b"\n_START_ARTICLE_\nJude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99\n_START_SECTION_\nCadru geografic\n_START_PARAGRAPH_\nJude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 este situat \xc3\xaen zona central-nordic\xc4\x83 a \xc8\x9b\xc4\x83rii \xc3\xaen centrul Podi\xc8\x99ului Transilvaniei, fiind cuprins \xc3\xaentre meridianele 23\xc2\xb055\xe2\x80\x99 \xc8\x99i 25\xc2\xb014\xe2\x80\x99 longitudine estic\xc4\x83 \xc8\x99i paralele 46\xc2\xb009\xe2\x80\x99 \xc8\x99i 47\xc2\xb000\xe2\x80\x99 latitudine nordic\xc4\x83. Jude\xc8\x9bul se \xc3\xaentinde \xc3\xaentre culmile muntoase ale C\xc4\x83limanului \xc8\x99i Gurghiului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Podi\xc8\x99ul T\xc3\xa2rnavelor \xc8\x99i C\xc3\xa2mpia Transilvaniei. Axa fizico-geografic\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului este r\xc3\xa2ul Mure\xc8\x99 care str\xc4\x83bate jude\xc8\x9bul de la NE c\xc4\x83tre SV pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 140\xc2\xa0km; r\xc3\xa2ul \xc3\xaemprumut\xc3\xa2nd \xc8\x99i numele Mure\xc8\x99, jude\xc8\x9bului._NEWLINE_Jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 se \xc3\xaenvecineaz\xc4\x83 cu alte \xc8\x99apte jude\xc8\x9be. La nord-est cu jude\xc8\x9bul Suceava pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 15 kilometri, limita fiind culmile masivului C\xc4\x83limani. Pe latura estic\xc4\x83 pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 130 kilometri se \xc3\xaenvecineaz\xc4\x83 cu jude\xc8\x9bul Harghita, limita fiind descris\xc4\x83 pe direc\xc8\x9bia nord-sud de mun\xc8\x9bii C\xc4\x83limani, defileul Mure\xc8\x99ului \xc3\xaentre Topli\xc8\x9ba \xc8\x99i St\xc3\xa2nceni, mun\xc8\x9bii Gurghiului p\xc3\xa2n\xc4\x83 aproape de Sovata, traverseaz\xc4\x83 apoi cursul superior al T\xc3\xa2rnavei Mari p\xc3\xa2n\xc4\x83 la intersec\xc8\x9bia acestuia cu r\xc3\xa2ul Homorodul Mare. La extremitatea sud-estic\xc4\x83, jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 se \xc3\xaenvecineaz\xc4\x83 pe o por\xc8\x9biune de 20\xc2\xa0km cu jude\xc8\x9bul Bra\xc8\x99ov. \xc3\x8en partea de sud-vest, pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 80 de km se \xc3\xaenvecineaz\xc4\x83 cu jude\xc8\x9bul Sibiu. Limita cu acest jude\xc8\x9b \xc3\xaencepe la intersec\xc8\x9bia dintre T\xc3\xa2rnava Mare \xc8\x99i H\xc3\xa2rtibaci, traverseaz\xc4\x83 T\xc3\xa2rnava Mare l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Dane\xc8\x99, Mure\xc8\x99 apoi urmeaz\xc4\x83 linia descris\xc4\x83 de cele 2 T\xc3\xa2rnave p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen apropiere de sud-vestul ora\xc8\x99ului T\xc3\xa2rn\xc4\x83veni. Hotarul cu jude\xc8\x9bul Alba lung de 40\xc2\xa0km este cuprins \xc3\xaentre T\xc3\xa2rnava Mic\xc4\x83 \xc8\x99i r\xc3\xa2ul Mure\xc8\x99 \xc8\x99i se afl\xc4\x83 \xc3\xaen partea de sud-vest a jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99. La confluen\xc8\x9ba Arie\xc8\x99ului cu Mure\xc8\x99ul \xc3\xaencepe grani\xc8\x9ba cu jude\xc8\x9bul Cluj, \xc3\xaen partea de vest a jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99, \xc8\x99i traverseaz\xc4\x83 colinele C\xc3\xa2mpiei Transilvaniei pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de aproape 60\xc2\xa0km. \xc3\x8en partea de nord pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 100\xc2\xa0km, jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 se \xc3\xaenvecineaz\xc4\x83 cu jude\xc8\x9bul Bistri\xc8\x9ba-N\xc4\x83s\xc4\x83ud linia de demarca\xc8\x9bie dintre cele dou\xc4\x83 jude\xc8\x9be fiind dealurile din C\xc3\xa2mpia Transilvaniei, Subcarpa\xc8\x9bii interni iar spre final Mun\xc8\x9bii C\xc4\x83limani la o altitudine de 2000 m.\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nJude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 a fost \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat \xc3\xaen anul 1968, cu ocazia reorganiz\xc4\x83rii administrative a Rom\xc3\xa2niei. Teritoriul jude\xc8\x9bului a f\xc4\x83cut parte anterior din Regiunea Autonom\xc4\x83 Maghiar\xc4\x83, respectiv din Regiunea Bra\xc8\x99ov (raionul Sighi\xc8\x99oara).\n_START_SECTION_\n\xc3\x8enceputul secolului XX\n_START_PARAGRAPH_\nReorganizarea \xc8\x99i unificarea administrativ\xc4\x83 efectuate de autorit\xc4\x83\xc8\x9bile de resort ale statului dup\xc4\x83 Marea Unire de la  1918  a avut \xc3\xaen vedere \xc8\x99i schimbarea blazoanelor jude\xc8\x9belor \xc8\x99i municipiilor din Rom\xc3\xa2nia. \xc3\x8en 23 iunie 1921 a fost \xc3\xaentocmit\xc4\x83 Comisia Consultativ\xc4\x83 Heraldic\xc4\x83 care s-a ocupat de stabilirea stemelor jude\xc8\x9belor \xc8\x99i ora\xc8\x99elor, precum \xc8\x99i controlarea folosirii acestora. \xc3\x8entre anii 1922-1928 au fost alc\xc4\x83tuite stemele celor 71 de jude\xc8\x9be, iar \xc3\xaentre 1924-1936 stemele ora\xc8\x99elor re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83 de jude\xc8\x9b precum \xc8\x99i a celor 100 de centre urbane._NEWLINE_Stema jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99 a fost ob\xc8\x9binut\xc4\x83 din stema fostului Comitat Mure\xc8\x99-Turda. Comisia Heraldic\xc4\x83 a \xc3\xaenl\xc4\x83turat din vechea stem\xc4\x83 scutul cu cavalerul \xc8\x99i a alc\xc4\x83tuit noua stem\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului dintr-un scut cu c\xc3\xa2mpul ro\xc8\x99u parcurs de 2 fascii aurite peste care figureaz\xc4\x83 un arbore verde (m\xc4\x83r). M\xc4\x83rul este amplasat pe o teras\xc4\x83 \xc8\x99i are pe crengile sale mere de aur. Deasupra acestuia este desenat\xc4\x83 o stea cu opt raze colorat\xc4\x83 cu auriu.\n_START_SECTION_\nPerioada socialist\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPrin Decretul 503 din 16 decembrie 1970 emis, de Consiliul de Stat, au fost instaurate noi steme ale jude\xc8\x9belor \xc8\x99i municipiilor din Republica Socialist\xc4\x83 Rom\xc3\xa2nia. \xc3\x8en 25 iulie 1972 (Decretul 302) Consiliul aprob\xc4\x83 noile steme pentru toate jude\xc8\x9bele Rom\xc3\xa2niei \xc8\x99i pentru ora\xc8\x99ele re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83 de jude\xc8\x9b._NEWLINE_Stema jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99 era format\xc4\x83 dintr-un scut despicat de form\xc4\x83 rectangular\xc4\x83 cu un v\xc3\xa2rf \xc3\xaen ogiv\xc4\x83, utilizat \xc3\xaen secolul XV, forma fiind des folosit\xc4\x83 \xc3\xaen arta heraldic\xc4\x83 rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83. \xc3\x8en dextra sus, pe un fond albastru figureaz\xc4\x83 o cl\xc4\x83dire \xc3\xaen stil neogotic ie\xc8\x99it\xc4\x83 din flancul scutului. Cl\xc4\x83direa heraldizat\xc4\x83 este reprezentarea Palatului Prefecturii din T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 stilizat\xc4\x83 astfel: un corp central cu o intrare monumental\xc4\x83 \xc8\x99i un acoperi\xc8\x99 ascu\xc8\x9bit la dextra urmat\xc4\x83 de o arip\xc4\x83 a cl\xc4\x83dirii terminat\xc4\x83 cu un turn cu acoperi\xc8\x99ul ascu\xc8\x9bit \xc8\x99i un orologiu la senestra. Cl\xc4\x83direa are culoarea argintiu deschis fiind luminat\xc4\x83 negru, baza cl\xc4\x83dirii fiind lipit\xc4\x83 de linia desp\xc4\x83r\xc8\x9bitoare._NEWLINE_Sub Palatul Administrativ din T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 este conturat\xc4\x83, reinterpretat, o parte a vechii steme a jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99 fixat\xc4\x83 dup\xc4\x83 primul r\xc4\x83zboi mondial. C\xc3\xa2mpul este format din 3 fascii care reprezint\xc4\x83 Mure\xc8\x99ul \xc8\x99i T\xc3\xa2rnavele. Bradul prezent \xc3\xaen partea superioar\xc4\x83 a c\xc3\xa2mpului \xc3\xaenlocuie\xc8\x99te vechiul m\xc4\x83r, simbol al pomiculturii, prin acest aspect se dorea sublinierea importan\xc8\x9bei silviculturii \xc3\xaen raport cu pomicultura \xc3\xaen economia jude\xc8\x9bului._NEWLINE_\xc3\x8en c\xc3\xa2mpul ro\xc8\x99u este desenat un st\xc3\xa2lp dublu de \xc3\xaenalt\xc4\x83 tensiune colorat cu argintiu. Sub aceast\xc4\x83 figur\xc4\x83 este figurat\xc4\x83 o retort\xc4\x83 de aur \xc3\xaenconjurat\xc4\x83 de o jum\xc4\x83tate de fier\xc4\x83str\xc4\x83u circular \xc3\xaen partea superioar\xc4\x83, colorat cu argintiu, unit\xc4\x83 \xc3\xaen partea de jos cu o roat\xc4\x83 din\xc8\x9bat\xc4\x83 colorat\xc4\x83 \xc3\xaen albastru._NEWLINE_\xc3\x8en centrul scutului peste toate figurile este desenat un ecuson auriu \xc3\xaen interiorul c\xc4\x83ruia figureaz\xc4\x83 stema Republicii Socialiste Rom\xc3\xa2nia, acest simbol fiind reg\xc4\x83sit pe toate stemele jude\xc8\x9belor din acea perioad\xc4\x83, dar \xc8\x99i pe cele ale municipiilor.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8en prezent\n_START_PARAGRAPH_\nStema actual\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului este adoptat\xc4\x83 prin Hot\xc4\x83r\xc3\xa2rea de Guvern nr. 684 din 30 septembrie 1998, publicat\xc4\x83 \xc3\xaen Monitorul Oficial nr. 416 din 15 octombrie 1998._NEWLINE_Stema jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99 se compune dintr-un scut sfertuit, cuprinz\xc3\xa2nd, \xc3\xaen primul cartier, pe fond ro\xc8\x99u, o pies\xc4\x83 istoric\xc4\x83 alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 dintr-un motiv central, de form\xc4\x83 oval\xc4\x83, \xc8\x99i din buline alungite din aur; \xc3\xaen cartierul doi, pe c\xc3\xa2mp de azur, se afl\xc4\x83 o construc\xc8\x9bie cu poart\xc4\x83 \xc3\xaenchis\xc4\x83, cu \xc8\x99apte ferestre \xc8\x99i dou\xc4\x83 turnuri, cu acoperi\xc8\x99 conic retezat, totul din argint; \xc3\xaen cartierul trei, tot pe fond de azur, se afl\xc4\x83 o balan\xc8\x9b\xc4\x83 de aur, cu talgerele \xc3\xaen echilibru. \xc3\x8en ultimul cartier, pe fond ro\xc8\x99u, se afl\xc4\x83 trei br\xc3\xa2uri ondulate de argint._NEWLINE_Piesa metalica din primul cartier, dextra, este cunoscut\xc4\x83 sub denumirea Fibula de la Suseni, izvor arheologic de inestimabil\xc4\x83 valoare, apar\xc8\x9bin\xc3\xa2nd fazei de \xc3\xaenceput a epocii fierului. Ea reflect\xc4\x83 nivelul de cultur\xc4\x83 material\xc4\x83 \xc8\x99i spirituala al locuitorilor de pe aceste meleaguri, al geto-dacilor, \xc3\xaen ansamblu. Construc\xc8\x9bia din senestra evoc\xc4\x83 ctitoriile importante de pe aceste locuri, c\xc3\xa2t \xc8\x99i sistemul de fortifica\xc8\x9bii specific epocii feudale. Balan\xc8\x9ba, \xc3\xaensemn heraldic care evoc\xc4\x83 justi\xc8\x9bia social\xc4\x83, face aluzie la echilibrul \xc8\x99i cump\xc4\x83tarea locuitorilor, amintind, totodat\xc4\x83, rolul activit\xc4\x83\xc8\x9bilor comerciale \xc3\xaen progresul social. Br\xc3\xa2urile argintii transpun \xc3\xaen stem\xc4\x83 boga\xc8\x9bia hidrologic\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului \xc8\x99i desemneaz\xc4\x83 r\xc3\xa2urile Mure\xc8\x99, T\xc3\xa2rnava Mic\xc4\x83 \xc8\x99i Niraj.\n_START_SECTION_\nConsiliul Jude\xc8\x9bean\n_START_PARAGRAPH_\nConsiliul jude\xc8\x9bean este compus din 34 de membri \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bi\xc8\x9bi astfel:\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nJude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 se afl\xc4\x83 \xc3\xaen sectorul de climat continental-moderat de dealuri \xc8\x99i p\xc4\x83duri precum \xc8\x99i \xc3\xaen sectorul climei de munte. P\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul anilor '90 clima jude\xc8\x9bului avea urm\xc4\x83torul specific: veri mai c\xc4\x83lduroase \xc8\x99i ierni lungi \xc8\x99i reci, cu prec\xc4\x83dere \xc3\xaen zonele montane din nord-estul jude\xc8\x9bului. \xc3\x8en partea de vest a jude\xc8\x9bului climatul are nuan\xc8\x9be mai aride, verile fiind \xc3\xaen general mai secetoase \xc8\x99i mai calde._NEWLINE_Temperaturile medii anuale sunt \xc3\xaentre 2\xc2\xb0-4\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xaen partea de est \xc8\x99i 8\xc2\xb0-9\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xaen partea de vest, luna cu temperaturile cele mai ridicate fiind iulie cu 18\xc2\xb0-19\xc2\xa0\xc2\xb0C, iar cea cu temperaturile cele mai sc\xc4\x83zute ianuarie cu -3\xc2\xb0-5\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Temperaturile extreme \xc3\xaenregistrate pe suprafa\xc8\x9be jude\xc8\x9bului au fost -32\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xaen anul 1942 la T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 \xc8\x99i +40\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xaen C\xc3\xa2mpia Transilvanie la S\xc4\x83bed \xc3\xaen anul 1952._NEWLINE_De la \xc3\xaenceputul secolului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anii '80 s-a \xc3\xaenregistrat o medie a precipita\xc8\x9biilor de 627, 1\xc2\xa0mm, cel mai umed an din acest interval fiind anul 1974 cu 745,6\xc2\xa0mm, iar cel mai secetos cu 443,7\xc2\xa0mm anul 1946.\n_START_SECTION_\nLacuri\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalele lacuri \xc8\x99i iazuri din jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99, \xc3\xaen mare parte create artificial, sunt: T\xc4\x83ureni - iaz realizat pe P\xc3\xa2r\xc3\xa2ul de C\xc3\xa2mpie, Zau de C\xc3\xa2mpie, \xc8\x98\xc4\x83ulia, F\xc4\x83r\xc4\x83g\xc4\x83u, Lacul Ursu - \xc3\xaen apropiere de acesta fiind \xc8\x99i lacurile: Aluni\xc8\x99, Negru, Ro\xc8\x99u \xc8\x99i Verde._NEWLINE_Alte lacuri cu scop piscicol \xc3\xaen care este permis pescuitul sportiv: Hanul Pescarilor din Sancraiu de Mures (http://www.hanulpescarilor.com/)  Toldal, Pe\xc8\x99ti\xc8\x99orul de Aur (de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 S\xc3\xa2ncraiu de Mure\xc8\x99), Uilac (aproape de V\xc3\xa2n\xc4\x83tori), Uila (l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Bato\xc8\x99), Toldal (30\xc2\xa0km de Mure\xc8\x99), T\xc4\x83ureni (17\xc2\xa0km de Mure\xc8\x99), P\xc4\x83str\xc4\x83v\xc4\x83ria (15\xc2\xa0km de Sovata), Mihe\xc8\x99u de C\xc3\xa2mpie (5\xc2\xa0km de Zau de C\xc3\xa2mpie), Voivodeni, Iernut \xc8\x99i Bezid.\n_START_SECTION_\nSoluri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en zonele muntoase sunt cele mai r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite solurile monate brune \xc8\x99i cele brune-g\xc4\x83lbui podzolite, brune acide, andosolurile, dar \xc8\x99i cele podzolice feriiluviuale. \xc3\x8en p\xc4\x83r\xc8\x9bile \xc3\xaenalte ale mun\xc8\x9bilor apar \xc8\x99i solurile scheletice; pe versan\xc8\x9bi solurile predominante sunt cele  tinere de grohoti\xc8\x99uri. Solurile de paji\xc8\x99ti alpin\xc4\x83 se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc \xc3\xaen deosebi \xc3\xaen zona craterului mare al Pietrosului din Mun\xc8\x9bii C\xc4\x83limani._NEWLINE_\xc3\x8en zona de contact dintre partea muntoas\xc4\x83 \xc8\x99i subcarpa\xc8\x9bi pot fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnite soluri scheletice \xc8\x99i soluri podzolice argiloiluviale pseudogleizate._NEWLINE_\xc3\x8en zona de deal \xc8\x99i podi\xc8\x99 cele mai frecvente soluri sunt cele: silvestre, brune \xc3\xaenchise de p\xc4\x83dure, argiloiluviale, podzolice argiloiluviale pseudogleizate, brune de p\xc4\x83dure cernoziomice._NEWLINE_\xc3\x8en C\xc3\xa2mpia Transilvaniei predomin\xc4\x83 solurile silvestre brune \xc8\x99i cernoziomurile levigate, solurile negre de f\xc3\xa2nea\xc8\x9b\xc4\x83, b\xc4\x83lane de coast\xc4\x83 \xc8\x99i cele erodate, cernoziomurile levigate freatic, precum \xc8\x99i cele humicogleice. \xc3\x8en partea de vest a acestei c\xc3\xa2mpii sunt r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite solurile cernoziom carbonatic, iar \xc3\xaen partea de est cele brun \xc3\xaenchise de p\xc4\x83dure cernoziomice pseudorendzinice, acestea din urm\xc4\x83 favoriz\xc3\xa2nd dezvoltarea vegeta\xc8\x9biei forestiere. Pe arii mai restr\xc3\xa2nse \xc3\xaen special \xc3\xaen v\xc4\x83i pot fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnite l\xc4\x83covi\xc8\x99ti \xc8\x99i s\xc4\x83r\xc4\x83turi, pe terase soluri aluviale care favorizeaz\xc4\x83 culturile de cereale, iar \xc3\xaen lunci soluri hidromorfe \xc8\x99i solurile de mla\xc8\x99tin\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nFlor\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDatorit\xc4\x83 factorilor fizico-geografici vegeta\xc8\x9bia este diferen\xc8\x9biat\xc4\x83 \xc3\xaen func\xc8\x9bie de zonarea altitudinal\xc4\x83. Din perspectiva aspectelor floristice jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 poate fi \xc3\xaencadrat \xc3\xaen provincia dacic\xc4\x83, partea montan\xc4\x83 din nord-est face parte din \xc8\x9binutul Carpa\xc8\x9bilor Orientali, iar zona de deal din \xc8\x9binutul Bazinului Transilvaniei._NEWLINE_Vegeta\xc8\x9bia etajului alpin este format\xc4\x83 din paji\xc8\x99ti primare, ierburi (graminee alpine) \xc8\x99i tuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri pitice \xc3\xaen subetajul superior._NEWLINE_\xc3\x8en subetajul inferior (altitudini de sub 2000 m) vegeta\xc8\x9bia este format\xc4\x83 din paji\xc8\x99ti primare \xc8\x99i secundare \xc3\xaenso\xc8\x9bite de p\xc4\x83ru\xc8\x99c\xc4\x83 (Festuca supina), \xc8\x9b\xc4\x83po\xc8\x99ic\xc4\x83 (Nardus stricta), iarba st\xc3\xa2ncilor (Agrostis rupestis), jneap\xc4\x83n (Pinus montana), ienup\xc4\x83r (Juniperus sibirica) \xc8\x99i anin verde (Alnus viridis)._NEWLINE_\xc3\x8en etajul montan (\xc3\xaentre 800\xe2\x80\x931600\xc2\xa0m) vegeta\xc8\x9bia este format\xc4\x83 din: molidi\xc8\x99uri (Picea excelsa) amestecate cu brad (Abies alba), fag (Fagus silvatica), anin alb (Alnus incana), anin negru (Alnus glutinosa), lari\xc8\x9b\xc4\x83 (Larix decidua). afini\xc8\x99uri, zmeuri\xc8\x99uri, etc._NEWLINE_Vegeta\xc8\x9bia etajului de deal \xc8\x99i podi\xc8\x99 este grupat\xc4\x83 \xc3\xaen 2 subetaje: subetajul gorunetelor \xc8\x99i subetajul stej\xc4\x83retelor._NEWLINE_Din prima categorie pot fi enumerate urm\xc4\x83toarele: gorun (Quercus petraea), cer (Quercus cerris), g\xc3\xa2rni\xc8\x9b\xc4\x83 (Quercus fraineto), carpen (Carpinus betulus), tei (Tilia cordata), frasin (Fraxinus excelsior), arbu\xc8\x99ti precum alunul (Corillus avelana), cornul (Cornus mas), s\xc3\xa2ngerul (Cornus sanquinea), lemnul c\xc3\xa2inesc (Ligustrum vulgare), porumbarul (Prunus spinosa), m\xc4\x83ce\xc8\x99ul (Rosa canina)._NEWLINE_Din subetajul stej\xc4\x83retelor pot fi men\xc8\x9bionate: stejarul (Quercus robur), teiul, ar\xc8\x9barul, frasinul, ulmul, jugastrul, paji\xc8\x99ti sub forma f\xc3\xa2ne\xc8\x9belor \xc8\x99i p\xc4\x83\xc8\x99uni naturale._NEWLINE_Vegeta\xc8\x9bia etajului de step\xc4\x83 antropogen\xc4\x83 cuprinde vegeta\xc8\x9bii din vestul C\xc3\xa2mpiei Transilvaniei din care merit\xc4\x83 amintite: bujorul rom\xc3\xa2nesc (Paeonia tenuifolia), Iris humilisul, Stepa stenophilia,etc._NEWLINE_Vegeta\xc8\x9bia intrazonal\xc4\x83 constituit\xc4\x83 din p\xc4\x83duri de lunc\xc4\x83, f\xc3\xa2ne\xc8\x9be de lunc\xc4\x83, stuf, papur\xc4\x83, etc.\n_START_SECTION_\nFaun\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nCa \xc8\x99i zon\xc4\x83 zoogeografic\xc4\x83 jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 se \xc3\xaencadreaz\xc4\x83 \xc3\xaen provincia dacic\xc4\x83 cu o faun\xc4\x83 diferen\xc8\x9biat\xc4\x83 \xc3\xaen 3 etaje: etajul montan, etajul de deal \xc8\x99i podi\xc8\x99, etajul apelor curg\xc4\x83toare._NEWLINE_Etajul montan este format din variate specii av\xc3\xa2nd numero\xc8\x99i reprezentan\xc8\x9bi printre care: cerbul carpatin (Cervus elaphus carpaticus), ursul brun (Ursus arctos), r\xc3\xa2sul (Lynx lynx), jderul (Martes martes), jderul de piatr\xc4\x83 (Martes foina), pisica s\xc4\x83lbatic\xc4\x83 (Felis silvestris), veveri\xc8\x9ba (Sciurus vulgaris), mistre\xc8\x9bul (Sus scrofa), lupul (Canis lupus), C\xc4\x83prioara (Capreolus capreolus), coco\xc8\x99ul de munte (Tetrao urogallus), coco\xc8\x99ul de mesteac\xc4\x83n (Lyrurus tetrix), buha (Bubo bubo), huhurezul (strix aluco aluco), pi\xc8\x9bigoiul de munte (Parus montanus), etc._NEWLINE_Din biotopul apelor curg\xc4\x83toare de munte pot fi amintite speciile: p\xc4\x83str\xc4\x83vul (Salmo trutta), lipanul (Thymalus thymalus), lostri\xc8\x9ba (Hucho hucho), porcu\xc8\x99orul de munte (Gobio gobio)._NEWLINE_\xc3\x8en etajul de deal \xc8\x99i podi\xc8\x99 pot fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnite urm\xc4\x83toarele: animale - iepurele (Lepus europaeus), c\xc4\x83prioara, veveri\xc8\x9ba, nev\xc4\x83stuica (Mustella nivalis), p\xc3\xa2r\xc8\x99ul (Glis glis), orbetele, c\xc4\x83\xc8\x9belul p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului (Spalax leucodon transsylvanica), p\xc4\x83s\xc4\x83ri - cicoc\xc4\x83nitoarea (Dryobates major), gai\xc8\x9ba (Garrulus glandaris), gaia (Milvus milvus), pup\xc4\x83za (Upupa epops), turturica (Streptopelia turtur), porumbelul gulerat (Columba palumbus), cinteza (Fringilla montifringilla), grangurele (Oriolus oriolus), cucul (Cuculus canorus), fazanul (Phasianus colchicus), etc._NEWLINE_Etajul apelor curg\xc4\x83toare \xc8\x99i lacustre cuprinde mai multe specii de vie\xc8\x9buitoare: pe\xc8\x99ti - crapul (Cyprinus carpio), cleanul (Leuciscus squalius), \xc8\x99tiuca (Esox lucinus), somnul (Silurus glanis), raci (Astacus), molu\xc8\x99te, ra\xc8\x9bele s\xc4\x83lbatice (Anas platyrhynchos).\n_START_SECTION_\nRezerva\xc8\x9bii naturale\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\x83durea Mociar de la Solov\xc4\x83stru, aflat\xc4\x83 pe Valea Gurghiului - suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 48 ha - este inclus\xc4\x83 \xc3\xaen categoria IV conform criteriilor IUCN. Aici se afl\xc4\x83 unii din cei mai b\xc4\x83tr\xc3\xa2ni arbori din Rom\xc3\xa2nia, peste 700 de ani. \xc3\x8en parcul dendrologic din Gurghiu aflat pe valea omonim\xc4\x83, al\xc4\x83turi de speciile autohtone, exist\xc4\x83 \xc8\x99i specii exotice de arbori din Australia, America de Nord, America de Sud, Japonia. Amenajarea parcului a avut loc \xc3\xaen 1740 de c\xc4\x83tre familia Bornemisza, \xc3\xaen cadrul cur\xc8\x9bii feudale de la Gurghiu.\n_START_SECTION_\nEconomie\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 anul 1989 economia jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99 prime\xc8\x99te noi coordonate, procesul de tranzi\xc8\x9bie de la o economie centralizat\xc4\x83 la o economie de pia\xc8\x9b\xc4\x83 redefine\xc8\x99te \xc3\xaentreaga economie a jude\xc8\x9bului. Principalele ramuri economice ale jude\xc8\x9bului sunt \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bite astfel: industrie 41%, agricultur\xc4\x83, silvicultur\xc4\x83 \xc8\x99i exploat\xc4\x83ri forestiere 22%, servicii 37%._NEWLINE_Conform statisticilor efectuate de Oficiului Registrului Comer\xc8\x9bului Mure\xc8\x99, la data de 31 decembrie 2003, jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 ocupa locul 14 pe \xc8\x9bar\xc4\x83 la num\xc4\x83rul agen\xc8\x9bilor economici, cu un num\xc4\x83r de 27.854 agen\xc8\x9bi economici. Din num\xc4\x83rul total al acestora, 17.984 erau societ\xc4\x83\xc8\x9bi comerciale, 29 erau regii autonome, 154 erau organiza\xc8\x9bii cooperatiste, iar 9.687 figurau ca persoane fizice \xc8\x99i asocia\xc8\x9bii familiale.  Din perspectiva capitalului, jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 ocupa locul 9 pe \xc8\x9bar\xc4\x83 ca num\xc4\x83r de societ\xc4\x83\xc8\x9bi comerciale cu capital str\xc4\x83in, exist\xc3\xa2nd 1.611 de astfel de societ\xc4\x83\xc8\x9bi. Dup\xc4\x83 valoarea capitalului str\xc4\x83in investit, jude\xc8\x9bul ocupa locul 14 pe \xc8\x9bar\xc4\x83.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8env\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2nt\n_START_PARAGRAPH_\nDe-a lungul timpului \xc3\xaen jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 au existat diverse ac\xc8\x9biuni ale autorit\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc8\x99i ale intelectualit\xc4\x83\xc8\x9bii pentru o cre\xc8\x99tere continu\xc4\x83 a culturii \xc3\xaen \xc3\xaentreg spa\xc8\x9biul jude\xc8\x9bului. Cifrele recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntului din 1930 descriu jude\xc8\x9bul Mure\xc8\x99 astfel: 233 915 locuitori peste 7 ani, iar din ace\xc8\x99tia 69,2\xc2\xa0% erau alfabetiza\xc8\x9bi, 74,7% din num\xc4\x83rul b\xc4\x83rba\xc8\x9bi, 63,9\xc2\xa0% din num\xc4\x83rul femeilor.\n_START_SECTION_\nTurism\n_START_PARAGRAPH_\nInfrastructura jude\xc8\x9bului Mure\xc8\x99 care permite desf\xc4\x83\xc8\x99urarea activit\xc4\x83\xc8\x9bilor specifice turismului cuprinde 91 unit\xc4\x83\xc8\x9bi de cazare, din acestea: 21 hoteluri, 8 hanuri \xc8\x99i moteluri, 6 campinguri, 40 vile turistice \xc8\x99i 4 tabere pentru elevi \xc8\x99i studen\xc8\x9bi. Aceste centre \xc3\xaensumeaz\xc4\x83 peste 7820 locuri de cazare."