b'\n_START_ARTICLE_\nVolt-amper reactiv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en transportul \xc8\x99i distribu\xc8\x9bia energiei electrice volt-amperul reactiv (scris mai demult \xc8\x99i voltamper reactiv) este o unitate de m\xc4\x83sur\xc4\x83 a puterii electrice reactive dintr-un sistem energetic de curent alternativ. \xc3\x8entr-un asemenea sistem puterea reactiv\xc4\x83 apare c\xc3\xa2nd tensiunea \xc8\x99i intensitatea curentului sunt defazate._NEWLINE_Termenul volt-amper reactiv a fost propus \xc3\xaen 1929 de inginerul electrotehnist Constantin Budeanu, care a definit \xc8\x99i m\xc4\x83rimile reactive, \xc8\x99i a fost adoptat la reuniunea Comisiei Electrotehnice Interna\xc8\x9bionale de la Stockholm din 1930.\n_START_SECTION_\nDefini\xc8\x9bie \xc8\x99i simboluri\n_START_PARAGRAPH_\nUn volt-amper reactiv este puterea reactiv\xc4\x83 care se ob\xc8\x9bine c\xc3\xa2nd cele dou\xc4\x83 m\xc4\x83rimi sinusoidale care intervin \xc3\xaen expresia puterii reactive (v. mai jos), tensiunea \xc8\x99i intensitatea curentului electric, au valorile efective de 1\xc2\xa0V, respectiv de 1\xc2\xa0A \xc8\x99i sunt defazate cu 90\xc2\xb0._NEWLINE_Unitatea de m\xc4\x83sur\xc4\x83 are simbolul var, dar se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc \xc8\x99i simbolurile VAR, VAr \xc8\x99i Var. Deoarece unitatea \xc3\xaenc\xc4\x83 nu este acceptat\xc4\x83 cu ocazia unei Conferin\xc8\x9be Generale de M\xc4\x83suri \xc8\x99i Greut\xc4\x83\xc8\x9bi se aduc argumente pentru o form\xc4\x83 sau alta._NEWLINE_Unitatea de m\xc4\x83sur\xc4\x83 \xe2\x80\x9evar\xe2\x80\x9d nu este descris\xc4\x83 explicit \xc3\xaen bro\xc8\x99ura SI, dar este omogen\xc4\x83 cu unit\xc4\x83\xc8\x9bile watt \xc8\x99i VA, prima f\xc4\x83c\xc3\xa2nd parte din Sistemul interna\xc8\x9bional de unit\xc4\x83\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nSemnifica\xc8\x9bia fizic\xc4\x83 a puterii reactive\n_START_PARAGRAPH_\nAceast\xc4\x83 component\xc4\x83 \xe2\x80\x9eimaginar\xc4\x83\xe2\x80\x9d a puterii electrice este esen\xc8\x9bial\xc4\x83 pentru func\xc8\x9bionarea re\xc8\x9belelor electrice. \xc3\x8en timp ce puterea activ\xc4\x83 este cea absorbit\xc4\x83 de consumator (de exemplu un motor electric) pentru a produce putere mecanic\xc4\x83, puterea reactiv\xc4\x83 regleaz\xc4\x83 tensiunile din sistem. Dac\xc4\x83 puterea reactiv\xc4\x83 este prea mic\xc4\x83, componentele inductive, cum ar fi transformatoarele, nu vor putea asigura tensiunile necesare gener\xc4\x83rii c\xc3\xa2mpurilor magnetice, duc\xc3\xa2nd la c\xc4\x83deri de tensiune care pot determina c\xc4\x83derea sistemului. De asemenea, liniile de transport, av\xc3\xa2nd inductan\xc8\x9b\xc4\x83 proprie, au nevoie de putere reactiv\xc4\x83 pentru a men\xc8\x9bine tensiunile necesare curgerii curentului. Dac\xc4\x83 puterea reactiv\xc4\x83 este prea mare, cresc pierderile prin efectul termic al curentului, ceea ce duce la cre\xc8\x99terea temperaturii componentelor \xc8\x99i la avarii ale sistemului.'