b'\n_START_ARTICLE_\nJude\xc8\x9bul Dolj (interbelic)\n_START_SECTION_\n\xc3\x8entindere\n_START_PARAGRAPH_\nJude\xc8\x9bul Dolj era un jude\xc8\x9b de frontier\xc4\x83. Se \xc3\xaenvecina cu Bulgaria (p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1878 Imperiul Otoman) \xc8\x99i cu jude\xc8\x9bele rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti Mehedin\xc8\x9bi, Gorj, V\xc3\xa2lcea \xc8\x99i Romana\xc8\x9bi. Denumirea jude\xc8\x9bului venea de la r\xc3\xa2ul Jiu \xc8\x99i \xc3\xaensemna Jiul de Jos._NEWLINE_\xc3\x8en perioada interbelic\xc4\x83, jude\xc8\x9bul se situa \xc3\xaen partea sud-vestic\xc4\x83 a Rom\xc3\xa2niei Mari, \xc3\xaen sud-vestul regiunii Oltenia. Jude\xc8\x9bul cuprindea partea central\xc4\x83 \xc8\x99i de sud-vest a actualului jude\xc8\x9b Dolj. Se \xc3\xaenvecina la nord cu jude\xc8\x9bele Gorj \xc8\x99i V\xc3\xa2lcea, la vest cu jude\xc8\x9bul Mehedin\xc8\x9bi, la est cu jude\xc8\x9bul Romana\xc8\x9bi, iar la sud cu Bulgaria.\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anul 1864, domnitorul Alexandru Ioan Cuza d\xc4\x83 prima lege de organizare administrativ-teritorial\xc4\x83 modern\xc4\x83 a teritoriului Rom\xc3\xa2niei. Legea prevedea \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9birea \xc8\x9b\xc4\x83rii \xc3\xaen 33 de jude\xc8\x9be, av\xc3\xa2nd ca subdiviziuni pl\xc4\x83\xc8\x99ile \xc8\x99i comunele (urbane \xc8\x99i rurale). Jude\xc8\x9bele \xc8\x99i comunele erau investite cu personalitate juridic\xc4\x83 \xc8\x99i cu organe deliberative \xc8\x99i executive: consiliul jude\xc8\x9bean \xc8\x99i prefectul (acesta din urm\xc4\x83 ca reprezentant al guvernului \xc3\xaen teritoriu), respectiv consiliul comunal_NEWLINE_\xc8\x99i primarul (\xc3\xaen calitate de reprezentant al guvernului \xc3\xaen teritoriu). Pl\xc4\x83\xc8\x99ile erau simple subdiviziuni ale jude\xc8\x9belor, f\xc4\x83r\xc4\x83 personalitate juridic\xc4\x83, conduse de subprefec\xc8\x9bi, cu atribu\xc8\x9bii de supraveghere \xc8\x99i control asupra autorit\xc4\x83\xc8\x9bilor comunale._NEWLINE_P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul jude\xc8\x9bului Dolj era foarte productiv, cu prec\xc4\x83dere valea Jiului, unde se cultivau multe soiuri de cereale. Doar zona b\xc4\x83l\xc8\x9bilor era improprie agriculturii, dar locuitorii comunelor \xc3\xaenvecinate se ocupau cu producerea rogojinilor. De asemena b\xc4\x83l\xc8\x9bile de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Dun\xc4\x83re aveau pe\xc8\x99te din abunden\xc8\x9b\xc4\x83. Terenul nisipos de pe marginea Dun\xc4\x83rii dintre Ciuperceni \xc8\x99i Bechet a fost f\xc4\x83cut productiv \xc3\xaen unele p\xc4\x83r\xc8\x9bi prin plantarea de salc\xc3\xa2mi. Prin c\xc4\x83derea frunzelor acestor pomi, solul \xc3\xaencepea s\xc4\x83 devin\xc4\x83 fertil. La Ciuperceni au fost planta\xc8\x9bi \xc8\x99i butuci din toate speciile de vi\xc8\x9b\xc4\x83-de-vie indigene pentru a se studia caracterele ampelografice. Produsele destinate comer\xc8\x9bului extern aveau ca pia\xc8\x9b\xc4\x83 de desfacere porturile Calafat \xc8\x99i Bechet, iar cele destinate comer\xc8\x9bului intern, ora\xc8\x99ul Craiova. \xc3\x8en porturi, \xc8\x99i cu deosebire \xc3\xaen Calafat, se f\xc4\x83cea un intens comer\xc8\x9b cu cereale._NEWLINE_Dup\xc4\x83 agricultur\xc4\x83, cre\xc8\x99terea animalelor constituia bog\xc4\x83\xc8\x9bia cea mai mare a jude\xc8\x9bului. \xc3\x8en acest\xc4\x83 privin\xc8\x9b\xc4\x83, Doljul era primul jude\xc8\x9b din Oltenia, \xc8\x99i chiar din Rom\xc3\xa2nia. \xc3\x8en anul 1890 num\xc4\x83rul capetelor de animale a fost 511.545 (cai, m\xc4\x83gari \xc8\x99i m\xc4\x83g\xc4\x83ri\xc8\x9be, cat\xc3\xa2ri \xc8\x99i cat\xc3\xa2re, vite cornute, oi, capre \xc8\x99i porci). O alt\xc4\x83 ramur\xc4\x83 a activit\xc4\x83\xc8\x9bii economice a jude\xc8\x9bului era industria._NEWLINE_Portul locuitorilor era na\xc8\x9bional, el diferind foarte mult de la o zon\xc4\x83 la alta. \xc3\x8en unele zone, portul era at\xc3\xa2t de fix \xc3\xaenc\xc3\xa2t se putea spune numai dup\xc4\x83 \xc3\xaembr\xc4\x83c\xc4\x83minte din ce parte a Doljului provenea un locuitor. Ca element de port popular b\xc4\x83rb\xc4\x83tesc at\xc3\xa2t iarna c\xc3\xa2t \xc8\x99i vara, era o curea lat\xc4\x83 de care se at\xc3\xa2rna un cu\xc8\x9bit \xc8\x99i o pung\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en timpul dictaturii carliste, jude\xc8\x9bul a f\xc4\x83cut parte din \xc8\x9binutul Jiu. \xc3\x8en 1950, a fost desfiin\xc8\x9bat de regimul comunist, iar teritoriul s\xc4\x83u a fost \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit \xc3\xaentre raioanele Craiova, Sadova, B\xc4\x83ile\xc8\x99ti, Calafat, Brebova \xc8\x99i Pleni\xc8\x9ba ale regiunii Dolj.\n_START_SECTION_\nPopula\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nConform datelor recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntului din 1930 popula\xc8\x9bia jude\xc8\x9bului era de 485.149 de locuitori, dintre care 96,7% rom\xc3\xa2ni, 0,5% evrei, 0,3% germani, 0,3% maghiari, \xc8\x99.a. Din punct de vedere confesional a fost \xc3\xaenregistrat\xc4\x83 urm\xc4\x83toarea alc\xc4\x83tuire: 98,4% ortodoc\xc8\x99i, 0,7% romano-catolici, 0,5% mozaici \xc8\x99.a.\n_START_SECTION_\nMediul urban\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anul 1930 popula\xc8\x9bia urban\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului era de 91.788 de locuitori, dintre care 90,2% rom\xc3\xa2ni, 2,4% evrei, 2,2% \xc8\x9bigani, 1,7% germani, 1,3% maghiari \xc8\x99.a. Sub aspect confesional or\xc4\x83\xc8\x99enimea era format\xc4\x83 din 92,7% ortodoc\xc8\x99i, 3,1% romano-catolici, 2,5% mozaici, 0,7% lutherani, 0,3% calvini, 0,3% greco-catolici \xc8\x99.a.'