b'\n_START_ARTICLE_\nEtic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nEtica (din greac\xc4\x83 \xe1\xbc\xa6\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 \xc4\x93thos = datin\xc4\x83, obicei) este una din principalele ramuri ale filosofiei, ea se ocup\xc4\x83 cu cercetarea problemelor de ordin moral, \xc3\xaencerc\xc3\xa2nd s\xc4\x83 livreze r\xc4\x83spunsuri la \xc3\xaentreb\xc4\x83ri precum: ce este binele/r\xc4\x83ul? cum trebuie s\xc4\x83 ne comport\xc4\x83m?_NEWLINE_\xc3\x8en \xc3\x8entemeierea metafizicii moravurilor, Immanuel Kant sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 etica se fondeaz\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaemprejurul r\xc4\x83spunsului la \xc3\xaentrebarea "Was soll ich tun?" (= ce trebuie s\xc4\x83 fac?). C\xc3\xa2nd spune acestea, el pleac\xc4\x83 de la premisa cras\xc4\x83 c\xc4\x83 exist\xc4\x83 o etic\xc4\x83 veritabil\xc4\x83, universal acceptat\xc4\x83. \xc3\x8entrebarea eticii nu a fost pe at\xc3\xa2t de corect formulat\xc4\x83 de Kant, ea fiind nu "Was soll ich tun", ci "Was kann ich wissen \xc3\xbcber das was ich tun soll?" (= Ce pot s\xc4\x83 \xc8\x99tiu despre ce trebuie s\xc4\x83 fac?).\n_START_SECTION_\nOrigini\n_START_PARAGRAPH_\nCa denumire a unei discipline filosofice conceptul de "etic\xc4\x83" a fost prima dat\xc4\x83 folosit de Aristotel. Prin acesta Aristotel inten\xc8\x9biona s\xc4\x83 denumeasc\xc4\x83 ansamblul de obiceiuri \xc8\x99i tradi\xc8\x9bii omene\xc8\x99ti. Important de re\xc8\x9binut este c\xc4\x83 etica fusese deja mutat\xc4\x83 \xc3\xaen centrul discu\xc8\x9biilor filosofice o dat\xc4\x83 cu apari\xc8\x9bia lui Socrate.\n_START_SECTION_\nEtic\xc4\x83 occidental\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nIstoria eticii occidentale, ca de altfel \xc8\x99i cea a filosofiei occidentale, \xc3\xae\xc8\x99i are \xc3\xaenceputurile \xc3\xaen Grecia antic\xc4\x83. Principalele nume men\xc8\x9bionate atunci c\xc3\xa2nd se vorbe\xc8\x99te de etica greceasc\xc4\x83 sunt Socrate, Platon, Aristotel. Chiar dac\xc4\x83 se poate urm\xc4\x83ri un fir ro\xc8\x99u \xc3\xaen ideile celor trei filosofi men\xc8\x9biona\xc8\x9bi, teoriile etice dezvoltate de cei trei sunt destul de diferite \xc3\xaen esen\xc8\x9b\xc4\x83._NEWLINE_Socrate nescriind nici o lucrare, fiind partizanul unei tradi\xc8\x9bii orale \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te filosofia, principale sale idei etice sunt desprinse din dialogurile lui Platon, \xc3\xaen special Euthyphron, Laches, Menon, acesta din urm\xc4\x83 urm\xc4\x83rind s\xc4\x83 r\xc4\x83spund\xc4\x83 la \xc3\xaentrebarea Ce este virtutea\xc2\xa0?_NEWLINE_Platon, a dezvoltat o teorie a formelor \xc8\x99i s-a folosit de aceasta ca de o premis\xc4\x83 \xc3\xaen dezvoltarea teoriei asupra guvern\xc4\x83rii, s-a \xc3\xaendep\xc4\x83rtat \xc3\xaentr-o mare m\xc4\x83sur\xc4\x83 de discursul socratic. Aristotel respinge din start teoria formelor g\xc3\xa2ndit\xc4\x83 de Platon, iar propria sa viziune asupra eticii o exprim\xc4\x83 \xc3\xaen Etica nicomahic\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen Etica eudemic\xc4\x83._NEWLINE_Punctul comun \xc3\xaentre eticile anterior men\xc8\x9bionate, care se reg\xc4\x83se\xc8\x99te \xc3\xaen mai toate teoriile etice, inclusiv cele contemporane, \xc3\xael reprezint\xc4\x83 includerea \xc3\xaen discursul filosofic a dou\xc4\x83 concepte: fericirea \xc8\x99i virtutea. Corespondentele conceptelor \xc3\xaen limba greac\xc4\x83 sunt eudaimonia \xc8\x99i aret\xc3\xa9, dar ace\xc8\x99ti termeni erau folosi\xc8\x9bi \xc3\xaentr-un sens aparte. Un individ putea fi \xc3\xaen aparen\xc8\x9b\xc4\x83 un eudaimon, av\xc3\xa2nd o via\xc8\x9b\xc4\x83 lipsit\xc4\x83 de griji (am spune ast\xc4\x83zi), dar acest lucru nu implic\xc4\x83 \xc3\xaen mod necesar \xc8\x99i includerea acestuia \xc3\xaen categoria daimonilor._NEWLINE_Binele, o alt\xc4\x83 constant\xc4\x83 a filosofie occidentale, se \xc3\xaemplete\xc8\x99te cu virtutea \xc8\x99i eudaimonia, dar \xc8\x99i cu ra\xc8\x9biunea. Bun\xc4\x83oar\xc4\x83 Socrate accentueaz\xc4\x83 ideea c\xc4\x83 via\xc8\x9ba moral\xc4\x83 este o via\xc8\x9b\xc4\x83 virtuoas\xc4\x83. Prin cuvintele acestuia din dialogurile platonice putem extinde acest mod de a percepe fericirea \xc8\x99i asupra filosofiei lui Platon. Aristotel subliniaz\xc4\x83 importan\xc8\x9ba intelectului \xc8\x99i implicit a ra\xc8\x9biunii, dar \xc8\x99i nevoia unei introspec\xc8\x9bii ra\xc8\x9bionale, care s\xc4\x83 ofere un r\xc4\x83spuns la principala \xc3\xaentrebare a filosofie grece\xc8\x99ti: Cum ar trebui s\xc4\x83 tr\xc4\x83iasc\xc4\x83 un individ pentru a atinge eudaimonia\xc2\xa0?_NEWLINE_Un posibil r\xc4\x83spuns poate fi identificat la \xc3\xaentrebarea anterioar\xc4\x83, el put\xc3\xa2nd fi \xc8\x99i o concluzie a filosofie grece\xc8\x99ti, \xc8\x99i anume urm\xc4\x83rind binele suprem. Binele suprem ca \xc8\x99i teleologie nu \xc3\xaenseamn\xc4\x83 pur \xc8\x99i simplu respectarea unor anumite reguli de comportament - prin virtu\xc8\x9bi, el are \xc3\xaen vedere o permanent\xc4\x83 c\xc4\x83utare prin intermediul sinelui \xc8\x99i prin intermediul facult\xc4\x83\xc8\x9bilor cu care a fost \xc3\xaenzestrat omul, iar principala facultate a individului este ra\xc8\x9biunea._NEWLINE_Explozia g\xc3\xa2ndirii ra\xc8\x9bionale \xc3\xaen Grecia antic\xc4\x83 a avut un ecou deosebit \xc3\xaen toat\xc4\x83 lumea occidental\xc4\x83, influen\xc8\x9ba acestui mod a imagina \xc8\x99i explica lumea, \xc8\x99i implicit omul, s-a f\xc4\x83cut sim\xc8\x9bit\xc4\x83 chiar \xc8\x99i \xc3\xaen teologie._NEWLINE_Scolastica ca \xc8\x99i \xc8\x99coal\xc4\x83 a filosofiei a fost influen\xc8\x9bat\xc4\x83 de demersul ra\xc8\x9bional ini\xc8\x9biat \xc3\xaen Grecia antic\xc4\x83, principalul obiectiv al acestei \xc8\x99coli a fost acela de a \xc3\xaembina ra\xc8\x9biunea, denumit\xc4\x83 lumina natural\xc4\x83, \xc8\x99i teologia. Explica\xc8\x9biile etice se reg\xc4\x83sesc undeva la confluen\xc8\x9ba celor dou\xc4\x83 mari \xc8\x99coli: teologia ra\xc8\x9bional\xc4\x83 - av\xc3\xa2ndu-l ca reprezentat pe Aristotel \xc8\x99i teologia revelat\xc4\x83, \xc3\xaen prim planul acesteia fiind Toma d\'Aquino. \xc3\x8encercarea lui Toma d\'Aquino de a media \xc3\xaentre un mod de via\xc8\x9b\xc4\x83 ra\xc8\x9bional \xc8\x99i unul bazat pe credin\xc8\x9be religioase este evident\xc4\x83 \xc3\xaen principala lucrare a acestuia Summa theologiae. Pentru Toma d\'Aquino ra\xc8\x9biunea devine un deschiz\xc4\x83tor de drumuri pentru credin\xc8\x9b\xc4\x83._NEWLINE_Istoria filosofiei \xc3\xael prezint\xc4\x83 ca p\xc4\x83rinte al scolasticii pe Sf\xc3\xa2ntul Anselm, recunoscut \xc3\xaen general ca fiind cel care a introdus argumentul ontologic al lui Dumnezeu. Apel\xc3\xa2nd la o argumentare ra\xc8\x9bional\xc4\x83 prin apelul la axiome \xc8\x99i concluzii ob\xc8\x9binute din premise, Anselm a \xc3\xaent\xc4\x83rit ideea necesit\xc4\x83\xc8\x9bii unei abord\xc4\x83ri deductive a cunoa\xc8\x99terii, \xc3\xaen acest sens m\xc4\x83rturie stau cuvintele acestuia:_NEWLINE_\xe2\x80\x9eMi se pare o dovad\xc4\x83 de neglijen\xc8\x9b\xc4\x83, dac\xc4\x83, dup\xc4\x83 ce am reu\xc8\x99it s\xc4\x83 avem Credin\xc8\x9b\xc4\x83, nu ne d\xc4\x83m silin\xc8\x9ba s\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9belegem ceea ce credem\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Anselm - De ce s-a f\xc4\x83cut Dumnezeu om_NEWLINE_Importan\xc8\x9ba argument\xc4\x83rii logice \xc3\xaen problemele etice, analizate filosofic sau teologic este subliniat\xc4\x83 \xc8\x99i de William Ockham. Concluzia acestuia are \xc3\xaen vedere localizarea sursei moralei \xc3\xaen \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i voin\xc8\x9ba divin\xc4\x83. Aduc\xc3\xa2nd \xc3\xaen discu\xc8\x9bie unul din atributele lui Dumnezeu, \xc8\x99i anume omnipoten\xc8\x9ba, g\xc3\xa2nditorului franciscan afirm\xc4\x83 c\xc4\x83 Dumnezeu poate face orice, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de ceea ce este ilogic.\n_START_SECTION_\nEtic\xc4\x83 normativ\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nEtica normativ\xc4\x83 are \xc3\xaen vedere prescrierea de norme pentru comportamentul individual al omului, dar \xc8\x99i pentru organizarea moral\xc4\x83 a vie\xc8\x9bii sociale.\n_START_SECTION_\nEtic\xc4\x83 descriptiv\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nEtica descriptiv\xc4\x83 prezint\xc4\x83 modul \xc3\xaen care oamenii se comport\xc4\x83 \xc8\x99i / sau ce fel de standarde morale adopt\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nEtic\xc4\x83 aplicat\xc4\x83 sau etica profesional\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nstudiaz\xc4\x83 aspecte particulare ale problematiz\xc4\x83rii etice din perspectiva unor anumite profesii_NEWLINE_Etica aplicat\xc4\x83 este format\xc4\x83 dintr-un m\xc4\x83nunchi de discipline care \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 analizeze filosofic cazuri, situa\xc8\x9bii, dileme relevante pentru lumea real\xc4\x83. Printre aceste discipline se num\xc4\x83r\xc4\x83 etica tehnologiei informa\xc8\x9biei, etica bun\xc4\x83st\xc4\x83rii animalelor, etica \xc3\xaen afaceri, bioetica, etica medical\xc4\x83, etica mediului, etica cercet\xc4\x83rii \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, etica \xc3\xaen politicile publice, etica rela\xc8\x9biilor interna\xc8\x9bionale, etica mijloacelor de informare._NEWLINE_Cum importan\xc8\x9ba economiei \xc3\xaen diagrama oric\xc4\x83rei societ\xc4\x83\xc8\x9bi este \xc3\xaen continu\xc4\x83 cre\xc8\x99tere, este absolut normal s\xc4\x83 apar\xc4\x83 \xc8\x99i accentuarea cercet\xc4\x83rilor din domeniul eticii \xc3\xaen afaceri. Acestea se concentreaz\xc4\x83 cu prec\xc4\x83dere asupra p\xc4\x83r\xc8\x9bilor implicate (stakeholders) \xc3\xaen activit\xc4\x83\xc8\x9bile economice desf\xc4\x83\xc8\x99urate \xc3\xaen interiorul unei pie\xc8\x9be. \xc3\x8en categoria "p\xc4\x83r\xc8\x9bilor implicate" sunt incluse corpora\xc8\x9biile, clien\xc8\x9bii acestora, furnizorii \xc8\x99i distribuitorii lor, ac\xc8\x9bionarii, angaja\xc8\x9bii \xc8\x99i nu \xc3\xaen ultimul r\xc3\xa2nd comunitatea. Raportarea corpora\xc8\x9biilor la p\xc4\x83r\xc8\x9bile implicate enumerate se face \xc8\x99i prin intermediul conceptului de responsabilitate social\xc4\x83 a corpora\xc8\x9biilor.'