b'\n_START_ARTICLE_\nCulorile \xc3\xaen fotografie\n_START_SECTION_\nSursa Culorilor\n_START_PARAGRAPH_\nCuloarea este format\xc4\x83 din radia\xc8\x9bii luminoase pe diferite lungimi de und\xc4\x83. Posibilit\xc4\x83\xc8\x9bile de mixare ale acestor lungimi de und\xc4\x83 sunt foarte mari\xc2\xa0: \xc3\xaen modul RGB se pot ob\xc8\x9bine 16,7 milioane de culori doar prin amestecarea a c\xc3\xa2te 256 de tonuri de ro\xc8\x99u, verde \xc8\x99i albastru._NEWLINE_Ochiul uman poate diferen\xc8\x9bia aproximativ 200 de nuan\xc8\x9be cromatice. Atunci c\xc3\xa2nd intensitatea unei anumite nuan\xc8\x9be de culoare se schimb\xc4\x83, acest lucru ofer\xc4\x83 aproximativ 500 de nuan\xc8\x9be in plus pentru fiecare dintre culori.dac\xc4\x83 se schimb\xc4\x83 propor\xc8\x9bia de alb \xc3\xaentr-o anumit\xc4\x83 culoare, se vor ob\xc8\x9bine aproximativ 20 de culori \xc3\xaen plus pentru fiecare nuan\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en acest mod se ajunge la concluzia c\xc4\x83 ochiul uman distinge aproximativ 20 de milioane culori._NEWLINE_Diagramele culorilor sunt de mare ajutor at\xc3\xa2t fotografilor, c\xc3\xa2t \xc8\x99i pictorilor.Acestea ajut\xc4\x83 la combinarea culorilor \xc3\xaen propor\xc8\x9biile optime. Una dintre cele mai renumite astfel de diagrame este cea imaginat\xc4\x83 de pictorul elve\xc8\x9bian Johannes Itten. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 teorie se pleac\xc4\x83 de la ideea c\xc4\x83 ro\xc8\x99u, galben \xc8\x99i albastru sunt culorile de baz\xc4\x83 din care deriv\xc4\x83 toate celelalte. Culorile opuse sunt complementare. Din combina\xc8\x9bia lor rezult\xc4\x83 contraste interesante; culorile complementare se intensific\xc4\x83 reciproc \xc8\x99i apar mai str\xc4\x83lucitoare atunci c\xc3\xa2nd sunt plasate al\xc4\x83turat.Combina\xc8\x9biile de culoare considerate armonioase rezult\xc4\x83 din nuan\xc8\x9be adiacente._NEWLINE_Nuan\xc8\x9ba \xc3\xaens\xc4\x83 nu este singura care decide culoarea: satura\xc8\x9bia \xc8\x99i str\xc4\x83lucirea au un rol la fel de important. Satura\xc8\x9bia culorilor (denumit\xc4\x83 intensitate \xc3\xaen limbaj popular) poate fi descris\xc4\x83 \xc8\x99i prin termeni ca \xe2\x80\x9cfad\xe2\x80\x9d sau \xe2\x80\x9ccolorat\xe2\x80\x9d. Dac\xc4\x83 fiecare canal de culoare este desaturat la maxim, va produce o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 diferit\xc4\x83 de gri-exact ca cele din fotografiile alb-negru. Str\xc4\x83lucirea descrie c\xc3\xa2t de luminoas\xc4\x83 sau \xc3\xaentunescoas\xc4\x83 apare o anumit\xc4\x83 culoare. Aici, cel mai puternic contrast este cel \xc3\xaentre alb \xc8\x99i negru._NEWLINE_Atunci c\xc3\xa2nd culorile sunt create \xc3\xaen lumin\xc4\x83, de exemplu pe senzorul aparatului foto, procesul trebuie s\xc4\x83 imite modul \xc3\xaen care lumina ajunge pe retina uman\xc4\x83. Astfel, culorile se amestec\xc4\x83 \xc3\xaen propor\xc8\x9bii diferite, \xc3\xaentr-un process comulativ. \xc3\x8ens\xc4\x83 imprimantele nu func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 dup\xc4\x83 acest principiu. Acestea folosesc pigmen\xc8\x9bi care sunt amesteca\xc8\x9bi \xc3\xaen propor\xc8\x9bii diferite, pentru ob\xc8\x9binerea culorilor finale. Acest proces se nume\xc8\x99te substractiv._NEWLINE_Ochiul uman se adapteaz\xc4\x83 automat la condi\xc8\x9bii foarte variate de iluminare, \xc3\xaens\xc4\x83 aparatul foto doar \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 copieze acest comportament. Reglajul responsabil cu acest lucru se nume\xc8\x99te balans de alb. Dac\xc4\x83 se vor face fotografii \xc3\xaen formatele RAW \xc8\x99i JPEG, se poate folosi balansul de alb automat. \xc3\x8en acest caz, aproximativ 80% din fotografii vor prezenta culori corecte, \xc3\xaens\xc4\x83 formatul RAW va da posibilitatea s\xc4\x83 fie ajustat\xc4\x83 valoarea albului la o editare ulterioar\xc4\x83._NEWLINE_De cele mai multe ori, omul dore\xc8\x99te s\xc4\x83 capteze culorile \xc3\xaen acela\xc8\x99i mod \xc3\xaen care le vede cu ochiul liber. Spectrul culorilor luminii ambientale depinde de sursa de iluminare:\xc3\xaen timp ce lumina solar\xc4\x83 de amiaz\xc4\x83 este considerat\xc4\x83 neutr\xc4\x83, un bec creeaz\xc4\x83 un halou oranj. Din punct de vedere tehnic, temperatura de culoare reprezint\xc4\x83 temperatura p\xc3\xa2n\xc4\x83 la care trebuie (teoretic) \xc3\xaenc\xc4\x83lzit un corp de culoare neagr\xc4\x83 pentru a emite radia\xc8\x9bii de culoarea respectiv\xc4\x83. Culorile \xc3\xae\xc8\x99i schimb\xc4\x83 propiet\xc4\x83\xc8\x9bile \xc3\xaen func\xc8\x9bie de mediul ambient. Din punct de vedere \xc8\x99tiin\xc8\x9bific, acest lucru se nume\xc8\x99te contrast simultan._NEWLINE_Temperatura de culoare se m\xc4\x83soar\xc4\x83 \xc3\xaen grade Kelvin (prescurata K), iar valorile acesteia pot fi ajustate numeric \xc3\xaen meniul aparatului foto._NEWLINE_O culoare are \xc3\xaentotdeauna trei propiet\xc4\x83\xc8\x9bi: nuan\xc8\x9ba, satura\xc8\x9bie \xc8\x99i str\xc4\x83lucire.\xc3\x8en cazul contrastului, exist\xc4\x83 diferen\xc8\x9be mari \xc3\xaentre cel pu\xc8\x9bin dou\xc4\x83 dintre acestea: una dintre ele este dominant\xc4\x83. Pentru a fi sugerat contrastul \xc3\xaentr-o fotografie, \xc3\xaen fotografie ar trebui s\xc4\x83 fie prezente cel pu\xc8\x9bin trei culori. Cele mai puternice dintre acestea sunt ro\xc8\x99u, galben \xc8\x99i albastru. Acest mod de utilizare a culorilor atrage aten\xc8\x9bie \xc8\x99i de multe ori este considerat pozitiv. Astfel contrastul prin culoare este folosit la scar\xc4\x83 larg\xc4\x83 \xc3\xaen publicitate, panouri stradale \xc8\x99i juc\xc4\x83rii pentru copii.'