b'\n_START_ARTICLE_\nAurel Alexandrescu-Dorna\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nA urmat studii \xc3\xaen ora\xc8\x99ul Limoges (Fran\xc8\x9ba), apoi la Bucure\xc8\x99ti, urm\xc3\xa2nd probabil mai t\xc3\xa2rziu \xc8\x99i studii de drept la Universitatea din Bologna. A devenit ziarist la Na\xc8\x9biunea (1887), apoi a fost director la Farul tinerimei (1888), redactor \xc8\x99i cronicar dramatic la publica\xc8\x9biile Constitu\xc8\x9bionalul (1890-1900), Genera\xc8\x9bia nou\xc4\x83 (1890-1892), Globul (1891-1892), Foaia popular\xc4\x83 (1898), Conservatorul (1900-1901), Revista ideei (1904), Universul. A mai publicat \xc8\x99i \xc3\xaen alte ziare \xc8\x99i reviste: F\xc3\xa2nt\xc3\xa2na Blanduziei (1888), Adev\xc4\x83rul (1889), Telegraful rom\xc3\xa2n (1891), Biblioteca familiei (1893-1894), Ecoul (1895), Adev\xc4\x83rul ilustrat (1896), Universul literar etc., semn\xc3\xa2nd Aurel Alecsandrescul, Alecsandrescul din Dorna, A. din Dorna, Dorna sau Aldor, Anrod, Delador, Aurel Dare\xc8\x99, Aurel Doral._NEWLINE_Aurel Alexandrescu-Dorna a publicat articole cu caracter literar \xc8\x99i cronici teatrale (adunate ulterior \xc3\xaen volumele Studiu critic asupra poeziei \xc3\xaentre anii 1670-1889, Idealismul \xc3\xaen secolul al XIX-lea, \xc3\x8enceputurile teatrului rom\xc3\xa2nesc \xc8\x99i Gazet\xc4\x83 \xc8\x99i gazet\xc4\x83rie), care sunt scrise \xc3\xaentr-un stil retoric \xc8\x99i simplist, fiind lipsite de originalitate \xc8\x99i spirit critic. De asemenea, a scris versuri, povestiri, piese de teatru comice (Prietenie, Dup\xc4\x83 nunt\xc4\x83, Lumea nou\xc4\x83, Dragoste, B\xc4\x83i de mare, Cinsti\xc8\x9bi) \xc8\x99i \xc3\xaensemn\xc4\x83ri de c\xc4\x83l\xc4\x83torie (Popasuri. Locuri de demult). Romanul Amant\xc4\x83 (1897) descrie superficial moravuri \xc8\x99i n\xc4\x83ravuri sociale, f\xc4\x83r\xc4\x83 a avea vreo valoare literar\xc4\x83. \xc3\x8encerc\xc4\x83rile sale literare sunt caracterizate printr-un stil jurnalistic destul de vioi, aplecat spre comedie._NEWLINE_A realizat mai multe traduceri din literatura francez\xc4\x83 \xc8\x99i italian\xc4\x83, probabil ca urmare a unor comenzi editoriale. Astfel, a tradus \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 piese de teatru (\xe2\x80\x9eTat\xc4\x83l nostru\xe2\x80\x9d de Fran\xc3\xa7ois Copp\xc3\xa9e, \xe2\x80\x9eF\xc4\x83clia sub obroc\xe2\x80\x9d de Gabriele d\xe2\x80\x99Annunzio, \xe2\x80\x9eBolnavul \xc3\xaenchipuit\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eVicleniile lui Scapin\xe2\x80\x9d \xc8\x99i \xe2\x80\x9e\xc8\x98coala b\xc4\x83rba\xc8\x9bilor\xe2\x80\x9d de Moli\xc3\xa8re, \xe2\x80\x9eRevizorul\xe2\x80\x9d de Nikolai Gogol etc.), poemele \xc8\x99i nuvele ale lui Gabriele d\xe2\x80\x99Annunzio, scrierile ale lui Lev Tolstoi (\xe2\x80\x9eDezmetici\xc8\x9bi-v\xc4\x83!\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eMemoriile mele\xe2\x80\x9d), Edmondo De Amicis, Chateaubriand (\xe2\x80\x9eUltimul Abenceraj\xe2\x80\x9d), Honor\xc3\xa9 de Balzac (Femeia la treizeci de ani) etc. Traducerile sale au fost criticate \xc3\xaen epoc\xc4\x83 pe motiv c\xc4\x83 ar con\xc8\x9bine numeroase gre\xc8\x99eli gramaticale \xc8\x99i exprim\xc4\x83ri barbare.'