b'\n_START_ARTICLE_\nSistem de scriere\n_START_SECTION_\nScriere logografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nO logogram\xc4\x83 este un grafem (simplu sau compus) care reprezint\xc4\x83 un cuv\xc3\xa2nt sau o idee. Cele mai multe caractere chineze\xc8\x99ti sunt logograme._NEWLINE_La fel cum fiecare grafem reprezint\xc4\x83 un cuv\xc3\xa2nt (sau un morfem), multe logograme sunt necease ca s\xc4\x83 fie scrise toate cuvintele dintr-o limb\xc4\x83. Vastitatea imens\xc4\x83 de logograme \xc8\x99i memorarea lor le dau majoritatea dezavantajelor, motiv pentru care silabarele, semi-silabarele & alfabetele sunt recomandate.\n_START_SECTION_\nScriere silabic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en scrierea silabic\xc4\x83 fiecare caracter reprezint\xc4\x83 o silab\xc4\x83, deci \xc3\xaen general un grup de sunete. Acest sistem de scriere se practic\xc4\x83 numai \xc3\xaen cazul limbilor \xc3\xaen care num\xc4\x83rul total de silabe posibile este mic, de exemplu limbile \xc3\xaen care toate silabele se compun dintr-o vocal\xc4\x83 precedat\xc4\x83 \xc3\xaen general de o singur\xc4\x83 consoan\xc4\x83._NEWLINE_Scrierile silabice se folosesc de silabare. Spre deosebire de un abugida, un silabar adev\xc4\x83rat trateaz\xc4\x83 toate silabele ca fiind total distincte \xc8\x99i nu marcheaz\xc4\x83 similaritatea din cadrul grupurilor de silabe cu aceea\xc8\x99i consoan\xc4\x83 sau aceea\xc8\x99i vocal\xc4\x83. De exemplu silabele ma \xc8\x99i mi se scriu cu simboluri din care nu se poate deduce c\xc4\x83 sunetul m este prezent \xc3\xaen ambele silabe.\n_START_SECTION_\nScriere alfabetic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nUn alfabet este o mul\xc8\x9bime redus\xc4\x83 de simboluri, fiecare dintre ele reprezent\xc3\xaend un fonem._NEWLINE_\xc3\x8en timp, este posibil ca limba vorbit\xc4\x83 s\xc4\x83 evolueze mai repede dec\xc3\xaet limba scris\xc4\x83, caz \xc3\xaen care literele alfabetului, \xc3\xaen anumite limbi, s\xc4\x83 reprezinte foneme ale limbii \xc3\xaentr-un stadiu anterior al acesteia. O astfel de ortografie se nume\xc8\x99te \xe2\x80\x9eetimologic\xc4\x83\xe2\x80\x9d, prin compara\xc8\x9bie cu ortografia ini\xc8\x9bial\xc4\x83, fonologic\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAbjad\n_START_PARAGRAPH_\nUn abjad este un sistem de scriere alfabetic, \xc3\xaen care se noteaz\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 numai consoanele, vocalele r\xc4\x83m\xc3\xa2n\xc3\xa2ndu-i cititorului. Istoric, primele sisteme de scriere au fost abjaduri. Ele se folosesc \xc8\x99i azi pentru scrierea limbilor semitice.\n_START_SECTION_\nAbugida\n_START_PARAGRAPH_\nAbugida este un sistem de scriere alfabetic \xc3\xaen care fiecare caracter noteaz\xc4\x83 o consoan\xc4\x83 \xc8\x99i o vocal\xc4\x83 principal\xc4\x83. Atunci c\xc3\xaend \xc3\xaentr-un cuv\xc3\xaent consoana este urmat\xc4\x83 de o alt\xc4\x83 vocal\xc4\x83, caracterul este modificat \xc3\xaentr-un mod sistematic. Diferen\xc8\x9ba fa\xc8\x9b\xc4\x83 de un sistem de scriere silabic este c\xc4\x83 acesta din urm\xc4\x83 nu marcheaz\xc4\x83 similarit\xc4\x83\xc8\x9bile \xc3\xaentre silabele care \xc3\xaencep cu aceea\xc8\x99i consoan\xc4\x83 sau \xc3\xaentre cele care se termin\xc4\x83 \xc3\xaen aceea\xc8\x99i vocal\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nScriere subfonologic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nAtunci c\xc3\xaend simbolurile folosite pentru scriere marcheaz\xc4\x83 \xc3\xaen mod sistematic caractere fonologice precum sonoritatea consoanelor sau locul lor de articulare, scrierea con\xc8\x9bine \xc3\xaen mod implicit mai mult\xc4\x83 informa\xc8\x9bie fonetic\xc4\x83 dec\xc3\xaet alfabetele obi\xc8\x99nuite. Un astfel de sistem subfonologic este scrierea hangul a limbii coreene. \xc3\x8en acest sistem se combin\xc4\x83 trei niveluri de reprezentare fonologic\xc4\x83: fiecare caracter reprezint\xc4\x83 o silab\xc4\x83, dar se compune din subcaractere care reprezint\xc4\x83 c\xc3\xaete un fonem; acestea la r\xc3\xaendul lor s\xc3\xaent construite din elemente care noteaz\xc4\x83 o serie de procese fonetice.'