b'\n_START_ARTICLE_\nApicultur\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nApicultura (din lat. apis care \xc3\xaenseamn\xc4\x83 albin\xc4\x83) este o ramur\xc4\x83 a zootehniei care studiaz\xc4\x83 biologia \xc8\x99i tehnologia cre\xc8\x99terii \xc8\x99i exploat\xc4\x83rii albinelor, \xc3\xaen scopul ob\xc8\x9binerii de produc\xc8\x9bii apicole ridicate \xc8\x99i a sporirii produc\xc8\x9biei de semin\xc8\x9be la plantele agricole entomofile. Datorit\xc4\x83 particularit\xc4\x83\xc8\x9bilor biologice specifice, albinele furnizeaz\xc4\x83 omului importante produse, iar prin ac\xc8\x9biunea de polenizare \xc3\xaencruci\xc8\x99at\xc4\x83 a plantelor entomofile asigur\xc4\x83 \xc3\xaensemnate sporuri de produc\xc8\x9bie la multe culturi agricole.\n_START_SECTION_\nIstoria apiculturii\n_START_PARAGRAPH_\nPe parcursul \xc3\xaentregii sale existen\xc8\x9be, omul a v\xc3\xa2nat cuiburile de albine s\xc4\x83lbatice \xc8\x99i le-a luat mierea. Apicultorii au folosit stupii \xc8\x99i au recoltat miere de la ei cu cel pu\xc8\x9bin 4500 de ani \xc3\xaen urm\xc4\x83. Pe parcursul ultimelor decenii (din anii 1800 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent), cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bele despre apicultur\xc4\x83 au crescut, ca urmare a cercet\xc4\x83rilor efectuate de arheologi, filologi \xc8\x99i oameni de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAlbinele s\xc4\x83lbatice\n_START_PARAGRAPH_\nSe presupune c\xc4\x83 primii oameni au luat miere de la albine din cuiburile construite \xc3\xaen copaci sau \xc3\xaen alte locuri. Colectarea de miere din cuiburi s\xc4\x83lbatice se efectueaz\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent, cu excep\xc8\x9bia regiunilor unde a fost \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 total de apicultur\xc4\x83. Erau v\xc3\xa2nate cuiburile de albine melifere (Apis) \xc8\x99i speciile mari de albine care nu \xc3\xaen\xc8\x9beap\xc4\x83 (Meliponinae). Nu numai omul a fost un v\xc3\xa2n\xc4\x83tor al cuiburilor de albine, ci \xc8\x99i unele mamifere ca cimpanzeii care au fost observa\xc8\x9bi folosindu-\xc8\x99i m\xc3\xa2inile sau be\xc8\x9be pe care le introduceau \xc3\xaen cuib pentru a le scoate unse cu miere._NEWLINE_Cea mai veche dovad\xc4\x83 arheologic\xc4\x83 asupra v\xc3\xa2natului albinelor melifere (Apis mellifera) este un desen de pe o piatr\xc4\x83 din epoca mezolitic\xc4\x83 care a fost g\xc4\x83sit \xc3\xaen estul Spaniei \xc8\x99i dateaz\xc4\x83 din perioada 6000 \xc3\xae. Hr. \xc3\x8en acea perioad\xc4\x83, nu la mult timp dup\xc4\x83 ultima Er\xc4\x83 glaciar\xc4\x83 care a avut loc la circa 9000 \xc3\xae. Hr., se presupune c\xc4\x83 \xc3\xaen regiune a existat un climat optim. Desenul fost folosit ca simbol al celui de-al 18-lea Congres Interna\xc8\x9bional de Apicultur\xc4\x83 de la Madrid din 1961 \xc8\x99i a ap\xc4\x83rut \xc3\xaen numeroase reviste \xc8\x99i c\xc4\x83r\xc8\x9bi apicole. Persoana reprezentat\xc4\x83, \xc3\xaen general considerat\xc4\x83 a fi o femeie, ia miere dintr-o grot\xc4\x83 situat\xc4\x83 \xc3\xaen fa\xc8\x9ba unei st\xc3\xa2nci. Nu exist\xc4\x83 dovezi asupra existen\xc8\x9bei unei surse de fum sau a unei \xc3\xaembr\xc4\x83c\xc4\x83min\xc8\x9bi de protec\xc8\x9bie._NEWLINE_Alte picturi pe st\xc3\xa2nc\xc4\x83 realizate \xc3\xaenaintea erei noastre \xc3\xaen India \xc8\x99i Africa de Sud arat\xc4\x83 fapul c\xc4\x83 v\xc3\xa2n\xc4\x83toarea de miere sau chiar apicultura a fost o activitate organizat\xc4\x83 care implica alc\xc4\x83tuirea de echipe de b\xc4\x83rba\xc8\x9bi \xc8\x99i femei._NEWLINE_\xc3\x8en Africa de Sud \xc8\x99i Zimbabwe existau albine Apis mellifera, iar \xc3\xaentr-o pictur\xc4\x83 descoperit\xc4\x83 \xc3\xaen Zimbabwe se distinge faptul c\xc4\x83 fumul era deja folosit. \xc3\x8en Asia existau albine Apis dorsata ale c\xc4\x83ror cuiburi au fost descrise \xc3\xaentr-o pictur\xc4\x83 indian\xc4\x83 post-mezolitic\xc4\x83, descoperit\xc4\x83 \xc3\xaen 1984.\n_START_SECTION_\nStupii verticali\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en nordul mun\xc8\x9bilor Alpi \xc8\x99i \xc3\xaen Caucaz erau utiliza\xc8\x9bi bu\xc8\x99teni a\xc8\x99eza\xc8\x9bi vertical, \xc3\xaen unele zone exist\xc3\xa2nd chiar \xc8\x99i o u\xc8\x99\xc4\x83 lateral\xc4\x83. Administrarea stupinei este mult mai restrictiv\xc4\x83 \xc3\xaen cazul utiliz\xc4\x83rii stupilor verticali \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu stupii orizontali de la care mierea putea fi extras\xc4\x83 u\xc8\x99or f\xc4\x83r\xc4\x83 a fi nevoie ca albinele s\xc4\x83 fie omor\xc3\xa2te. \xc3\x8en cazul stupilor verticali care nu aveau prev\xc4\x83zut\xc4\x83 o u\xc8\x99\xc4\x83 lateral\xc4\x83, albinele erau cel mai adesea omor\xc3\xa2te prin asfixiere sau prin afumare cu sulf. Apicultorii din Anglia  erau sf\xc4\x83tui\xc8\x9bi s\xc4\x83 ierneze stupi de greutate medie, iar mierea era recoltat\xc4\x83 de la stupii grei \xc8\x99i de la cei u\xc8\x99ori. Metodele de extrac\xc8\x9bie a mierii utilizate \xc3\xaen jurul anului 1500 nu mai necesitau omor\xc3\xa2rea albinelor. Deasupra sau dedesubtul stupului se utiliza o extensie \xc3\xaen care albinele adunau mierea sau \xc3\xaen timpul culesului albinele erau dirijate \xc3\xaenspre un alt stup \xc3\xaen care colectau mierea.\n_START_SECTION_\nProgresul \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en perioada anilor 1600 - 1700 \xc8\x99tiin\xc8\x9bele au cunoscut o dezvoltare considerabil\xc4\x83, iar \xc3\xaen domeniul apiculturii progresele au fost f\xc4\x83cute \xc3\xaentre anii 1568 \xc8\x99i 1792, \xc3\xaen special \xc3\xaen domeniul biologiei. \xc3\x8en 1800 se cuno\xc8\x99teau deja realit\xc4\x83\xc8\x9bi de baz\xc4\x83 despre comportamenul, anatomia \xc8\x99i fiziologia albinei europene, Apis mellifera. Substan\xc8\x9bele produse de albine erau diferen\xc8\x9biate de cele colectate de ele: puietul \xc8\x99i ceara erau produse \xc3\xaen stup; nectarul, polenul \xc8\x99i propolisul erau produse de plante \xc8\x99i colectate de la ele de albine. Adesea cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bele nu erau r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite \xc3\xaen afara Europei sau \xc3\xaen afara locului unde erau descoperite, de aceea se \xc3\xaent\xc3\xa2mpla ca aceea\xc8\x99i descoperire s\xc4\x83 fie f\xc4\x83cut\xc4\x83 mai t\xc3\xa2rziu \xc3\xaentr-o alt\xc4\x83 parte a lumii. \xc3\x8en general noile cuno\xc8\x99tin\xc8\x9be erau teoretice, iar dezvoltarea major\xc4\x83 \xc3\xaen apicultura practic\xc4\x83 a \xc3\xaenceput \xc3\xaen jurul anului 1850 \xc3\xaen America de Nord.\n_START_SECTION_\nApicultura modern\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en cadrul apiculturii tradi\xc8\x9bionale erau utiliza\xc8\x9bi stupii fic\xc8\x99i \xc3\xaen care albinele construiau fagurii de sus \xc3\xaen jos \xc8\x99i \xc3\xaei fixau cu cear\xc4\x83 \xc8\x99i pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile laterale. Astfel, un fagure putea fi scos, doar dac\xc4\x83 era t\xc4\x83iat. \xc3\x8en cazul stupilor orizontali accesul se putea face mai u\xc8\x99or, prin dou\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc8\x9bi, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de stupii verticali care puteau fi accesa\xc8\x9bi doar prin partea de jos._NEWLINE_\xc3\x8en Anglia au existat experimente prin care se \xc3\xaencerca construirea stupilor din diferite unit\xc4\x83\xc8\x9bi. \xc3\x8en 1649, William Mew a inventat un stup care era format din cutii stratificate, f\xc4\x83r\xc4\x83 rame. Albinele aveau tendin\xc8\x9ba s\xc4\x83 depun\xc4\x83 miere \xc3\xaen cutiile de deasupra care erau scoase atunci c\xc3\xa2nd erau pline de faguri cu miere. Gedle a patentat \xc3\xaen 1675 un stup care avea c\xc3\xa2te un cadru \xc3\xaen interiorul fiec\xc4\x83rei cutii, cadru de pe care albinele trebuiau s\xc4\x83 \xc3\xaenceap\xc4\x83 construc\xc8\x9bia fagurelui._NEWLINE_Stadiile de dezvoltare a stupilor au condus la stupul cu rame mobile care este folosit \xc3\xaen prezent. Stupul cu rame mobile este originar din Grecia \xc8\x99i a fost descris de Sir George Wheler \xc3\xaen cartea sa din 1682, A journey into Greece. Autorul a descris stupii pe care i-a v\xc4\x83zut \xc3\xaen m\xc4\x83n\xc4\x83stirea Sf\xc3\xa2ntul Cyriacus de pe muntele Himet din Attica. Stupul avea forma unui vas mare pentru flori, iar albinele \xc3\xae\xc8\x99i construiau fagurii de la ni\xc8\x99te rame a\xc8\x99ezate peste vas, care nu erau lipite de marginile laterale, pentru a putea fi scoase una c\xc3\xa2te una. Cu ace\xc8\x99ti stupi c\xc4\x83lug\xc4\x83rii efectuau mai multe opera\xc8\x9biuni: inspectau \xc8\x99i manevrau familiile \xc3\xaen timp ce albinele lucr\xc4\x83toare se aflau la cules, divizau familiile, controlau roitul, recoltau miere f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 distrug\xc4\x83 ramele cu puiet \xc8\x99i se asigurau c\xc4\x83 albinele au suficient\xc4\x83 hran\xc4\x83 pentru a putea supravie\xc8\x9bui peste iarn\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en 1970, Abbot della Rocca, care a v\xc4\x83zut stupi \xc3\xaen Insula Creta, \xc8\x99i care erau probabil asem\xc4\x83n\xc4\x83tori celor din Grecia, a publicat cartea Trait\xc3\xa9 complet sur les abeilles \xc3\xaen care exist\xc4\x83 un pasaj \xc3\xaen volumul 2 (p.\xc2\xa0467-469) din care reiese c\xc4\x83 el a \xc3\xaen\xc8\x9beles importan\xc8\x9ba spa\xc8\x9biului care trebuie l\xc4\x83sat albinei pentru a se deplasa printre faguri. \xc8\x98i Fran\xc3\xa7ois Huber a \xc3\xaen\xc8\x9beles importan\xc8\x9ba spa\xc8\x9biului albinei denumindu-l: distan\xc8\x9ba egal\xc4\x83 care trebuie p\xc4\x83strat\xc4\x83 \xc3\xaen mod uniform \xc3\xaentre faguri. Huber a consturit un stup cu rame mobile de tip acordeon care putea fi deschis ca o carte. \xc3\x8en Anglia, Robert Golding a descris \xc3\xaen 1947 un stup grecesc \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bit cu rame \xc3\xaentre care se p\xc4\x83stra o distan\xc8\x9b\xc4\x83 corespunz\xc4\x83toare. Al\xc8\x9bi stupi cu rame mobile au fost inventa\xc8\x9bi \xc3\xaen 1806 de Petr Prokopovich din Rusia \xc8\x99i \xc3\xaen 1848 de Dzierzon din Germania, \xc3\xaens\xc4\x83 ramele erau a\xc8\x99ezate prea aproape de pere\xc8\x9bii stupului, iar albinele uneau cele dou\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc8\x9bi cu fagure sau propolis, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t trebuia ca ramele s\xc4\x83 fie t\xc4\x83iate pentru a putea fi scoase afar\xc4\x83. To\xc8\x9bi ace\xc8\x99ti stupi au fost inven\xc8\x9bii destinate stup\xc4\x83ritului \xc3\xaen zonele de p\xc4\x83dure \xc8\x99i aveau o u\xc8\x99i\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaen partea din spate, ca \xc8\x99i stupii din bu\xc8\x99teni verticali._NEWLINE_Progresul practic a fost f\xc4\x83cut \xc3\xaen anul 1851 de c\xc4\x83tre reverendul L. L. Langstroth din Philadelphia care a \xc3\xaencorporat rame mobile \xc3\xaen cutii stratificate. Principiul dup\xc4\x83 care a fost construit stupul cu rame mobile a fost descoperirea spa\xc8\x9biului albinei, un loc pe care albinele \xc3\xael folosesc ca pe un coridor. Teoretic, acest spa\xc8\x9biu este de 6 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 10\xc2\xa0mm, iar practic este de obicei de 8\xc2\xa0mm. Reverendul Langstroth nu \xc8\x99i-a revendicat inven\xc8\x9bia, el a fost doar cel care a identificat nevoia spa\xc8\x9biului albinei, atunci c\xc3\xa2nd a creat stupul practic, cu rame mobile. Stupii cu rame mobile au fost inventa\xc8\x9bi \xc3\xaenainte de anul 1852, c\xc3\xa2nd stupul Langstroth a fost patentat, \xc3\xaens\xc4\x83 ace\xc8\x99tia nu erau practici, deoarece erau fie prea complica\xc8\x9bi, fie prea scumpi. Langhstroth a f\xc4\x83cut experimente cu mai multe tipuri de stupi, \xc3\xaens\xc4\x83 doar \xc3\xaen luna octombrie a anului 1851 \xc8\x99i-a dat seama c\xc3\xa2t de avantajos este s\xc4\x83 se \xc8\x9bin\xc4\x83 cont de acest spa\xc8\x9biu. La 5 octombrie 1852, Langstroth a ob\xc8\x9binut un patent pentru inventarea stupului cu rame mobile: o cutie cu rame a\xc8\x99ezate paralel, \xc3\xaen care p\xc4\x83r\xc8\x9bile laterale \xc8\x99i p\xc4\x83r\xc8\x9bile de jos ale ramelor respectau spa\xc8\x9biul albinei._NEWLINE_Utilizarea stupului de tip Langstroth s-a extins rapid, la \xc3\xaenceput \xc3\xaen America de Nord, Europa \xc8\x99i \xc3\xaen restul lumii, acolo unde apicultorii au aflat de existen\xc8\x9ba stupului prin intermediul c\xc4\x83r\xc8\x9bii publicate de Langstroth \xc3\xaen 1853. Charles Dadant care a emigrat din Fran\xc8\x9ba \xc3\xaen SUA \xc3\xaen 1863, a avut un rol important \xc3\xaen extinderea utiliz\xc4\x83rii stupului cu rame mobile. \xc3\x8en multe \xc8\x9b\xc4\x83ri au \xc3\xaenceput s\xc4\x83 apar\xc4\x83 reviste apicole, iar apicultorii au \xc3\xaenceput s\xc4\x83 \xc3\xaenfiin\xc8\x9beze primele societ\xc4\x83\xc8\x9bi apicole. Din 1857 au \xc3\xaenceput s\xc4\x83 fie folosite foile de cear\xc4\x83 artificial\xc4\x83 inventate de Johannes Mehring, care erau mai rezistente pentru extractorul de miere centrifugal, inventat de italianul Francesco de Hruschka \xc3\xaen 1865. Deoarece foile de cear\xc4\x83 erau \xc3\xaens\xc3\xa2rmate, erau mai rezistente la viteze mai mari de rota\xc8\x9bie ale extractorului.\n_START_SECTION_\nAlbinele europene \xc3\xaen alte regiuni\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anii 1600 albinele melifere din specia Apis erau prezente doar \xc3\xaen Europa, Asia \xc8\x99i Africa. Albinele europene (Apis mellifera) au fost duse, cel mai probabil \xc3\xaen co\xc8\x99ni\xc8\x9be, din Anglia \xc3\xaen America de Nord. Alte destina\xc8\x9bii ale albinelor europene au fost insulele Leeward, Sf\xc3\xa2ntul Kitts \xc8\x99i Nevis \xc3\xaen 1688 \xc8\x99i regiunea Guadelupa \xc3\xaen 1689. \xc3\x8en 1784 au fost duse din Florida \xc3\xaen Cuba. Din Spania \xc8\x99i Portugalia, albinele au fost transportate \xc3\xaen America de Sud, ajung\xc3\xa2nd pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen Brazilia \xc3\xaen 1839, \xc8\x99i \xc3\xaen Peru \xc3\xaen 1857. \xc3\x8en Australia albinele au fost transportate cu succes \xc3\xaen 1810 \xc8\x99i \xc3\xaen Noua Zeeland\xc4\x83 \xc3\xaen 1839. Cu excep\xc8\x9bia Insulelor Hawaii unde albinele au fost aduse \xc3\xaen 1857, multe insule din Pacific au r\xc4\x83mas f\xc4\x83r\xc4\x83 albine p\xc3\xa2n\xc4\x83 dup\xc4\x83 anii 1950._NEWLINE_Albinle melifere europene au fost importate \xc3\xaen ultimele secole de Egipt \xc8\x99i Israel, pentru c\xc4\x83 s-au dovedit a fi mult mai productive dec\xc3\xa2t albinele din rasele native. Japonia, China \xc8\x99i Thailanda care aveau albine din specia Apis cerana, au importat albine melifere din Europa. Albine din regiuni tropicale din Africa au fost duse \xc3\xaen America de Sud \xc3\xaen 1956, produc\xc3\xa2ndu-se astfel o hibridizare \xc3\xaentre albinele prezente \xc8\x99i albinele din Africa tropical\xc4\x83, iar albinele rezultate au fost denumite de apicultori albine africanizate. \xc3\x8en urm\xc4\x83torii treizeci de ani albinele africanizate s-au r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit \xc3\xaen aproape toat\xc4\x83 America Central\xc4\x83 \xc8\x99i America de Sud. \xc3\x8en 1988 erau prezente \xc3\xaen 21 de \xc8\x9b\xc4\x83ri, din Argentina, p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Mexic._NEWLINE_\xc3\x8en 1986 albine din specia Apis florea din Asia, au fost g\xc4\x83site \xc3\xaen Sudan, iar albine din specia Apis cerana au fost g\xc4\x83site \xc3\xaen vestul Noii Guinee \xc8\x99i \xc3\xaen Papua Noua Guinee. \xc3\x8en 1880, Frank Benton a avut o \xc3\xaencercare f\xc4\x83r\xc4\x83 succes de a aduce patru familii de albine din specia superioar\xc4\x83 Apis dorsata din sud-estul Asiei \xc3\xaen SUA, deoarece albinele au murit pe drum.\n_START_SECTION_\nMierea\n_START_PARAGRAPH_\nMierea a fost \xc3\xaenc\xc4\x83 din antichitate cel mai important produs ob\xc8\x9binut de la stupi sau de la albinele s\xc4\x83lbatice. \xc3\x8en antichitate mierea era utilizat\xc4\x83 \xc3\xaen special \xc3\xaen medicin\xc4\x83 \xc8\x99i a fost unul dintre cele mai populare \xe2\x80\x9emedicamente\xe2\x80\x9d \xc3\xaen Egiptul Antic, fiind men\xc8\x9bionat\xc4\x83 de peste 500 de ori \xc3\xaen 900 de re\xc8\x9bete \xc8\x99i a fost un ingredient comun \xc3\xaen medicina medieval\xc4\x83. Mierea era adesea singura substan\xc8\x9b\xc4\x83 disponibil\xc4\x83 care putea face ca celelalte ingrediente acceptabile ca gust. \xc3\x8en Europa mierea era utilizat\xc4\x83 ca medicament, ca hran\xc4\x83 \xc8\x99i ca \xc3\xaendulcitor: era mai ieftin\xc4\x83 dec\xc3\xa2t zah\xc4\x83rul p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anii 1700 sau mai t\xc3\xa2rziu. Prima carte despre miere, The virtues of honey in preventing many of the worst disorders a fost scris\xc4\x83 de Sir John Hill \xc8\x99i publicat\xc4\x83 \xc3\xaen 1759 \xc3\xaen Anglia._NEWLINE_Mierea reprezint\xc4\x83 un aliment deosebit de pl\xc4\x83cut, hr\xc4\x83nitor, cu mare valoare biologic\xc4\x83 \xc8\x99i caloric\xc4\x83 (3 150 kcal), u\xc8\x99or asimilabil, iar datorit\xc4\x83 con\xc8\x9binutului s\xc4\x83u \xc3\xaen inhibin\xc4\x83, posed\xc4\x83 reale propriet\xc4\x83\xc8\x9bi bactericide.'