b'\n_START_ARTICLE_\nAgat\xc3\xa2r\xc8\x99i\n_START_SECTION_\nLocalizare\n_START_PARAGRAPH_\nPopula\xc8\x9bie localizat\xc4\x83 de Herodot (IV;48) la izvoarele r\xc3\xa2ului Maris. Acela\xc8\x99i autor vorbe\xc8\x99te \xc8\x99i de vecin\xc4\x83tatea agat\xc3\xa2r\xc8\x99ilor cu sci\xc8\x9bii (IV; 100\xe2\x80\x94IV; 125) ceea ce ar presupune situarea \xc3\xaen afara arcului carpatic. Este de remarcat c\xc4\x83 cele dou\xc4\x83 localiz\xc4\x83ri ale lui Herodot provin din perioade diferite; prima relateaz\xc4\x83 situa\xc8\x9bia din momentul prezen\xc8\x9bei acestuia la Olbia (450 ien), a doua se refer\xc4\x83 la perioada r\xc4\x83zboiului scito-persan (514 i.e.n.), ceea ce ar presupune o restr\xc3\xa2ngere a ariei agat\xc3\xa2r\xc8\x99ilor \xc3\xaen cursul secolului al V-lea \xc3\xae.e.n._NEWLINE_Arheologic, agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii au fost  identifica\xc8\x9bi  \xc3\xaen grupul de morminte de pe Mure\xc8\x99ul superior, de tipul Ciumbrud, care prezint\xc4\x83 tr\xc4\x83s\xc4\x83turi aparte, \xc3\xaen contrast cu zonele \xc3\xaenconjuratoare. Mormintele au fost datate \xc3\xaen perioada  550-450 \xc3\xae.e.n., ceea  ce ar corespunde textelor. Analogii cu situa\xc8\x9bia arheologica din Moldova central\xc4\x83 ar indica c\xc4\x83 agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii locuiau at\xc3\xa2t \xc3\xaen Transilvania central\xc4\x83, c\xc3\xa2t \xc8\x99i la Est de Carpa\xc8\x9bi, ceea ar fi \xc3\xaen acord cu textele. Aceast\xc4\x83 accep\xc8\x9biune vag\xc4\x83 ar putea fi interpretat\xc4\x83 ca reflect\xc3\xa2nd  existen\xc8\x9ba unei puteri politice,  o  uniune  de  triburi,  condus\xc4\x83 de agat\xc3\xa2r\xc8\x99i, \xc3\xaen perioada 550-450 \xc3\xae.e.n. \xc8\x99i care s-a opus expansionismului scitic._NEWLINE_Herodot \xc3\xaei aminte\xc8\x99te pe agat\xc3\xa2r\xc8\x99i \xc3\xaen conflict cu sci\xc8\x9bii ( IV; 78; 100; 119; 125), fapt ce s-ar opune ipotezei moderne care \xc3\xaei consider\xc4\x83 o ramura a sci\xc8\x9bilor. Legenda transmis\xc4\x83 de Herodot (IV; 10), dup\xc4\x83 care Skytes \xc8\x99i Agathirsos erau fii legendari ai lui Heracles, poate cel mult \xc3\xaent\xc4\x83ri ipoteza c\xc4\x83 agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii erau iranieni, ca \xc8\x99i sci\xc8\x9bii. Ei ar fi migrat spre apus sub presiunea sci\xc8\x9bilor, \xc3\xaen jurul anului 600 i.e.n. Herodot (IV, 104) \xc3\xaei apropie de traci, disting\xc3\xa2nd totu\xc8\x99i la agat\xc3\xa2r\xc8\x99i unele tr\xc4\x83s\xc4\x83turi aparte, cum ar fi ging\xc4\x83\xc8\x99ia, bog\xc4\x83\xc8\x9bia \xc3\xaen aur \xc8\x99i proprietatea comun\xc4\x83 asupra  femeilor._NEWLINE_Numele s-a men\xc8\x9binut \xc3\xaen tradi\xc8\x9bia literar\xc4\x83 antic\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 t\xc3\xa2rziu, \xc3\xaen epoca roman\xc4\x83, c\xc3\xa2nd unele izvoare \xc3\xaei localizeaz\xc4\x83, pe agat\xc3\xa2r\xc8\x99i, \xc3\xaempreuna cu alte popoare  disp\xc4\x83rute  la acea vreme (dar men\xc8\x9bionate \xc3\xaen texte \xc3\xaen virtutea tradi\xc8\x9biei),  undeva  \xc3\xaen  spa\xc8\x9biul  eurasiatic (Dion. Perieg. 310-319; Ptol. Geogr. III, 10 si altii). Ca  antroponim, numele de Agathyrsos apare \xc3\xaen unele inscrip\xc8\x9bii din secolele I-II e.n. din Italia (CIL XV, 461-470; CIL XIV 2161 si  altele)  poate,  \xc3\xaen  amintirea  legendarului fiu al lui [Heracles].\n_START_SECTION_\nEtimologie\n_START_PARAGRAPH_\nNumele celei mai vechi popula\xc8\x9bii consemnate \xc3\xaen Transilvania,  Agathirsoi (Agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii) \xc3\xaenseamn\xc4\x83 "conduc\xc4\x83torii cu toiege" (thirsus = toiag). Ei se ocupau cu extragerea \xc8\x99i prelucrarea metalelor. De acolo vine expresia \xe2\x80\x9ea conduce cu toiag de fier".\n_START_SECTION_\nOcupa\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nHerodot men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc3\xaen scrierile sale c\xc4\x83 agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii care s-au stabilit pe v\xc4\x83ile Mure\xc8\x99ului superior \xc8\x99i a T\xc3\xa2rnavelor prin secolul al VI-lea \xc3\xae.e.n., de\xc8\x9bineau vii renumite. Colindele p\xc4\x83strate \xc3\xaen folclorul din acest spa\xc8\x9biu geografic ne comunic\xc4\x83 peste veacuri c\xc4\x83 locuitorii acestor meleaguri se ocupau cu plug\xc4\x83rit, oierit \xc8\x99i viticultur\xc4\x83._NEWLINE_Aristotel  (Probl.XIX, 28) men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 c\xc4\x83 la agat\xc3\xa2r\xc8\x99i legile se c\xc3\xa2ntau, pentru a fi \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bate pe dinafar\xc4\x83. Poate acela\xc8\x99i izvor a acreditat  informa\xc8\x9bia  c\xc4\x83  agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii  se  tatuau, preluat\xc4\x83 \xc8\x99i de textele t\xc3\xa2rzii (Mela II,  10;  Servius  in  Verg.,  Aen. IV, 146). Scito-agat\xc3\xa2r\xc8\x99ii exploatau materiile din nisipurile aluvionare \xc8\x99i z\xc4\x83c\xc4\x83mintele de minereuri din zona Ro\xc8\x99ia Montan\xc4\x83.'