b"\n_START_ARTICLE_\nTranzitul lui Venus\n_START_PARAGRAPH_\nTranzitul lui Venus reprezint\xc4\x83 intervalul de timp \xc3\xaen care planeta Venus se interpune \xc3\xaentre P\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i Soare, obtur\xc3\xa2nd o mic\xc4\x83 parte a discului solar. Acest tranzit astronomic este similar cu o eclips\xc4\x83 solar\xc4\x83, cu deosebirea c\xc4\x83, de\xc8\x99i diametrul lui Venus este de 4 ori mai mare dec\xc3\xa2t cel al Lunii, proiec\xc8\x9bia planetei Venus este mult mai mic\xc4\x83 \xc3\xaentruc\xc3\xa2t se afl\xc4\x83 la o distan\xc8\x9b\xc4\x83 mai mare de Terra. \xc3\x8enainte de era spa\xc8\x9bial\xc4\x83 observarea tranzitului lui Venus i-a ajutat pe cercet\xc4\x83tori s\xc4\x83 calculeze distan\xc8\x9ba dintre Soare \xc8\x99i Terra cu ajutorul principiului paralaxei.\n_START_SECTION_\nDescriere\n_START_PARAGRAPH_\nTranzitul lui Venus este unul dintre fenomenele previzibile cele mai rare; el se repet\xc4\x83 \xc3\xaen cicluri de c\xc3\xa2te aproximativ 243 de ani, fiecare ciclu cuprinz\xc3\xa2nd 4 tranzituri, grupate \xc3\xaen dou\xc4\x83 perechi de tranzituri. \xc3\x8entre cele 2 tranzituri ale oric\xc4\x83rei perechi se scurg c\xc3\xa2te opt ani. La r\xc3\xa2ndul lor perechile sunt separate \xc3\xaentre ele \xc3\xaen mod alternativ de 105,5 sau 121,5 ani. Aceast\xc4\x83 periodicitate reflect\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 perioadele orbitale ale Terrei \xc8\x99i ale lui Venus sunt aproape \xc3\xaen rezonan\xc8\x9b\xc4\x83, cu valori de 8:13 \xc8\x99i 243:395._NEWLINE_\xc3\x8en secolul trecut nu a avut loc niciun tranzit al lui Venus. \xc3\x8en secolul al XXI-lea primul tranzit din prima pereche a avut loc la 8 iunie 2004, iar al doilea la 5 \xc8\x99i 6 iunie 2012. Dup\xc4\x83 2012 urm\xc4\x83toarea pereche de tranzituri ale planetei Venus vor fi abia \xc3\xaen decembrie 2117 \xc8\x99i decembrie 2125.\n_START_SECTION_\nImportan\xc8\x9b\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPe baza observ\xc4\x83rii celor dou\xc4\x83 tranzituri ale lui Venus, din 1761 \xc8\x99i 1769, astronomul iezuit Maximilian Hell a calculat distan\xc8\x9ba de la P\xc4\x83m\xc3\xa2nt la Soare cu o marj\xc4\x83 de eroare \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bit\xc4\x83 de-abia \xc3\xaen secolul al XX-lea. \xc3\x8en anul 1771 Hell a devenit membru al Academiei Regale Suedeze de \xc8\x98tiin\xc8\x9be.\n_START_SECTION_\nObservarea\n_START_PARAGRAPH_\nVenus apare ca un mic punct negru pe fundalul Soarelui, pe care \xc3\xael traverseaz\xc4\x83 pe o traiectorie aproape dreapt\xc4\x83 \xc3\xaen decurs de c\xc3\xa2teva ore (\xc3\xaen func\xc8\x9bie de traiectorie). \xc3\x8en mod normal tranzitul poate fi v\xc4\x83zut \xc8\x99i cu ochiul liber, dar pentru siguran\xc8\x9b\xc4\x83 trebuie respectate acelea\xc8\x99i reguli de pav\xc4\x83z\xc4\x83 ca \xc8\x99i \xc3\xaen cazul tuturor eclipselor solare (ochelari fumurii)._NEWLINE_ _NEWLINE_Aten\xc8\x9bie! Observarea discului solar f\xc4\x83r\xc4\x83 protec\xc8\x9bie poate provoca ochilor leziuni permanente sau chiar orbire.\n_START_SECTION_\nConjunc\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en cea mai mare parte a cazurilor, c\xc3\xa2nd planetele Venus \xc8\x99i P\xc4\x83m\xc3\xa2nt sunt \xc3\xaen conjunc\xc8\x9bie, ele nu sunt aliniate cu Soarele. Orbita lui Venus este \xc3\xaenclinat\xc4\x83 cu 3,4\xc2\xb0 \xc3\xaen raport cu orbita P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului \xc8\x99i trece, prin urmare, pe cer, deasupra (sau dedesubtul) Soarelui. Observat\xc4\x83 de pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt, Venus \xc3\xaen conjunc\xc8\x9bie inferioar\xc4\x83 poate fi distan\xc8\x9bat\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 6\xc2\xb0 de Soare de\xc8\x99i \xc3\xaenclina\xc8\x9bia nu este dec\xc3\xa2t 3,4\xc2\xb0. Cum diametrul unghiular al Soarelui este de circa 1/2 de grad, Venus trece atunci deasupra sau dedesubtul Soarelui la peste 18 diametre solare._NEWLINE_Tranzitul se produce c\xc3\xa2nd cele dou\xc4\x83 planete sunt \xc3\xaen conjunc\xc8\x9bie \xc3\xaen momentul (sau aproape \xc3\xaen momentul) \xc3\xaen care ele trec linia de intersec\xc8\x9bie a planurilor orbitale._NEWLINE_Tranziturile se repet\xc4\x83 urm\xc3\xa2nd o secven\xc8\x9b\xc4\x83 de 243 de ani cu o pereche de tranzituri separate de 8 ani urmate de un interval de 121,5 ani, o alt\xc4\x83 pereche de tranzituri separate de 8 ani \xc8\x99i un interval de 105,5 ani. Aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 de 243 de ani provine din faptul c\xc4\x83 243 de ani siderali (365,25636 de zile, un pic mai mult dec\xc3\xa2t anul tropic) fac 88.757,3 zile, iar 395 de ani siderali de pe Venus (224,701 de zile) fac 88.757,9 zile. Astfel, dup\xc4\x83 aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83, Venus \xc8\x99i P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul revine cam \xc3\xaen acelea\xc8\x99i pozi\xc8\x9bii, pe orbitele lor. Aceat\xc4\x83 perioad\xc4\x83 corespunde cu 152 de perioade sinodice ale lui Venus._NEWLINE_Secven\xc8\x9ba 105,5 / 8 / 121,5 / 8 nu este singura posibil\xc4\x83 \xc3\xaen perioada de 243 de ani din cauza u\xc8\x99orului decalaj dintre conjunc\xc8\x9bie \xc8\x99i trecerea la linia nodurilor. \xc3\x8enainte de 1518, nu se produceau dec\xc3\xa2t trei tranzituri la fiecare 243 de ani urm\xc3\xa2nd secven\xc8\x9ba 8 / 113,5 / 121,5, iar cele opt tranzituri care l-au precedat pe acela din anul 546 erau desp\xc4\x83r\xc8\x9bite de 121,5 ani. Secven\xc8\x9ba actual\xc4\x83 va continua p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 2846, iar atunci va fi \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 prin secven\xc8\x9ba 105,5 / 129,5 / 8. Astfel, perioada de 243 de ani este relativ stabil\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 num\xc4\x83rul tranzitelor \xc8\x99i distan\xc8\x9barea lor \xc3\xaen timpul acestei perioade se schimb\xc4\x83 \xc3\xaen cursul epocilor.\n_START_SECTION_\nIstoria veche\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en Antichitate, astronomii greci, egipteni, babilonieni \xc8\x99i chinezi cuno\xc8\x99teau planeta Venus \xc8\x99i-i notau mi\xc8\x99c\xc4\x83rile. Grecii vechi credeau c\xc4\x83 apari\xc8\x9biile matinale \xc8\x99i de sear\xc4\x83 ale lui Venus corespundeau cu dou\xc4\x83 obiecte diferite, Hesperus, steaua de sear\xc4\x83 \xc8\x99i Phosphorus, steaua de diminea\xc8\x9b\xc4\x83. I se atribuie lui Pitagora descoperirea c\xc4\x83 e vorba despre aceea\xc8\x99i planet\xc4\x83. \xc3\x8en  secolul al IV-lea \xc3\xae.Hr., Heraclid din Pont a emis ipoteza c\xc4\x83 Venus \xc8\x99i Mercur orbiteaz\xc4\x83 \xc3\xaen jurul Soarelui \xc8\x99i nu \xc3\xaen jurul P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. Niciun element nu permite s\xc4\x83 se afirme c\xc4\x83 aceste culturi cuno\xc8\x99teau tranziturile._NEWLINE_Venus era important\xc4\x83 pentru civiliza\xc8\x9biile precolumbiene, mai cu seam\xc4\x83 pentru maya\xc8\x99i care o numeau Chak ek, \xc2\xabsteaua cea mare\xc2\xbb \xc8\x99i-i acordau poate o importan\xc8\x9b\xc4\x83 mai mare dec\xc3\xa2t Soarelui: ei o identificau pe Venus cu zeul Kukulkan (echivalentul maya\xc8\x99 al lui Quetzalcoatl) \xc8\x99i-\xc8\x99i bazau calendarul esen\xc8\x9bialmente pe ciclurile lui Venus. \xc3\x8en Codexul Dresden, maya\xc8\x99ii au trasat ciclul complet al lui Venus, dar, \xc3\xaen ciuda cunoa\xc8\x99terii precise a mi\xc8\x99c\xc4\x83rilor sale, ei nu i-au men\xc8\x9bionat niciodat\xc4\x83 tranzitul.\n_START_SECTION_\nArgument \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\n_START_PARAGRAPH_\nDincolo de raritatea sa, interesul observ\xc4\x83rii unui tranzit al lui Venus este c\xc4\x83 el permite calcularea taliei Sistemului Solar folosind metoda paralaxelor. Tehnica se bazeaz\xc4\x83 pe m\xc4\x83surarea cu u\xc8\x99oar\xc4\x83 diferen\xc8\x9b\xc4\x83 a orei de \xc3\xaenceput (sau de sf\xc3\xa2r\xc8\x99it) a tranzitului observat din puncte foarte \xc3\xaendep\xc4\x83rtate de pe suprafa\xc8\x9ba P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. Ecartul dintre locurile de observa\xc8\x9bie permite calcularea distan\xc8\x9bei Soare-Venus prin triangula\xc8\x9bie._NEWLINE_De\xc8\x99i \xc3\xaen secolul al XVII-lea astronomii \xc8\x99tiau s\xc4\x83 calculeze distan\xc8\x9bele relative ale fiec\xc4\x83rei planete \xc3\xaen raport cu Soarele, \xc3\xaen termeni de distan\xc8\x9b\xc4\x83 P\xc4\x83m\xc3\xa2nt-Soare (cu alte cuvinte \xc3\xaen unitate astronomic\xc4\x83), aceast\xc4\x83 unitate de baz\xc4\x83 nu fusese niciodat\xc4\x83 m\xc4\x83surat\xc4\x83 precis._NEWLINE_Johannes Kepler a fost primul care a prezis un tranzit al lui Venus pentru 1631, \xc3\xaens\xc4\x83 acesta nu a fost observat \xc3\xaentruc\xc3\xa2t prezicerea lui Kepler nu era suficient de precis\xc4\x83 pentru a determina c\xc4\x83 tranzitul nu va fi vizibil de pe cea mai mare parte a Europei.\n_START_SECTION_\nTranzitul din 1639\n_START_PARAGRAPH_\nPrima observare a unui tranzit al lui Venus a fost f\xc4\x83cut\xc4\x83 de Jeremiah Horrocks de la domiciliul s\xc4\x83u din Much Hoole, aproape de Preston, \xc3\xaen Anglia, la data de 4 decembrie 1639 (la 24 noiembrie, potrivit calendarului iulian, atunci \xc3\xaen vigoare, \xc3\xaen aceast\xc4\x83 \xc8\x9bar\xc4\x83). Prietenul s\xc4\x83u, William Crabtree, a observat tranzitul de la Salford, aproape de Manchester. Kepler prezisese tranzitele din 1631 \xc8\x99i 1761, precum \xc8\x99i o atingere u\xc8\x99oar\xc4\x83 \xc3\xaen 1639. Horrocks a corectat parametrii orbitali ai lui Venus stabili\xc8\x9bi de Kepler \xc8\x99i a remarcat c\xc4\x83 tranziturile lui Venus se produc \xc3\xaen perechi separate de 8 ani \xc8\x99i a putut prezice tranzitul din 1639. De\xc8\x99i el nu a fost sigur de ora exact\xc4\x83, el a calculat c\xc4\x83 tranzitul ar \xc3\xaencepe aproximativ la ora 15. Horrocks a focalizat imaginea Soarelui pe o bucat\xc4\x83 de h\xc3\xa2rtie, folosit\xc4\x83 drept ecran de proiec\xc8\x9bie, cu ajutorul unui simplu telescop, pentru a-l observa \xc3\xaen deplin\xc4\x83 siguran\xc8\x9b\xc4\x83. Dup\xc4\x83 ce a a\xc8\x99teptat toat\xc4\x83 ziua, el a avut \xc8\x99ansa s\xc4\x83 vad\xc4\x83 tranzitul c\xc3\xa2nd norii care mascau Soarele s-au degajat la ora 15 \xc8\x99i 15 minute, chiar \xc3\xaenainte de apusul Soarelui. M\xc4\x83sur\xc4\x83torile f\xc4\x83cute de el i-au permis s\xc4\x83 fac\xc4\x83 estim\xc4\x83ri sustenabile at\xc3\xa2t \xc3\xaen privin\xc8\x9ba taliei planetei Venus c\xc3\xa2t \xc8\x99i \xc3\xaen privin\xc8\x9ba distan\xc8\x9bei P\xc4\x83m\xc3\xa2nt-Soare. Estimarea distan\xc8\x9bei dintre P\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i Soare, f\xc4\x83cut\xc4\x83 de el, a fost de 95,6\xc2\xa0milioane de kilometri (adic\xc4\x83 0,639\xc2\xa0u.a.) \xe2\x80\x94 abia aproape dou\xc4\x83 treimi din distan\xc8\x9ba real\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 era m\xc4\x83sura cea mai precis\xc4\x83 din epoc\xc4\x83. Totu\xc8\x99i, observa\xc8\x9biile f\xc4\x83cute de Horrocks nu au fost publicate dec\xc3\xa2t \xc3\xaen 1661, cu mult dup\xc4\x83 moartea sa.\n_START_SECTION_\nTranziturile din 1761 \xc8\x99i 1769\n_START_PARAGRAPH_\nSprijinindu-se pe observa\xc8\x9biile tranzitului lui Venus din 1761 de la observatorul din Sankt Petersburg, Mihail Lomonosov a prezis existen\xc8\x9ba unei atmosfere pe aceast\xc4\x83 planet\xc4\x83. Lomonosov a detectat refrac\xc8\x9bia razelor solare \xc8\x99i a dedus de aici c\xc4\x83 doar prezen\xc8\x9ba  unei atmosfere putea explica apari\xc8\x9bia unui inel de lumin\xc4\x83 \xc3\xaen jurul p\xc4\x83r\xc8\x9bii lui Venus care nu era \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc3\xaen contact cu discul solar la \xc3\xaenceputul tranzitului._NEWLINE_Perechea de tranzituri din 1761 \xc8\x99i 1769 a fost utilizat\xc4\x83 pentru calcularea valorii unit\xc4\x83\xc8\x9bii astronomice prin metoda paralaxelor descris\xc4\x83 de c\xc4\x83tre James Gregory  \xc3\xaen \xe2\x80\x9eOptica Promota\xe2\x80\x9d' \xc3\xaen 1663.  Urm\xc3\xa2nd propunerea f\xc4\x83cut\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Edmond Halley (atunci era decedat de aproape dou\xc4\x83zeci de ani), au fost organizate numeroase  expedi\xc8\x9bii spre diverse locuri din lume pentru observarea acestor tranzituri, prefigur\xc3\xa2nd viitoarele colabor\xc4\x83ri \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice interna\xc8\x9bionale. \xc3\x8en scopul observ\xc4\x83rii primului tranzit, oameni de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i exploratori britanici, austrieci \xc8\x99i francezi (ca de exemplu, Jean Chappe) au plecat spre destina\xc8\x9bii cum sunt Siberia, Norvegia, Terranova \xc8\x99i Madagascar. Cei mai mul\xc8\x9bi au reu\xc8\x99it s\xc4\x83 observe cel pu\xc8\x9bin o parte a tranzitului, \xc3\xaens\xc4\x83 cel mai bun rezultat a fost ob\xc8\x9binut de c\xc4\x83tre astronomii britanici Jeremiah Dixon \xc8\x99i Charles Mason la Capul Bunei Speran\xc8\x9be. Pentru tranzitul din 1769, oamenii de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 au mers \xc3\xaen Golful Hudson, Baja California (atunci guvernat\xc4\x83 de Spania) \xc8\x99i \xc3\xaen Norvegia, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de prima c\xc4\x83l\xc4\x83torie a c\xc4\x83pitanului Cook destinat\xc4\x83 s\xc4\x83 fac\xc4\x83 aceast\xc4\x83 observare din Tahiti. Astronomul ceh Christian Mayer a fost invitat de c\xc4\x83tre Ecaterina a II-a a Rusiei s\xc4\x83 observa tranzitul de la Sankt Petersburg, dar observa\xc8\x9biile sale au fost stingherite de nori. Nefericitul Guillaume Le Gentil a petrecut opt ani c\xc4\x83l\xc4\x83torind \xc3\xaen Oceanul Indian pentru a \xc3\xaencerca s\xc4\x83 observe cele dou\xc4\x83 tranzituri, \xc3\xaens\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 succes \xc3\xaen ambele cazuri; absen\xc8\x9ba sa prelungit\xc4\x83 l-a f\xc4\x83cut s\xc4\x83-\xc8\x99i piard\xc4\x83 locul la Academia de \xc8\x98tiin\xc8\x9be, precum \xc8\x99i posesiunile sale, \xc3\xaentruc\xc3\xa2t scrisorile sale nu au ajuns niciodat\xc4\x83 la destina\xc8\x9bie, \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba; a fost declarat mort (\xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83rile sale au devenit intriga piesei Transit of Venus (1992) de Maureen Hunter)._NEWLINE_Din nefericire, a fost imposibil s\xc4\x83 se dateze cu precizie \xc3\xaenceputul sau sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul tranzitului din cauza \xc2\xab\xc2\xa0fenomenului pic\xc4\x83turii negre\xc2\xa0\xc2\xbb. Acest efect a fost timp \xc3\xaendelungat atribuit stratului gros al atmosferei venusiene \xc8\x99i era considerat ca prim\xc4\x83 dovad\xc4\x83 a existen\xc8\x9bei acestei atmosfere. Totu\xc8\x99i, cel pu\xc8\x9bin din anii 1970, s-a stabilit c\xc4\x83 acest efect este un artefact instrumental, poten\xc8\x9bial amplificat de turbulen\xc8\x9bele atmosferice terestre sau de imperfec\xc8\x9biunile aparatelor optice._NEWLINE_\xc3\x8en 1771, verific\xc3\xa2nd datele tranzitelor din 1761 \xc8\x99i 1769, astronomul francez J\xc3\xa9r\xc3\xb4me Lalande a stabilit valoarea unit\xc4\x83\xc8\x9bii astronomice la 153 milioane de kilometri (\xc2\xb11 milion). Precizia a fost mult mai pu\xc8\x9bin bun\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea scontat\xc4\x83 din cauza pic\xc4\x83turii negre, \xc3\xaens\xc4\x83 constituia o \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bire considerabil\xc4\x83 \xc3\xaen raport cu rezultatele calculate de Horrocks.\n_START_SECTION_\nTranziturile din  1874 \xc8\x99i 1882\n_START_PARAGRAPH_\nTranziturile din 1874 \xc8\x99i 1882 au fost urm\xc4\x83rite de sute de observatori trimi\xc8\x99i de academiile \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice din multe \xc8\x9b\xc4\x83ri. Astfel, de exemplu, Fran\xc8\x9ba a trimis, printre altele, observatori \xc3\xaen Noua Caledonie, la Beijing (China), \xc3\xaen Japonia (spectroscopul Jansen), Indochina \xc8\x99i Noua Zeeland\xc4\x83, precum \xc8\x99i \xc3\xaen Argentina, unde, \xc3\xaen numele Observatorului Astronomic de la Paris, a trimis un telescop refractor Gautier, cu obiectivul de 220 mm \xc8\x99i distan\xc8\x9ba focal\xc4\x83 de 3.300 mm, pentru a se observa respectivul eveniment. Buletinul Societ\xc4\x83\xc8\x9bii Astronomice din Londra arat\xc4\x83 c\xc4\x83 au fost ob\xc8\x9binute 3440 probe fotografice ale diferitelor aspecte ale fenomenului. _NEWLINE_Observa\xc8\x9biile tranziturilor din 1874 \xc8\x99i 1882 au permis afinarea rezultatelor privitoare la m\xc4\x83rimea unit\xc4\x83\xc8\x9bii astronomice. Astronomul american Simon Newcomb a verificat datele ultimelor patru tranzituri \xc8\x99i a dedus, de aici, o valoare a unit\xc4\x83\xc8\x9bii astronomice de 149,9\xc2\xb10,31\xc2\xa0Gm.\n_START_SECTION_\nTranziturile din 2004 \xc8\x99i 2012\n_START_PARAGRAPH_\nTehnicile moderne care utilizeaz\xc4\x83 sonde spa\xc8\x9biale \xc8\x99i telemetria radar au permis s\xc4\x83 se calculeze valoarea unit\xc4\x83\xc8\x9bii astronomice cu o precizie de 30\xc2\xa0m \xc8\x99i fac \xc3\xaenvechit\xc4\x83 metoda paralaxelor, \xc3\xaen acest cadru._NEWLINE_Tranzitul din 2004 a suscitat totu\xc8\x99i interesul oamenilor de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care au m\xc4\x83surat diminuarea luminozit\xc4\x83\xc8\x9bii Soarelui ocultat de Venus, \xc3\xaen scopul amelior\xc4\x83rii tehnicilor pe care ei socotesc s\xc4\x83 le pun\xc4\x83 \xc3\xaen aplicare \xc3\xaen cercetarea exoplanetelor. Metodele de detec\xc8\x9bie originale se concentreaz\xc4\x83 pe exoplanetele foarte masive (mai asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu Jupiter dec\xc3\xa2t cu P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul), a c\xc4\x83ror gravitate este suficient\xc4\x83 pentru a face s\xc4\x83-i oscileze steaua \xc3\xaentr-un mod m\xc4\x83surabil la nivelul mi\xc8\x99c\xc4\x83rii sale proprii, a vitezei sale radiale sau efectului Doppler-Fizeau. M\xc4\x83surarea intensit\xc4\x83\xc8\x9bii luminoase sc\xc4\x83zute \xc3\xaen cursul unui tranzit este poten\xc8\x9bial mai sensibil\xc4\x83 \xc8\x99i ar permite detectarea planetelor mai mici. Totu\xc8\x99i, aceste m\xc4\x83sur\xc4\x83ri cer o precizie extrem\xc4\x83, de exemplu, tranzitul lui Venus provoac\xc4\x83 o diminuare a intensit\xc4\x83\xc8\x9bii a radia\xc8\x9biei solare de abia 0,001 magnitudine, iar efectul tranzitului micilor exoplanete ar trebui s\xc4\x83 fie \xc8\x99i el slab._NEWLINE_Pasajele din 2004 \xc8\x99i din 2012 \xc3\xaei intereseaz\xc4\x83 \xc8\x99i pe oamenii de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 atmosfera lui Venus. La intrarea \xc8\x99i la ie\xc8\x99irea lui Venus de pe discul solar, lumina Soarelui este refractat\xc4\x83 de atmosfera planetei \xc8\x99i face s\xc4\x83 apar\xc4\x83 o aureol\xc4\x83 \xc3\xaen jurul lui Venus. Este aceea\xc8\x99i aureol\xc4\x83 care, observat\xc4\x83 de Mihail Lomonosov, \xc3\xaen 1761, \xc3\xaei permise acestuia s\xc4\x83 descopere atmosfera lui Venus. Studiul fotometriei acestei aureole permite determinarea parametrilor atmosferici a\xc8\x99a cum sunt \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea scalei sau altitudinea norilor._NEWLINE_O expedi\xc8\x9bie interna\xc8\x9bional\xc4\x83 a fost organizat\xc4\x83 pentru observarea pasajului din diferite locuri din jurul Pacificului cu scopul ob\xc8\x9binerii unui maxim de imagini ale aureolei."