b'\n_START_ARTICLE_\nGramatica limbii esperanto\n_START_SECTION_\nArticolul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en esperanto, articolul hot\xc4\x83r\xc3\xa2t este la, care nu-\xc8\x99i schimb\xc4\x83 niciodat\xc4\x83 forma. Nu exist\xc4\x83 articol nehot\xc4\x83r\xc3\xa2t.\n_START_SECTION_\nFolosire: ci \xc8\x99i vi\n_START_PARAGRAPH_\nPronumele ci este foarte rar folosit \xc3\xaen esperanto. \xc3\x8en general nici nu apare \xc3\xaen manuale, iar atunci c\xc3\xa2nd este folosit, poate avea o conota\xc8\x9bie peiorativ\xc4\x83. Prin urmare, pronumele vi este folosit \xc8\x99i la singular, \xc8\x99i la plural, \xc8\x99i ca pronume de polite\xc8\x9be, corespunz\xc3\xa2nd pronumelor din rom\xc3\xa2n\xc4\x83 tu, voi, dumneata \xc8\x99i dumneavoastr\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nFolosire: li, \xc5\x9di \xc8\x99i \xc4\x9di\n_START_PARAGRAPH_\nPronumele li \xc8\x99i \xc5\x9di se folosesc numai cu referire la persoane sau animale \xc8\x99i lucruri personificate. Pronumele \xc4\x9di poate desemna animale, lucruri, idei abstracte etc.\n_START_SECTION_\nFolosire: oni\n_START_PARAGRAPH_\nPronumele oni este analog pronumelui impersonal se din limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83. Este echivalentul fran\xc8\x9buzescului on sau germanului Mann. Se folose\xc8\x99te atunci c\xc3\xa2nd este vorba de ceea ce se face \xc3\xaen general, c\xc3\xa2nd autorul ac\xc8\x9biunii nu poate fi bine precizat. Este folosit mai ales ca subiect. De exemplu: \xc4\x88i tie oni laboras multe. Aici se munce\xc8\x99te mult. - este vorba de oameni \xc3\xaen general, \xc8\x99i nu de cineva anume.\n_START_SECTION_\nFolosire: si\n_START_PARAGRAPH_\nPronumele si - \xc8\x99i derivatele sale - se poate \xc3\xaentrebuin\xc8\x9ba doar la persoana a treia. El se refer\xc4\x83 la subiectul propozi\xc8\x9biei, \xc3\xaens\xc4\x83 nu poate fi subiect sau parte din subiect. De exemplu: Li lavas lin = El \xc3\xael spal\xc4\x83 pe el (pe o alt\xc4\x83 persoan\xc4\x83 de gen masculin). Li lavas sin = El se spal\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nVerbul\n_START_PARAGRAPH_\nToate verbele se termin\xc4\x83 la infinitiv \xc3\xaen -i. Exist\xc4\x83 trei moduri finite: indicativ, condi\xc8\x9bional \xc8\x99i imperativ. La indicativ se face diferen\xc8\x9ba \xc3\xaentre prezent, trecut \xc8\x99i viitor; celelalte moduri nu au timpuri. \xc3\x8en plus, exist\xc4\x83 un participiu activ (format cu infixul -nt-) \xc8\x99i unul pasiv (-t-) pentru fiecare dintre cele trei timpuri._NEWLINE_Ex. fari = a face; faras - indicativul prezent pentru toate persoanele; faris - trecut pentru toate persoanele; faros - viitorul pentru toate persoanele; farus - condi\xc8\x9bionalul pentru toate persoanele; faru - imperativul pentru toate persoanele.'