b'\n_START_ARTICLE_\nDie Gl\xc3\xbccksformel\n_START_PARAGRAPH_\nDie Gl\xc3\xbccksformel (\xe2\x80\x9eFormula fericirii\xe2\x80\x9d) este o carte scris\xc4\x83 de autorul german Stefan Klein. Cartea a ap\xc4\x83rut \xc3\xaen Germania \xc3\xaen anul 2002.\n_START_SECTION_\nCon\xc8\x9binut\n_START_PARAGRAPH_\nAutorul a consultat  \xc3\xaen prealabil mai mul\xc8\x9bi cercet\xc4\x83tori sau exper\xc8\x9bi, neurologi germani \xc8\x99i str\xc4\x83ini cu un renume interna\xc8\x9bional. \xc3\x8en lucrarea sa el caut\xc4\x83 s\xc4\x83 explice cum apar st\xc4\x83rile depresive \xc8\x99i probabil cu ce metode ar putea fi evitate sau chiar comb\xc4\x83tute. Este un lucru cunoscut c\xc4\x83 \xc3\xaen perioada modern\xc4\x83 care tr\xc4\x83im, datorit\xc4\x83 stresului, suprasolicit\xc4\x83rii cotidiene, a crescut num\xc4\x83rul cazurilor de depresie. Un proces complex influen\xc8\x9bat de mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor, educa\xc8\x9bie \xc8\x99i v\xc3\xa2rst\xc4\x83. Printre altele autorul aminte\xc8\x99te c\xc4\x83 noi europenii avem unul sau doi termeni care definesc sentimentul de fericire pe c\xc3\xa2nd popoarele asiatice au cel pu\xc8\x9bin de dou\xc4\x83 ori mai mul\xc8\x9bi termeni pentru fericire. Un lucru stabilit de neurologi c\xc4\x83 una dintre cele dou\xc4\x83 emisfere cerebrale este r\xc4\x83spunz\xc4\x83toare de sentimentul de fericire, pe c\xc3\xa2nd cealalt\xc4\x83 emisfer\xc4\x83 are rolul de control \xc8\x99i este r\xc4\x83spunz\xc4\x83toare de starea depresiv\xc4\x83. Arealele din creier r\xc4\x83spunz\xc4\x83toare de anumite sentimente ca sup\xc4\x83rare, ur\xc4\x83 sau fericire nu au grani\xc8\x9be bine stabilite mai exact ele sunt mobile cre\xc8\x99te sau scade m\xc4\x83rimea arealului, fenomen care depinde \xc3\xaen m\xc4\x83sur\xc4\x83 de ce ne preocup\xc4\x83. Astfel arealul de ur\xc4\x83 cre\xc8\x99te la persoanele care sunt preocupate numai de g\xc3\xa2nduri de r\xc4\x83zbunare. Un rol important \xc3\xael au \xc8\x99i hormonii, ca de exemplu dopamina sau serotonina. O experien\xc8\x9b\xc4\x83 interesant\xc4\x83 s-a f\xc4\x83cut cu un \xc8\x99obolan care n-a avut \xc3\xaenc\xc4\x83 pui, dup\xc4\x83 o administrare de oxitocin\xc4\x83 a devenit o mam\xc4\x83 dragostoas\xc4\x83 pentru al\xc8\x9bi pui de \xc8\x99obolani.  _NEWLINE_\xc3\x8en cursul evolu\xc8\x9biei speciilor, sistemul nervos central, respectiv creierul s-a dezvoltat \xc8\x99i perfec\xc8\x9bionat, aceast\xc4\x83 dezvoltare a fost necesar\xc4\x83 \xc3\xaen lupta de supravie\xc8\x9buire a speciei. Un animal de prad\xc4\x83 trebuie s\xc4\x83 poat\xc4\x83 aprecia dac\xc4\x83 este capabil, dac\xc4\x83 are \xc8\x99anse de izb\xc3\xa2nd\xc4\x83, asupra pradei sau nu, sau s\xc4\x83 renun\xc8\x9be dac\xc4\x83 prada este puternic\xc4\x83 \xc8\x99i se ap\xc4\x83r\xc4\x83 violent. \xc3\x8en decursul evolu\xc8\x9biei \xc8\x99i creierul uman s-a dezvoltat asemenea unui ora\xc8\x99, unde au r\xc4\x83mas cl\xc4\x83diri vechi, care \xc3\xaempiedic\xc4\x83 \xc3\xaentr-o oarecare m\xc4\x83sur\xc4\x83 construc\xc8\x9biile. Altfel \xc8\x99i creierul uman, are reminiscen\xc8\x9be vechi, ca de exemplu cerebelul sau bulbul rahidian care dup\xc4\x83 p\xc4\x83rerea biologilor, ar fi comun cu cel al reptilelor, peste acesta s-a suprapus creierul specific mamiferelor ca de exemplu hipocampus, care ar fi r\xc4\x83spunz\xc4\x83tor de memorie.  A\xc8\x99a se explic\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 mamiferele \xc3\xae\xc8\x99i cresc \xc8\x99i \xc3\xaengrijesc puii, pe c\xc3\xa2nd puii de crocodili trebuie s\xc4\x83 se ascund\xc4\x83 pentru a nu fi devora\xc8\x9bi de proprii p\xc4\x83rin\xc8\x9bi. Al treilea \xc8\x99i ultimul stadiu de dezvoltare al creierului este scoar\xc8\x9ba cerebral\xc4\x83 care este specific\xc4\x83 primatelor, care la om a atins o perfec\xc8\x9bionare maxim\xc4\x83. Omul de azi n-ar avea nici o \xc8\x99ans\xc4\x83 de a supravie\xc8\x9bui, dac\xc4\x83 n-ar avea la dispozi\xc8\x9bie mijloacele tehnice, realizate de inteligen\xc8\x9ba uman\xc4\x83. _NEWLINE_Este interesant\xc4\x83 teoria lui, c\xc4\x83 noi tot ceea ce credem, c\xc4\x83 \xc3\xaen acel moment am hot\xc4\x83r\xc3\xa2t noi, aceast\xc4\x83 hot\xc4\x83r\xc3\xa2re a fost luat\xc4\x83 demult \xc3\xaen creier, f\xc4\x83r\xc4\x83 ca noi despre acest lucru s\xc4\x83 fim con\xc8\x99tien\xc8\x9bi. Aceasta nu \xc3\xaenseamn\xc4\x83, c\xc4\x83 nu putem s\xc4\x83 control\xc4\x83m pornirile noastre. Gandhi prin via\xc8\x9ba de ascet sau prin greva foamei, a dovedit lumii, c\xc4\x83 se poate lupta contra apetitului sexual sau foamei, adic\xc4\x83 contra naturii umane.'