b'\n_START_ARTICLE_\nIstoria g\xc3\xa2ndirii politice\n_START_SECTION_\nOrientul antic\n_START_PARAGRAPH_\nStructura economico-politic\xc4\x83 a Orientului antic a fost definit\xc4\x83 prin sintagme ca despotism oriental, mod de produc\xc8\x9bie asiatic (Karl Marx) sau societ\xc4\x83\xc8\x9bi hidraulice (K. Wittvogel), deoarece erau amplasate de-a lungul unor mari fluvii. Astfel de regimuri politice se caracterizau prin teocra\xc8\x9bie: Predomina voin\xc8\x9ba suveranului, care era sus\xc8\x9binut de clerici (hierocra\xc8\x9bie).\n_START_SECTION_\nBabilon\n_START_PARAGRAPH_\nDeoarece miturile babiloniene afirmau c\xc4\x83 omul a fost creat s\xc4\x83 fie slujitor al zeilor, conducerea statului se baza pe teama, frica \xc3\xaen cadrul raportului dintre zei \xc8\x99i oameni. Acela\xc8\x99i sentiment trebuia s\xc4\x83 inspire \xc8\x99i st\xc4\x83p\xc3\xa2nii c\xc4\x83tre supu\xc8\x99ii lor, \xc3\xaen contextul regimului brutal cu care erau trata\xc8\x9bi sclavii \xc8\x99i prizonierii de r\xc4\x83zboi. Regele era \xc8\x99i preot, deci intermediar \xc3\xaentre divinit\xc4\x83\xc8\x9bi \xc8\x99i oameni, ordinele sale fiind considerate ca reflect\xc3\xa2nd voin\xc8\x9ba zeilor._NEWLINE_Statul cel mai puternic s-a realizat sub domnia lui Hammurabi. Timp de peste un mileniu, acesta a reprezentat cea mai str\xc4\x83lucit\xc4\x83 metropol\xc4\x83 politic\xc4\x83 \xc8\x99i cultural\xc4\x83 a Mesopotamiei \xc8\x99i care a influnen\xc8\x9bat puternic civiliza\xc8\x9biile Orientului Apropiat._NEWLINE_De la asiro-babilonieni provine un document celebru, cunoscut drept "Codul lui Hammurabi". Presupus mesaj transmis regelui din partea zeului \xc8\x98ame\xc8\x99 (al soarelui \xc8\x99i al luminii), textul sus\xc8\x9bine necesitatea unific\xc4\x83rii regatului, respectarea drept\xc4\x83\xc8\x9bii, \xc8\x99i aspira\xc8\x9bia c\xc4\x83tre bun\xc4\x83starea poporului._NEWLINE_Alte texte care con\xc8\x9bin aspecte politico-legislative sunt: Codul regelui Ur-Engu, Legile lui Ur-Nammu, Legile lui E\xc8\x99nunna, Legile lui Lipit- I\xc8\x99tar, "Poemul lui Ghilgame\xc8\x99", Poemul crea\xc8\x9biei \xc8\x99i dialogul Discu\xc8\x9bia dintre st\xc4\x83p\xc3\xaen \xc8\x99i sclav. Toate acestea confirm\xc4\x83 c\xc4\x83 societatea babilonian\xc4\x83 era bazat\xc4\x83 pe un sistem evoluat de legi, idei politice, filozofice \xc8\x99i morale.\n_START_SECTION_\nChina antic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en "Analectele", Confucius, cel mai mare g\xc3\xa2nditor al Chinei antice, afirm\xc4\x83 necesitatea studierii profunde a tradi\xc8\x9biei, pe care o consider\xc4\x83 baza ra\xc8\x9bional\xc4\x83 a construirii unei legitime ordini sociale \xc8\x99i politice. Conducerea statului este condi\xc8\x9bionat\xc4\x83 de autoperfec\xc8\x9bionarea personalit\xc4\x83\xc8\x9bii umane, deci doctrina lui Confucius nu este un sistem filozofic propriu-zis, ci o doctrin\xc4\x83 etico-politic\xc4\x83. Pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 formularea idealului omului superior, confucianismul a instituit modelul adecvat de guvernare \xc8\x99i noi principii ale politicii \xc8\x99i moralei, fiind adoptat ca filozofie oficial\xc4\x83 de stat._NEWLINE_Un alt curent ideologic, care a ap\xc4\x83rut \xc3\xaen perioada luptei pentru un stat unic (mai precis \xc3\xaen secolele al VII-lea - al IV-lea \xc3\xae.Hr.) este Fajia (fa - "legea", gia - "familie") sau \xc8\x98coala legali\xc8\x99tilor/legi\xc8\x99tilor. Adoptat ca filozofie guvernamental\xc4\x83 oficial\xc4\x83, \xc3\xaen opozi\xc8\x9bie cu confucianismul, su\xc8\x9binea c\xc4\x83 statul nu trebuie s\xc4\x83 se bazeze pe tradi\xc8\x9bie \xc8\x99i ritual, ci pe legi._NEWLINE_Un alt curent politico-filozofic a fost cel daoist. Ap\xc4\x83rut din \xc3\xaembinarea filozofiei clasice cu operele spirituale ale lui Lao Zi (dintre care cea mai important\xc4\x83 este "Tao Te Ching"), promova cooperarea omului cu tendin\xc8\x9bele lumii naturale. Astfel, activitatea uman\xc4\x83 trebuia s\xc4\x83 \xc8\x9bin\xc4\x83 cont de jocul circumstan\xc8\x9belor._NEWLINE_Un alt curent filozofic, ce a evoluat practic \xc3\xaen paralel cu confucianismul, daoismul \xc8\x99i legalismul, a fost moismul (mohismul). Fondatorul Mozi (c. 470/479-391/400 \xc3\xae.Hr.) sus\xc8\x9binea ideea unui guvern meritocratic, a c\xc4\x83rui ne\xc3\xaendeplinire a obliga\xc8\x9biilor \xc8\x99i responsabilit\xc4\x83\xc8\x9bilor conduce la s\xc4\x83r\xc4\x83cie \xc3\xaen societate. Opun\xc3\xa2ndu-se oric\xc4\x83rei forme de agresiune (\xc3\xaen special r\xc4\x83zboi \xc3\xaentre state), ideologia moist\xc4\x83 a inspirat unele mi\xc8\x99c\xc4\x83ri pacifiste moderne.\n_START_SECTION_\nSocrate\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i \xc3\xaen privin\xc8\x9ba relativit\xc4\x83\xc8\x9bii legilor umane se situa \xc3\xaen tradi\xc8\x9bia sofi\xc8\x99tilor, Socrate respinge ideea dreptului celui mai tare \xc8\x99i considera cunoa\xc8\x99terea ca fiind obiectivul suprem al omului politic. Astfel, marele filozof critica tiranii sau demagogii care comiteau nedreptatea._NEWLINE_Dup\xc4\x83 Socrate, politica este arta de a comanda oamenii \xc8\x99i la care aveau acces doar cei preg\xc4\x83ti\xc8\x9bi (care vor fi numi\xc8\x9bi "filozofi" de c\xc4\x83tre Platon). De aceea considera c\xc4\x83 virtutea suprem\xc4\x83 este cunoa\xc8\x99terea \xc8\x99i autocunoa\xc8\x99terea (vezi celebrul aforism Cunoa\xc8\x99te-te pe tine \xc3\xaensu\xc8\x9bi). Metoda utilizat\xc4\x83 de Socrate, maieutica, nu era altceva dec\xc3\xa2t aducerea la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 a adev\xc4\x83rului._NEWLINE_Resping\xc3\xa2nd democra\xc8\x9bia, considera ca singura metod\xc4\x83 eficient\xc4\x83 de guvernare oligarhia. Orator des\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99it, Socrate viza cu prec\xc4\x83dere via\xc8\x9ba social\xc4\x83 a cet\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i problemele morale ale acesteia.\n_START_SECTION_\nEpicureismul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en opozi\xc8\x9bie cu \xc8\x99coala stoic\xc4\x83, la baza doctrinei epicuriene (fondat\xc4\x83 de Epicur) se afl\xc4\x83 materialismul. Astfel, libertatea, considerat\xc4\x83 principala valoare politic\xc4\x83, reprezenta posibilitatea de alegere a comportamentului, precum \xc8\x99i responsabilitatea pentru alegerea f\xc4\x83cut\xc4\x83. Interesul suprem era atingerea pl\xc4\x83cerii \xc8\x99i a fericirii._NEWLINE_Utilitarismul este vizibil \xc8\x99i \xc3\xaen concep\xc8\x9bia despre stat. \xc3\x8en opozi\xc8\x9bie cu doctrinele lui Platon \xc8\x99i Aristotel, statul nu mai are un caracter natural, ci este rezultat al activit\xc4\x83\xc8\x9bii umane \xc8\x99i trebuie s\xc4\x83 fie rezultatul unui contract prin care se oblig\xc4\x83 s\xc4\x83 realizeze beneficiul comun al oamenilor (care este scopul principal), lichidarea r\xc4\x83zboiului, lipsit de sens, siguran\xc8\x9ba persoanei. Astfel, epicureismul poate fi considerat precursor al contractualismului social.\n_START_SECTION_\nRoma antic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nVocabularul politic a fost preluat \xc3\xaen \xc3\xaentregime de la greci \xc8\x99i ulterior adaptate la via\xc8\x9ba socio-politic\xc4\x83 roman\xc4\x83, astfel c\xc4\x83, dac\xc4\x83 g\xc3\xa2ndirea politic\xc4\x83 greac\xc4\x83 a fost mai mult filozofico-teoretic\xc4\x83, la romani se caracterizeaz\xc4\x83 \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd prin pragmatism.\n_START_SECTION_\nTitus Lucretius Carus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en lucrarea De rerum natura ("Despre natura lucrurilor"), \xc3\xaen care a dezvoltat teoria atomist\xc4\x83 a lui Epicur, Lucre\xc8\x9biu expune considerente privind teoria evolu\xc8\x9biei sociale, istoria lumii, originea vorbirii. A \xc3\xaencercat s\xc4\x83 prognozeze unele aspecte ale viitorului omenirii \xc8\x99i contradic\xc8\x9biile cu care se confrunt\xc4\x83 aceasta, motiv pentru care poate fi considerat unul dintre primii viitorologi antici.\n_START_SECTION_\nMarcus Tullius Cicero\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en scrierile sale ("De republica", "De legibus" \xc8\x99i "De officiis"), Cicero ierarhizeaz\xc4\x83 datoriile cet\xc4\x83\xc8\x9beanului astfel: fa\xc8\x9b\xc4\x83 de patrie, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de semeni \xc8\x99i \xc3\xaen ultimul r\xc3\xa2nd fa\xc8\x9b\xc4\x83 de genul uman._NEWLINE_Stoic \xc3\xaen concep\xc8\x9bie \xc8\x99i resping\xc3\xa2nd acel otium al epicurienilor, Cicero este adept al teoriei lui Polybius despre guvernarea mixt\xc4\x83, sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd necesitatea echilibrului \xc3\xaen stat \xc8\x99i prevenirea r\xc4\x83sturn\xc4\x83rilor, schimb\xc4\x83rilor de regim, care creeaz\xc4\x83 \xc3\xaen cet\xc4\x83\xc8\x9bi dezordine \xc8\x99i pagube. Spre deosebire de greci, consider\xc4\x83 c\xc4\x83 proprietatea nu este un bun natural, de aceea unul din rolurile societ\xc4\x83\xc8\x9bii este de a proteja \xc8\x99i garanta propriet\xc4\x83\xc8\x9bile dob\xc3\xa2ndite de membrii acesteia, lucru care st\xc4\x83 la baza \xc3\xaencrederii (fides). Av\xc3\xa2nd drept scop ap\xc4\x83rarea propriet\xc4\x83\xc8\x9bii, statul (res publica) este o res populi, adic\xc4\x83 activitatea tuturor cet\xc4\x83\xc8\x9benilor._NEWLINE_Cicero consider\xc4\x83 important\xc4\x83 realizarea echilibrului dintre libertas ("libertatea poporului"), potestas ("puterea autentic\xc4\x83 a magistra\xc8\x9bilor") \xc8\x99i auctoritas ("a oamenilor de bine"). Preia de la Aristotel cele \xc8\x99ase forme simple de organizare a statului: monarhia - tirania, aristocra\xc8\x9bia - oligarhia, politeia - democra\xc8\x9bia.\n_START_SECTION_\nStoicismul roman\n_START_PARAGRAPH_\nCei mai de seam\xc4\x83 reprezentan\xc8\x9bi ai stoicismului roman au fost: Seneca, Epictet \xc8\x99i Marc Aureliu._NEWLINE_Seneca, \xc3\xaen lucrarea "De otio", sus\xc8\x9bine absten\xc8\x9bionismul politic, iar \xc3\xaen "De tranquillitate animi" \xc3\xaendeamn\xc4\x83 la ac\xc8\x9biunea, participare politic\xc4\x83. \xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te puterea suprem\xc4\x83 \xc3\xaen stat, consider\xc4\x83 c\xc4\x83 \xc3\xaemp\xc4\x83ratul trebuie s\xc4\x83 ac\xc8\x9bioneze \xc3\xaen interesul supu\xc8\x99ilor s\xc4\x83i, nu \xc3\xaen interes personal. De asemenea, pledeaz\xc4\x83 ideea statului universal, bazat pe conceptul de drept natural._NEWLINE_Epictet, \xc3\xaen lucrarea Manualul, a promovat urm\xc4\x83toarele idei politice: \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9barea spiritual\xc4\x83 a omului, acceptarea destinului \xc8\x99i necesitatea \xc3\xaenl\xc4\x83tur\xc4\x83rii sclaviei. Fost sclav, sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 sclavul care \xc3\xae\xc8\x99i suport\xc4\x83 situa\xc8\x9bia cu d\xc3\xa2rzenie este mai liber dec\xc3\xa2t st\xc4\x83p\xc3\xa2nul s\xc4\x83u devenit rob al pasiunilor sale._NEWLINE_\xc3\x8en lucrarea De vorb\xc4\x83 cu mine \xc3\xaensumi, Marcus Aurelius se define\xc8\x99te pe sine ca \xc3\xaemp\xc4\x83rat \xc8\x99i realizeaz\xc4\x83 un jurnal de reflexie filozofic\xc4\x83. Consider\xc4\x83 libertatea ca o expresie a pasivit\xc4\x83\xc8\x9bii, a unei servitu\xc8\x9bi absolute \xc3\xaen raport cu destinul, iar regalitatea ca o imagine \xc8\x99i emana\xc8\x9bie a divinit\xc4\x83\xc8\x9bii. Doctrina sa va fi \xc3\xaen concuren\xc8\x9b\xc4\x83 cu cre\xc8\x99tinismul, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de care a avut o atitudine critic\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nEuropa medieval\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i intolerant\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 religia greco-romanilor, Biserica Catolic\xc4\x83 asimileaz\xc4\x83 elemente ale ideologiei antice, cum ar fi filozofia platonic\xc4\x83 \xc8\x99i aristotelian\xc4\x83 (prin intermediul bizantinilor \xc8\x99i arabilor) \xc8\x99i jurispruden\xc8\x9ba roman\xc4\x83. Astfel apar patristica \xc8\x99i scolastica, concep\xc8\x9bii religioase despre lume, care nu posed\xc4\x83 un caracter unitar \xc8\x99i care se constituie ca dou\xc4\x83 mari perioade \xc3\xaen g\xc3\xa2ndirea politic\xc4\x83 \xc8\x99i religioas\xc4\x83 medieval\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nIslamul medieval\n_START_PARAGRAPH_\nAp\xc4\x83rut \xc3\xaen anul 622 \xc3\xaen Arabia, islamul se va r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndi rapid \xc3\xaen Siria, Irak, Persia, Maghreb, Spania \xc3\xaen mai pu\xc8\x9bin de un secol. Mai mult, dup\xc4\x83 Cruciade, expansiunea islamului se va relua \xc8\x99i \xc3\xaen Extremul Orient, Africa Central\xc4\x83, spa\xc8\x9biul balcanic. Credincio\xc8\x99ii se integreaz\xc4\x83 \xc3\xaentr-o comunitate \xc3\xaen care cetatea musulman\xc4\x83 se prezint\xc4\x83 ca o teocra\xc8\x9bie. Cartea de baz\xc4\x83, Coranul, este \xc8\x99i cod juridic. Puterea executiv\xc4\x83, \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp civil\xc4\x83 \xc8\x99i canonic\xc4\x83, apar\xc8\x9bine doar divinit\xc4\x83\xc8\x9bii, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de care to\xc8\x9bi cet\xc4\x83\xc8\x9benii sunt egali, deci doar teoretic exist\xc4\x83 un fel de democra\xc8\x9bie._NEWLINE_Unul dintre primii mari filozofi arabi, Al-Farabi, a scris \xc8\x99i c\xc3\xa2teva tratate de politic\xc4\x83: Despre concep\xc8\x9biile locuitorilor ora\xc8\x99ului virtuos, Aforismele omului de stat, Politica civil\xc4\x83. Ora\xc8\x99ul este imaginat ca un \xc3\xaentreg, ale c\xc4\x83rui p\xc4\x83r\xc8\x9bi interac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 ca \xc3\xaentr-un organism. Fiec\xc4\x83rui membru al societ\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaei este destinat\xc4\x83 sarcina cea mai potrivit\xc4\x83 cu abilit\xc4\x83\xc8\x9bile sale. \xc8\x98eful statului trebuie s\xc4\x83 fie curajos, inteligent \xc8\x99i cu sete de cunoa\xc8\x99tere, calit\xc4\x83\xc8\x9bi asem\xc4\x83n\xc4\x83toare filozofului-rege din "Republica" lui Platon. La acestea, Al-Farabi ad\xc4\x83uga \xc8\x99i capacitatea de a comunica cu lumea celest\xc4\x83, deci de a fi asemeni unui profet, teorie care a avut un impact evident \xc8\x99i \xc3\xaen lumea european\xc4\x83 de mai t\xc3\xa2rziu._NEWLINE_Avicenna, regele filozofiei arabe \xc8\x99i savant multidisciplinar, pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 conceptele sale filozofice, \xc3\xaen care prima realitate se raporta la divinitate, \xc3\xaen politic\xc4\x83 a considerat ca esen\xc8\x9b\xc4\x83 metodele de realizare a puterii \xc8\x99i guvern\xc4\x83rii, \xc3\xaen organizarea treburilor de stat. Ca \xc8\x99i Platon, preconiza existen\xc8\x9ba a trei categorii sociale (conduc\xc4\x83tori, str\xc4\x83jeri \xc8\x99i lucr\xc4\x83tori), numai c\xc4\x83 situa\xc8\x9bia lucr\xc4\x83torilor era mai bun\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la filozoful grec._NEWLINE_Averroes, pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 filozofie \xc8\x99i \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, s-a ocupat \xc8\x99i de politic\xc4\x83. A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 filozofia nu are influen\xc8\x9b\xc4\x83 direct\xc4\x83 asupra dreptului public \xc8\x99i c\xc4\x83 cea mai bun\xc4\x83 form\xc4\x83 de guvern\xc4\x83m\xc3\xa2nt ar fi ordinea califal\xc4\x83 garantat\xc4\x83 de legea sharia, lege pe care a \xc3\xaencercat s\xc4\x83 o rafineze \xc3\xaen contextul finalit\xc4\x83\xc8\x9bii juridice. Considera religia ca o art\xc4\x83 politic\xc4\x83 necesar\xc4\x83 chiar \xc8\x99i \xc3\xaen statul ideal. \xc3\x8en acela\xc8\x99i timp, el era ferm convins \xc3\xaen organizarea vie\xc8\x9bii sociale pe fundamentul trainic al cuno\xc8\x99tin\xc8\x9belor \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice \xc8\x99i \xc3\xaenl\xc4\x83turarea de la putere a reprezentan\xc8\x9bilor preo\xc8\x9bimii. Idealurile lui sociale se bazau pe "Republica" lui Platon privind modelul statului ideal._NEWLINE_Ibn Khaldun, \xc3\xaen lucrarea Prolegomena, \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 stabileasc\xc4\x83 originile \xc8\x99i cauzele evenimentelor politice. Sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 fenomenele vie\xc8\x9bii sociale sunt supuse unor legi naturale. O tr\xc4\x83s\xc4\x83tur\xc4\x83 fundamental\xc4\x83 a omului ar fi nevoia de autoritate, de a fi limitat de o putere superioar\xc4\x83, \xc3\xaen absen\xc8\x9ba c\xc4\x83reia ar domni dezordinea \xc8\x99i anarhia. Aflat \xc3\xaen epoca de decaden\xc8\x9b\xc4\x83 a sistemelor politice ale lumii arabe, Ibn Khaldun se preocup\xc4\x83 \xc8\x99i de cauzele constituirii \xc8\x99i dezagreg\xc4\x83rii statelor, formul\xc3\xa2nd o lege a evolu\xc8\x9biei lot ciclice. Men\xc8\x9bin\xc3\xa2ndu-se pe linia religioas\xc4\x83 a Coranului, opera sa nu are o finalitate practic\xc4\x83, fiind mai degrab\xc4\x83 str\xc4\x83b\xc4\x83tut\xc4\x83 de un pesimism idealist. Cu toate acestea, opera sa anun\xc8\x9b\xc4\x83 apari\xc8\x9bia Rena\xc8\x99terii. Mai mult, Ernest Gellner, sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 defini\xc8\x9bia dat\xc4\x83 de Khaldun no\xc8\x9biunii despre guvernare c\xc4\x83 este \xe2\x80\x9ecea mai bun\xc4\x83 teorie din istoria teoriilor politice\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nRena\xc8\x99terea\n_START_PARAGRAPH_\nRena\xc8\x99terea a \xc3\xaensemnat, pentru Europa Occidental\xc4\x83, eliberarea de principiile dogmatico-religioase, urmat\xc4\x83 de instituirea de noi rela\xc8\x9bii economice care prevesteau capitalismul. Toate acestea au fost \xc3\xaenso\xc8\x9bite de o criz\xc4\x83 a Bisericii Romano-Catolice, criz\xc4\x83 care a condus la necesitatea reformei \xc3\xaen cadrul acesteia, prin care s-a \xc3\xaenl\xc4\x83turat g\xc3\xa2ndirea scolastic\xc4\x83 \xc8\x99i s-a schimbat raportul dintre stat \xc8\x99i Biseric\xc4\x83. Aceasta a condus ulterior la constituirea monarhiilor absolute, dar \xc8\x99i a statelor na\xc8\x9bionale._NEWLINE_Reprezentan\xc8\x9bii Rena\xc8\x99terii au emis o nou\xc4\x83 concep\xc8\x9bie prin care omul era valoarea suprem\xc4\x83, problema central\xc4\x83 a societ\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i a politicului devenind raportul guvernan\xc8\x9bi - guverna\xc8\x9bi \xc8\x99i nu stat - biseric\xc4\x83, cum fusese anterior.\n_START_SECTION_\nReforma\n_START_PARAGRAPH_\nReforma urm\xc4\x83rea restructurarea rela\xc8\x9biilor din interiorul Bisericii Catolice, dar \xc8\x99i lupta societ\xc4\x83\xc8\x9bii occidentale de a anula monopolul acestei biserici \xc8\x99i a puterii exercitatea asupra statului. \xc3\x8en perioada secolelor al XV-lea \xc8\x99i al XVI-lea apar tot felul de mi\xc8\x99c\xc4\x83ri \xc8\x99i curente religioase disidente, care sunt declarate eretice de c\xc4\x83tre Biserica oficial\xc4\x83 a Europei Occidentale._NEWLINE_Pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 apari\xc8\x9bia a diverse culte reformate, principala consecin\xc8\x9b\xc4\x83 a Reformei a fost afirmarea libert\xc4\x83\xc8\x9bii religioase a omului. De asemenea, Reforma a preg\xc4\x83tit terenul pentru Revolu\xc8\x9bia burghez\xc4\x83 timpurie din secolul al XVII-lea._NEWLINE_Ulterior, Contrareforma, \xc3\xaencercarea de restabilire a catolicismului s-a dovedit imposibil de realizat.\n_START_SECTION_\nJohn Wycliffe\n_START_PARAGRAPH_\nPredicile lui John Wycliffe, primul traduc\xc4\x83tor al Bibliei \xc3\xaen englez\xc4\x83, con\xc8\x9bin \xc8\x99i elemente socio-politice. \xc3\x8en lucr\xc4\x83ri ca De domenio divina, Ad parlamentum regi, solicit\xc4\x83 clerului din Anglia s\xc4\x83 renun\xc8\x9be la bog\xc4\x83\xc8\x9bia lumeasc\xc4\x83 \xc8\x99i la puterea politic\xc4\x83 \xc8\x99i s\xc4\x83 se \xc3\xaentoarc\xc4\x83 la via\xc8\x9ba modest\xc4\x83 \xc8\x99i moral\xc4\x83. De asemenea a sus\xc8\x9binut ideea seculariz\xc4\x83rii averilor ecleziastice, desfiin\xc8\x9barea excep\xc8\x9biilor fiscale pentru cler, neamestecul clerului \xc3\xaen problemele civile \xc8\x99i supunerea clerului fa\xc8\x9b\xc4\x83 de monarhie. Ca urmare a activit\xc4\x83\xc8\x9bii sale, se constituie mi\xc8\x99carea lollarzilor, care urm\xc4\x83rea modificarea st\xc4\x83rii sociale existente \xc8\x99i care a devenit o adev\xc4\x83rat\xc4\x83 for\xc8\x9b\xc4\x83 revolu\xc8\x9bionar\xc4\x83 \xc3\xaen secolul al XV-lea.\n_START_SECTION_\nJan Hus\n_START_PARAGRAPH_\nSpre deosebire de Anglia, \xc3\xaen Cehia (aflat\xc4\x83 sub st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea Imperiului Romano-German) mi\xc8\x99carea reformatoare are caractere specifice. Jan Huss critic\xc4\x83 l\xc4\x83comia \xc8\x99i lipsa de moralitate a clerului \xc8\x99i a militat pentru libertatea de g\xc3\xa2ndire \xc8\x99i pentru anularea infailibilit\xc4\x83\xc8\x9bii papale. Condamnarea sa de c\xc4\x83tre papa Ioan al XXIII-lea provoac\xc4\x83 nemul\xc8\x9bumiri \xc8\x99i mi\xc8\x99c\xc4\x83ri sociale. Doctrina sa a generat mi\xc8\x99carea husit\xc4\x83, care nu a avut numai un caracter religios, ci \xc8\x99i social \xc8\x99i na\xc8\x9bional. Aceasta a dat na\xc8\x99tere r\xc4\x83zboiului \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83nesc ceh care avea s\xc4\x83 zguduie Imperiul Habsburgic. Doctrina lui Hus s-a r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit \xc8\x99i \xc3\xaen afara Cehiei, ajung\xc3\xa2nd chiar \xc8\x99i \xc3\xaen Ardeal \xc8\x99i nordul Moldovei.\n_START_SECTION_\nReforma \xc3\xaen Germania\n_START_PARAGRAPH_\nPrin lupta sa, Martin Luther a ob\xc8\x9binut ruperea definitiv\xc4\x83 a de catolicism \xc8\x99i a pus bazele lutheranismului, al treilea curent cre\xc8\x99tin (dup\xc4\x83 catolicism \xc8\x99i ortodoxism). Ca \xc8\x99i \xc3\xaen cazul lui Jan Hus, ideile sale au provocat o intens\xc4\x83 mi\xc8\x99care social\xc4\x83, care a culminat cu R\xc4\x83zboiul \xc8\x9a\xc4\x83r\xc4\x83nesc German. \xc3\x8en domeniul politico-social, \xc3\xaen scrieri ca: Apel c\xc4\x83tre nobilimea cre\xc8\x99tin\xc4\x83 de na\xc8\x9biune german\xc4\x83, Captivitatea babilonean\xc4\x83 a Bisericii, Libertatea cre\xc8\x99tin\xc4\x83, Luther, ca \xc8\x99i predecesorii s\xc4\x83i, sus\xc8\x9bine ideea separ\xc4\x83rii statului de biseric\xc4\x83, libertatea con\xc8\x99tiin\xc8\x9bei._NEWLINE_Un alt reprezentant al reformei germane a fost Thomas M\xc3\xbcntzer. Spre deosebire de Luther, ca reprezentant al \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83nimii, a atacat nu numai catolicismul, ci cre\xc8\x99tinismul \xc3\xaen general \xc8\x99i considera c\xc4\x83 principala sarcin\xc4\x83 a Reformei const\xc4\x83 nu at\xc3\xa2t \xc3\xaen \xc3\xaennoirea bisericii, ci \xc8\x99i \xc3\xaen transformarea economico-social\xc4\x83 a \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83nimii \xc8\x99i plebei or\xc4\x83\xc8\x99ene\xc8\x99ti. Adept al panteismului, M\xc3\xbcntzer considera c\xc4\x83 reforma religioas\xc4\x83 este posibil\xc4\x83 numai cu ajutorul unei revolu\xc8\x9bii sociale. Sus\xc8\x9binea ideea instaur\xc4\x83rii unei puteri supreme a poporului, deci programul s\xc4\x83u politic era asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al comunismului utopic.\n_START_SECTION_\nJean Calvin\n_START_PARAGRAPH_\nFondator al calvinismului, Jean Calvin a transformat Geneva \xc3\xaentr-o adev\xc4\x83rat\xc4\x83 republic\xc4\x83 teocratic\xc4\x83. A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 salvarea omului depinde numai de divinitate. Totu\xc8\x99i \xc3\xaen aceast\xc4\x83 tez\xc4\x83 a predetermin\xc4\x83rii a introdus un element nou prin care a eliminat extremismul fatalismului, ceea ce reprezint\xc4\x83 tr\xc4\x83s\xc4\x83tura definitorie a calvinismului: deoarece omul nu \xc3\xae\xc8\x99i poate cunoa\xc8\x99te destinul, acesta trebuie s\xc4\x83 se comporte urm\xc4\x83rind cea mai bun\xc4\x83 solu\xc8\x9bie pentru sine. De aici reiese etica protestant\xc4\x83: Omul trebuie s\xc4\x83 se dedice profesiei sale, s\xc4\x83 fie \xc3\xaentreprinz\xc4\x83tor \xc8\x99i bun gospodar, care ulterior va sta la baza societ\xc4\x83\xc8\x9bii actuale din Europa Occidental\xc4\x83. La Calvin, cea mai bun\xc4\x83 form\xc4\x83 de guvernare este republica, o form\xc4\x83 de stat la care to\xc8\x9bi cet\xc4\x83\xc8\x9benii sunt obliga\xc8\x9bi s\xc4\x83 participe.\n_START_SECTION_\nSocialismul utopic timpuriu\n_START_PARAGRAPH_\nPrimele lucr\xc4\x83ri \xc3\xaen care sunt preconizate idei utopice sunt Republica lui Platon \xc8\x99i Politica lui Aristotel. \xc3\x8en aceea\xc8\x99i direc\xc8\x9bie se \xc3\xaencadreaz\xc4\x83 \xc8\x99i Leviathanul lui Thomas Hobbes, Al doilea tratat al lui John Locke \xc8\x99i Contractul social al lui Jean-Jacques Rousseau. \xc8\x98i Noua Atlantid\xc4\x83 a lui Francis Bacon s-ar \xc3\xaencadra \xc3\xaen tradi\xc8\x9bia utopic\xc4\x83, numai c\xc4\x83 la baza proiectului s\xc4\x83u se afla proprietatea privat\xc4\x83._NEWLINE_Chiar dac\xc4\x83 la prima vedere utopiile par simple exerci\xc8\x9bii mentale, acestea au prilejuit o analiz\xc4\x83 critic\xc4\x83 a epocii respective \xc8\x99i \xc3\xaencercarea g\xc4\x83sirii unui remediu prin profunde transform\xc4\x83ri politice \xc8\x99i sociale.\n_START_SECTION_\nThomas Morus\n_START_PARAGRAPH_\nPrin influen\xc8\x9ba exercitat\xc4\x83 asupra posterit\xc4\x83\xc8\x9bii, lucrarea \xe2\x80\x9cDe optimo republicae statu deque nova insula Utopia\xe2\x80\x9d sau pe scurt \xe2\x80\x9cUtopia\xe2\x80\x9d a lui Thomas Morus poate fi considerat\xc4\x83 actul de na\xc8\x99tere al socialismului utopic. Este interesant\xc4\x83 analiza efectuat\xc4\x83 de autor asupra procesului acumul\xc4\x83rii primitive a capitalului \xc8\x99i \xc3\xaen\xc8\x9belegerea naturii sociale a statului \xc8\x99i a func\xc8\x9biei social politice a dreptului. \xc3\x8entreaga societate este conceput\xc4\x83 ca o unitate economic\xc4\x83, unitatea productiv\xc4\x83 fundamental\xc4\x83 fiind familia, conceput\xc4\x83 ca un atelier profilat pe o singur\xc4\x83 meserie. Sunt preconizate \xc3\xaenl\xc4\x83turarea contrastului dintre sat \xc8\x99i ora\xc8\x99 \xc8\x99i egalitatea dintre sexe, fiind sus\xc8\x9binut accesul femeilor la func\xc8\x9biile ecleziastice. R\xc4\x83zboiul este condamnat, cu excep\xc8\x9bia celui defensiv._NEWLINE_Utopia este, a\xc8\x99adar, o viguroas\xc4\x83 m\xc4\x83rturie a superiorit\xc4\x83\xc8\x9bii calitative a umanismului lui Morus fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cel al epocii \xc3\xaen care a tr\xc4\x83it. Dac\xc4\x83 umanismul burghez \xc3\xaen g\xc3\xaendirea politic\xc4\x83 \xc8\x99i-a g\xc4\x83sit \xc3\xaentruchiparea cea mai fidel\xc4\x83 \xc3\xaen epoca lui Machiavelli, se poate afirma c\xc4\x83 umanismul social se afl\xc4\x83 \xc3\xaen germene \xc3\xaen opera lui Morus. Dac\xc4\x83 pentru Machiavelli omul \xc3\xae\xc8\x99i poate realiza \xc8\x9belurile numai \xc3\xaen opozi\xc8\x9bie, \xc3\xaen lupt\xc4\x83 cu societatea \xc8\x99i ceilal\xc8\x9bi oameni, pentru Morus realizarea omului e posibil\xc4\x83 numai pe temeiul fericirii omenirii.\n_START_SECTION_\nSpinoza\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en lucrarea sa filozofic\xc4\x83 fundamental\xc4\x83, Etica more geometrico demonstrata, Baruch Spinoza sus\xc8\x9bine teoria dreptului natural. Conform teoriilor sale, apari\xc8\x9bia conflictelor \xc3\xaentre oameni determin\xc4\x83 instabilitatea acestui drept \xc8\x99i necesitatea constituirii statului. Astfel, prin intermediul contractului social, statul reprezint\xc4\x83 o putere cu caracter unic pentru to\xc8\x9bi membrii societ\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i deci este \xc3\xaenl\xc4\x83turat\xc4\x83 posibilitatea oric\xc4\x83rui abuz de putere. Fiind capabil s\xc4\x83 impun\xc4\x83 constr\xc3\xa2ngerea, statul de\xc8\x9bine puterea legii. Spinoza sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 odat\xc4\x83 cu crearea statului, se creeaz\xc4\x83 dreptul comun, general, rezultat al unific\xc4\x83rii drepturilor naturale ale oamenilor \xc8\x99i a reunirii acestora \xc3\xaen puterea statal\xc4\x83. Ca \xc8\x99i al\xc8\x9bi reprezentan\xc8\x9bi ai teoriei dreptului natural, Spinoza pune semn de egalitate \xc3\xaentre stat \xc8\x99i societate._NEWLINE_Spre deosebire de Grotius \xc8\x99i Hobbes, legea natural\xc4\x83 este \xc3\xaen\xc8\x9beleas\xc4\x83 ca lege a naturii \xc8\x99i identificat\xc4\x83 cu necesitatea natural\xc4\x83, c\xc4\x83reia i se supun toate fiin\xc8\x9bele din lume. Marele filozof olandez afirm\xc4\x83 c\xc4\x83 dreptul natural nu este suspendat odat\xc4\x83 cu formarea statului, ci se men\xc8\x9bine, c\xc4\x83 starea natural\xc4\x83 nu e \xc3\xaenl\xc4\x83turat\xc4\x83 cu totul, ci doar se transform\xc4\x83 \xc3\xaen stat. Putere suprem\xc4\x83 a statului nu trebuie s\xc4\x83 atenteze la libertatea de g\xc3\xa2ndire sau de con\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 religioas\xc4\x83. De asemenea, pentru \xc3\xaenl\xc4\x83turarea intoleran\xc8\x9bei religioase \xc8\x99i a fanatismului clerului, practica religioas\xc4\x83 ar trebui s\xc4\x83 se supun\xc4\x83 normelor statului. \xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te forma de guvernare, Spinoza considera aristocra\xc8\x9bia \xc8\x99i monarhia ca fiind trepte intermediare, idealul s\xc4\x83u politic fiind republica.\n_START_SECTION_\nFrancis Bacon\n_START_PARAGRAPH_\nSpirit pragmatic, Francis Bacon are interes sc\xc4\x83zut pentru metafizica pur\xc4\x83 sau alte forme de g\xc3\xa2ndire abstract\xc4\x83, concentr\xc3\xa2ndu-se asupra unor concepte ca statul, forma ideal\xc4\x83 de guvernare, situa\xc8\x9bia poporului etc. \xc3\x8en Noua Atlantid\xc4\x83 (1627), imagineaz\xc4\x83 o societate organizat\xc4\x83 pe baze ra\xc8\x9bionale, \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, dar \xc3\xaen care exist\xc4\x83 diferen\xc8\x9be de clase \xc8\x99i proprietate privat\xc4\x83. \xc3\x8en spirit iluminist, considera c\xc4\x83 progresul social nu poate fi asigurat prin transform\xc4\x83ri economice majore, ci prin preg\xc4\x83tirea popula\xc8\x9biei. Calit\xc4\x83\xc8\x9bile ideale dezirabile pentru omul nou sunt: generozitatea, spiritul iluminist, demnitatea, spiritul public \xc8\x99i pietatea. Scopul progresului, realizat cu ajutorul \xc8\x99tiin\xc8\x9bei ar consta \xc3\xaen extinderea controlului uman asupra naturii \xc8\x99i dezvoltarea gradului de confort \xc8\x99i comoditate a omenirii. \xc3\x8en Eseuri de moral\xc4\x83, economie \xc8\x99i politic\xc4\x83 (1597) subliniaz\xc4\x83 necesitatea unui stat centralizat, puternic, care s\xc4\x83 asigure respectarea intereselor burgheziei aflat\xc4\x83 pe atunci \xc3\xaen plin av\xc3\xa2nt. \xc3\x8en lucrarea Eseuri sau sfaturi civile \xc8\x99i morale, Francis Bacon sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 statul ar trebui s\xc4\x83 lichideze nedrept\xc4\x83\xc8\x9bile sociale \xc8\x99i abuzurile din partea nobililor.'