x99te, se trezesc u\xc8\x99or din acest somn \xc8\x99i pot fugi ori \xc3\xae\xc8\x99i reiau activitatea, o situa\xc8\x9bie ne\xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 la alte mamifere hibernante. Ursul polar, care are hrana la dispozi\xc8\x9bie este activ tot timpul anului \xc8\x99i nu intr\xc4\x83 deloc \xc3\xaen somnul de iarn\xc4\x83, doar femelele gestante se retrag \xc3\xaen ad\xc4\x83posturi, unde dau na\xc8\x99tere puilor._NEWLINE_Ur\xc8\x99ii sunt animale pa\xc8\x99nice, care evit\xc4\x83 conflictele at\xc3\xa2t \xc3\xaentre ele, c\xc3\xa2t \xc8\x99i cu alte animale sau cu omul. Dac\xc4\x83 trebuie s\xc4\x83-\xc8\x99i apere puii, hrana ori teritoriul, ei devin adversari extraordinar de periculo\xc8\x99i. Pe om, ursul nu-l atac\xc4\x83 dec\xc3\xa2t dac\xc4\x83-l \xc3\xaent\xc4\x83r\xc3\xa2t\xc4\x83 sau \xc3\xael r\xc4\x83ne\xc8\x99te, adic\xc4\x83 dac\xc4\x83-l provoac\xc4\x83, dar \xc3\xaen general, se simt \xc3\xaen largul lor departe de a\xc8\x99ez\xc4\x83rile omene\xc8\x99ti. \xc3\x8en apropierea a\xc8\x99ez\xc4\x83rilor omene\xc8\x99ti se transform\xc4\x83 \xc3\xaen fiare de temut, atac\xc3\xa2nd atunci c\xc3\xa2nd sunt \xc3\xaenfometa\xc8\x9bi \xc8\x99i mamifere mari.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc8\x99ii sunt animale omnivore \xc3\xaen sensul cel mai strict al cuv\xc3\xa2ntului, hrana fiind de origine at\xc3\xa2t animal\xc4\x83, c\xc3\xa2t \xc8\x99i vegetal\xc4\x83. _NEWLINE_Pot s\xc4\x83 se hr\xc4\x83neasc\xc4\x83 timp \xc3\xaendelungat exclusiv cu vegetale, cu fructe de toate felurile, boabe, semin\xc8\x9be, gr\xc4\x83un\xc8\x9be de cereale, r\xc4\x83d\xc4\x83cini, frunze, ierburi suculente, muguri de arbori \xc8\x99i miere de albine. Dup\xc4\x83 trecerea peste iarn\xc4\x83 m\xc4\x83n\xc3\xaenc\xc4\x83 o serie de ierburi, r\xc4\x83d\xc4\x83cini, mu\xc8\x99chi de p\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i furnici, toate cu efecte laxative. \xc3\x8en tinere\xc8\x9be ur\xc8\x99ii sunt probabil numai erbivori, iar unele specii \xc8\x99i mai t\xc3\xa2rziu se hr\xc4\x83nesc mai bucuros cu vegetale dec\xc3\xa2t cu carne. _NEWLINE_Dintre animale m\xc4\x83n\xc3\xa2nc\xc4\x83 tot ce pot prinde: pe\xc8\x99ti, foci, cerbi, mamifere mici, p\xc4\x83s\xc4\x83ri, ou\xc4\x83 de p\xc4\x83s\xc4\x83ri, insecte \xc8\x99i chiar cadavre care \xc3\xaenc\xc4\x83 n-au intrat \xc3\xaen putrefac\xc8\x9bie.\n_START_SECTION_\nReproducerea\n_START_PARAGRAPH_\nReproducerea are loc o singur\xc4\x83 dat\xc4\x83 pe an. \xc3\x8emperecherea are loc de obicei prim\xc4\x83vara (la ursul brun din aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen iunie). Gesta\xc8\x9bia dureaz\xc4\x83 mult, 6-9 luni, din cauza implant\xc4\x83rii \xc3\xaent\xc3\xa2rziate a ovulelor fecundate. Femela na\xc8\x99te 1-5 pui, prin octombrie-martie, (la ursul brun \xc3\xaen timpul iernii)._NEWLINE_Puii sunt foarte mici la na\xc8\x99tere (c\xc3\xa2t un \xc8\x99obolan), c\xc3\xa2nt\xc4\x83rind doar 228-453 g. Ei sunt neputincio\xc8\x99i \xc8\x99i orbi \xc8\x99i r\xc4\x83m\xc3\xa2n cu mama, care-i \xc3\xaengrije\xc8\x99te cu mult\xc4\x83 dragoste \xc8\x99i grij\xc4\x83, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul toamnei. Maturitatea sexual\xc4\x83 o ating la 2,5-6 ani (la ursul brun la v\xc3\xa2rsta de 3 ani). _NEWLINE_Unele specii (de ex. ursul cu ochelari (Tremarctos ornatus)) sunt monogame, altele  (de ex. ursul polar) sunt poligame.\n_START_SECTION_\nR\xc4\x83sp\xc3\xa2ndire\n_START_PARAGRAPH_\nUrsidele au ap\xc4\x83rut \xc3\xaen eocen. \xc3\x8en prezent sunt r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite \xc3\xaen emisfera nordic\xc4\x83 din Eurasia, America \xc8\x99i \xc3\xaen partea de nord a Americii de Sud. Cu excep\xc8\x9bia ursului polar, care tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen Arctica, speciile acestei familii sunt r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite \xc3\xaen regiunile temperate \xc8\x99i tropicale. Nu exist\xc4\x83 ur\xc8\x99i \xc3\xaen Africa, Madagascar, Australia, Antarctica \xc8\x99i \xc3\xaen majoritatea insulelor oceanice.\n_START_SECTION_\nImportan\xc8\x9ba\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc8\x99ii fac pu\xc8\x9bine stric\xc4\x83ciuni. Sunt v\xc3\xa2na\xc8\x9bi pentru blana \xc8\x99i uneori pentru carnea lor.'