b'\n_START_ARTICLE_\nMun\xc8\x9bii Aninei\n_START_SECTION_\nLocalizare\n_START_PARAGRAPH_\nMun\xc8\x9bii Aninei fac parte din marea unitate a Mun\xc8\x9bilor Banatului fiind situa\xc8\x9bi \xc3\xaen partea de vest a lor. \xc3\x8en decursul timpului ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi au avut denumiri diferite, o parte din ei fiind ata\xc8\x99a\xc8\x9bi Mun\xc8\x9bilor Semenic. \xc3\x8en prezent aceast\xc4\x83 unitate muntoas\xc4\x83, \xc3\xaen cadrul limitelor pe care le vom prezenta, este cunoscut\xc4\x83 sub numele de Mun\xc8\x9bii Aninei, dup\xc4\x83 ora\xc8\x99ul cu acela\xc8\x99i nume care se afl\xc4\x83 in centrul lor._NEWLINE_Mun\xc8\x9bii Aninei, cu \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea cea mai mare \xc3\xaen v\xc3\xa2rful Leordi\xc8\x99 (1160 m), au o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 770 kmp. si o form\xc4\x83 alungit\xc4\x83 pe direc\xc8\x9bia NNE-SSV. \xc3\x8en cadrul lor, cea mai mare suprafa\xc8\x9ba (600 kmp) o ocup\xc4\x83 calcarele care se \xc3\xaentind \xc8\x99i \xc3\xaen Mun\xc8\x9bii Locvei, pan\xc4\x83 la Dun\xc4\x83re, fiind cea mai mare \xc8\x99i mai compact\xc4\x83 suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 calcaroas\xc4\x83 din Rom\xc3\xa2nia (807 kmp). De\xc8\x99i au o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime mic\xc4\x83, ei cuprind numeroase obiective turistice care sunt din ce \xc3\xaen ce mai c\xc4\x83utate de c\xc4\x83tre drume\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nLimite\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en partea de nord,Mun\xc8\x9bii Aninei sunt desp\xc4\x83r\xc8\x9bi\xc8\x9bi de culmile piemontane prelungi \xc8\x99i joase (300\xe2\x80\x93400 m.) de la bordura Semenicului \xc8\x99i de Depresiunea Ezeri\xc8\x99 de r\xc3\xa2ul B\xc3\xa2rzava. Limita de est este format\xc4\x83 din dou\xc4\x83 sectoare distincte: \xc3\xaen primul sector B\xc3\xa2rzava prin cursul superior \xc8\x99i Poneasca, pan\xc4\x83 la confluen\xc8\x9ba cu Mini\xc8\x99ul \xc3\xaei desparte de Mun\xc8\x9bii Semenic care domin\xc4\x83 \xc3\xaemprejurimile cu relieful sau \xc3\xaenalt (v\xc3\xa2rful Piatra Goznei 1447 m.). \xc3\x8en al doilea sector, limita urmeaz\xc4\x83 linia sinuoas\xc4\x83 a contactului dintre calcare \xc8\x99i rocile care nu carstific\xc4\x83, \xc8\x99isturi cristaline \xc8\x99i granit, din care sunt alc\xc4\x83tuite dealurile Bozoviciului. Pe seama calcarelor s-a format un abrupt puternic care domin\xc4\x83 dealurile amintite (cu 150\xe2\x80\x93200 m.), \xc3\xaencep\xc3\xa2nd din valea Mini\xc8\x99ului pan\xc4\x83 \xc3\xaen valea Nerei. \xc3\x8en partea de sud-vest, cheile ad\xc3\xa2nci ale Nerei, cuprinse \xc3\xaentre confluen\xc8\x9ba p\xc3\xa2raielor Bresnic (la est) \xc8\x99i Beu (la vest) cu Nera, formeaz\xc4\x83 limita dintre Mun\xc8\x9bii Aninei \xc8\x99i cei ai Locvei. Contactul cu Dealurile Oravi\xc8\x9bei \xc8\x99i Depresiunea Lupac, respectiv limita de vest, este marcat\xc4\x83 de abruptul calcaros al Mun\xc8\x9bilor Aninei care le domin\xc4\x83 (cu 200\xe2\x80\x93500 m.), de la Nera pan\xc4\x83 la nord de localitatea G\xc3\xa2rli\xc8\x99te, ce se desfasoar\xc4\x83 \xc3\xaen lungul unei mari disloca\xc8\x9bii tectonice marcat\xc4\x83 de roci eruptive. La nord de G\xc3\xa2rli\xc8\x99te limita vestic\xc4\x83 este pus\xc4\x83 in eviden\xc8\x9ba de ruptur\xc4\x83 de panta dintre munte \xc8\x99i Depresiunea Lupacului, dup\xc4\x83 care ea urmeaz\xc4\x83 vaile Lupacul Mic \xc8\x99i B\xc3\xa2rz\xc4\x83vi\xc8\x9ba pan\xc4\x83 la confluen\xc8\x9ba acesteia cu B\xc3\xa2rzava.\n_START_SECTION_\nRelieful\n_START_PARAGRAPH_\nMun\xc8\x9bii Aninei, cu \xc3\xaenal\xc8\x9bimea lor maxim\xc4\x83 \xc3\xaen v\xc3\xa2rful Leordi\xc8\x99 (1160 m.), au tr\xc4\x83s\xc4\x83turi geomorfologice caracteristice, ca o consecin\xc8\x9b\xc4\x83 a alc\xc4\x83tuirii lor geologice. Roca predominant\xc4\x83 este calcarul dispus \xc3\xaen sinclinale \xc8\x99i anticlimale cu a direc\xc8\x9bie NNV-SSE, iar relieful, adaptat la structur\xc4\x83, const\xc4\x83 din culmi \xc8\x99i v\xc4\x83i paralele, \xc3\xaenscrise pe direc\xc8\x9bia structurii geologice, \xc8\x99i din \xc3\xaentinse podi\xc8\x99uri calcaroase "ciuruite" de doline. La nord-vest \xc8\x99i nord, \xc3\xaen Mun\xc8\x9bii Aninei apar gresii \xc8\x99i conglomerate care alc\xc4\x83tuiesc dealul Bucitul (622 m.) \xc8\x99i ramifica\xc8\x9biile sale; \xc3\xaen est culmea Certej-Pu\xc8\x99ca\xc8\x99u Mare, paralel\xc4\x83 cu valea superioar\xc4\x83 a B\xc3\xa2rzavei \xc8\x99i valea Poneasca, este format\xc4\x83 din \xc8\x99isturi cristaline \xc8\x99i granit. La est de localitatea Doman se eviden\xc8\x9biaz\xc4\x83 culmea calcaroas\xc4\x83 a Ponorului (808 m.) care se pierde spre sud \xc3\xaen podi\xc8\x99ul carstificat al Iabalcei, de pe dreapta Cara\xc8\x99ului. \xc3\x8entre v\xc4\x83ile Cara\xc8\x99ului \xc8\x99i Mini\xc8\x99ului se desfasoar\xc4\x83 mai multe culmi lungi, calcaroase, paralele._NEWLINE_Cele mai importante, \xc3\xaen succesiunea lor de la vest la est, sunt urmatoarele: culmea T\xc3\xa2lva Dobrei (635 m.) - T\xc3\xa2lva Simeon (899 m.) de pe partea st\xc3\xa2ng\xc4\x83 a Jitinului; culmea Moghila (681 m.) - Polom (821 m.); culmea Ciochita (768 m.) - T\xc3\xa2lva Z\xc3\xa2nei (939 m.) care se continu\xc4\x83 spre sud de valea Mini\xc8\x99ului prin culmea Rol; culmea Socolov\xc4\x83\xc8\x9b (783 m.), Straja (716 m.) - Colonov\xc4\x83\xc8\x9b. Ultima, culmea Coniarat (754 m.) - Dealul Hotarului (836 m.) - Dealul Hunca Trei Movile (927 m), se bifurc\xc4\x83: \xc3\xaen vest prin culmea T\xc3\xa2lva Predilcova (891 m.) - Iudina (704 m.), iar \xc3\xaen est cu Dealul Z\xc4\x83balul Mare (835 m.)._NEWLINE_\xc3\x8entre aceste culmi se afl\xc4\x83 mai multe podi\xc8\x99uri carstificate dintre care amintim: R\xc3\xa2vni\xc8\x99tea Mare, Colonov\xc4\x83\xc8\x9b, Ceresn\xc3\xa2ia, C\xc3\xa2rneala, Ponor \xc8\x99i altele. La sud de valea Mini\xc8\x99ului culmile sunt mai pu\xc8\x9bin numeroase, dar aici se afl\xc4\x83 cele mai mari \xc3\xaenal\xc8\x9bimi din Mun\xc8\x9bii Aninei. Astfel, \xc3\xaen vest se desfa\xc8\x99oar\xc4\x83 culmea Cuniuma (1046 m.), iar \xc3\xaen est culmile Grohanul Mare (1044 m.) - Leordi\xc8\x99 (1160 m.) - Ple\xc8\x99iva (1144 m.) care se ramific\xc4\x83 spre Nera. \xc3\x8en afar\xc4\x83 de aceste dou\xc4\x83 culmi principale aici se mai afl\xc4\x83 nenumarate culmi secundare adaptate la structura geologic\xc4\x83._NEWLINE_Din pricina eroziunii diferen\xc8\x9biale exercitat\xc4\x83 pe roci cu durita\xc8\x9bi diferite c\xc3\xa2t \xc8\x99i a tectonicii au luat na\xc8\x99tere depresiuni locale la Prolaz (\xc3\xaen Cheile Cara\xc8\x99ului), Cara\xc8\x99ova, Lisava, Ciudanovi\xc8\x9ba, Aninei  \xc8\x99i pe valea Mini\xc8\x99ului. Abrupturile st\xc3\xa2ncoase, pere\xc8\x9bii aproape verticali inso\xc8\x9bi\xc8\x9bi la baz\xc4\x83 de o tren\xc4\x83 de grohoti\xc8\x99uri rezultate din dezagreg\xc4\x83rile active sunt caracteristice pentru Mun\xc8\x9bii Aninei._NEWLINE_R\xc3\xa2urile au s\xc4\x83pat \xc3\xaen calcare chei spectaculoase printre care se remarc\xc4\x83 Cheile Cara\xc8\x99ului (19\xc2\xa0km.), Cheile Nerei (18\xc2\xa0km.), Cheile Mini\xc8\x99ului (14\xc2\xa0km.), Cheile G\xc3\xa2rli\xc8\x99tei (9\xc2\xa0km.), Cheile Buhuiului (8\xc2\xa0km.) \xc8\x99i altele. Un rol foarte important \xc3\xaen modelarea calcarelor l-a avut apa, care prin dizolvare a creat toat\xc4\x83 gama formelor carstice de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i de ad\xc3\xa2ncime.\n_START_SECTION_\nRe\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa2urile care str\xc4\x83bat Mun\xc8\x9bii Aninei apar\xc8\x9bin bazinelor B\xc3\xa2rzavei, Cara\xc8\x99ului \xc8\x99i Nerei._NEWLINE_B\xc3\xa2rzava izvor\xc4\x83\xc8\x99te din Mun\xc8\x9bii Semenic \xc8\x99i curge spre nord pan\xc4\x83 \xc3\xaen aval de lacul Breazova, unde face un cot brusc spre vest pastr\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i aceast\xc4\x83 direc\xc8\x9bie pan\xc4\x83 \xc3\xaen aval de Re\xc8\x99i\xc8\x9ba de unde se \xc3\xaendreapt\xc4\x83 spre nord-vest. Ea curge printr-o vale ad\xc3\xa2nc\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83durit\xc4\x83 s\xc4\x83pat\xc4\x83 \xc3\xaen \xc8\x99isturi cristaline. Afluen\xc8\x9bii ei mai importan\xc8\x9bi de pe st\xc3\xa2nga - Valiug, Crainic, R\xc3\xa2ul Alb, Secu, Valea Mare \xc8\x99i Domanul - sunt scur\xc8\x9bi \xc8\x99i str\xc4\x83bat mai cu seam\xc4\x83 rocile necalcaroase din nordul Mun\xc8\x9bilor Aninei._NEWLINE_Cara\xc8\x99ul izvor\xc4\x83\xc8\x99te din Mun\xc8\x9bii Aninei, av\xc3\xa2nd ob\xc3\xa2r\xc8\x99ia la izbucul cu acela\xc8\x99i nume situat \xc3\xaentr-un petic calcaros. Curge mai \xc3\xaentai pe roci necalcaroase, apoi \xc3\xaen aval de cantonul silvic Jervani intra \xc3\xaen calcare pe care le str\xc4\x83bate p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Cara\xc8\x99ova, form\xc3\xa2nd cheile impresionante cu acela\xc8\x99i nume. Dintre afluen\xc8\x9bii lui mai importan\xc8\x9bi amintim Li\xc8\x99ava, Jitinul, G\xc3\xa2rli\xc8\x99tea, Buhuiul \xc8\x99i Lupacul. \xc3\x8en afar\xc4\x83 de ultimul afluent, to\xc8\x9bi ceilal\xc8\x9bi str\xc4\x83bat mari \xc3\xaentinderi calcaroase, form\xc3\xa2nd chei spectaculoase._NEWLINE_Nera curge \xc3\xaen partea de sud a Mun\xc8\x9bilor Aninei prin cheile cu acela\xc8\x99i nume \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 limita spre Mun\xc8\x9bii Locvei. Cel mai important afluent al ei este Mini\xc8\x99ul care prime\xc8\x99te pe st\xc3\xa2nga p\xc3\xa2r\xc3\xa2ul Poneasca. Ceilal\xc8\x9bi afluen\xc8\x9bi, mai pu\xc8\x9bin importan\xc8\x9bi, sunt: Valea Rea \xc8\x99i Beul cu Chichiregul. To\xc8\x9bi \xc3\xaens\xc4\x83 str\xc4\x83bat numai calcare \xc8\x99i formeaz\xc4\x83 chei s\xc4\x83lbatice. Din pricina calcarelor re\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83 a fost dezorganizat\xc4\x83, multe ape pierz\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen ad\xc3\xa2ncime prin ponoare. \xc3\x8en cursul lor subteran au dat na\xc8\x99tere la numeroase pe\xc8\x99teri, unele din ele constituind importante atrac\xc8\x9bii turistice.\n_START_SECTION_\nCondi\xc8\x9bii climatice\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i Mun\xc8\x9bii Aninei nu au \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimi prea mari, \xc3\xaen cadrul lor se observ\xc4\x83 etajarea principalelor elemente climatice, ca o consecin\xc8\x9ba a interdependen\xc8\x9bei condi\xc8\x9biilor de circula\xc8\x9bie a maselor de aer cu cele ale reliefului \xc3\xaen special. Astfel, temperatura medie anual\xc4\x83 prezint\xc4\x83 varia\xc8\x9bii de la 8\xc2\xb0C, \xc3\xaen zonele cele mai \xc3\xaenalte, pan\xc4\x83 la 10\xc2\xb0C, \xc3\xaen zonele mai cobor\xc3\xa2te. Iarna, \xc3\xaen luna ianuarie, temperatura medie anual\xc4\x83 este de -4\xc2\xb0C \xc3\xaen partea superioar\xc4\x83 a mun\xc8\x9bilor, ajung\xc3\xa2nd pan\xc4\x83 la -2\xc2\xb0C \xc3\xaen zonele mai joase. Vara temperatura cre\xc8\x99te la 16-20\xc2\xb0C. Anual num\xc4\x83rul de zile senine este de 90-100, cu o frecven\xc8\x9b\xc4\x83 mai mare \xc3\xaen luna august (12-14 zile), dar mult mai reduse iarna (in ianuarie numai 5-6 zile)._NEWLINE_Cantitatea medie anual\xc4\x83 de precipita\xc8\x9bii este de 1000\xe2\x80\x931200\xc2\xa0mm. \xc3\x8en iunie, luna cea mai ploioas\xc4\x83, cad 100\xe2\x80\x93120\xc2\xa0mm, iar \xc3\xaen ianuarie numai jum\xc4\x83tate din aceast\xc4\x83 cantitate (50\xe2\x80\x9360\xc2\xa0mm). Num\xc4\x83rul de zile ploioase este, \xc3\xaen medie, de 140, iar al celor cu ninsoare 20-30. Stratul de z\xc4\x83pad\xc4\x83 dureaz\xc4\x83 aproximativ 80 de zile anual. \xc3\x8en zonele \xc3\xaenalte, circula\xc8\x9bia v\xc3\xa2ntului se face \xc3\xaen sens meridian, cea mai mare frecven\xc8\x9ba av\xc3\xa2nd-o v\xc3\xa2ntul dinspre sud (peste 22%). \xc3\x8en condi\xc8\x9bii speciale se declan\xc8\x99eaz\xc4\x83 un v\xc3\xa2nt local, Cosava, care atinge viteze mari (uneori 50\xc2\xa0m/s) dobor\xc3\xa2nd copaci \xc8\x99i dezvelind case.\n_START_SECTION_\nVegeta\xc8\x9bia \xc8\x99i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nVegeta\xc8\x9bia din Mun\xc8\x9bii Aninei se etajeaz\xc4\x83 \xc3\xaen func\xc8\x9bie de altitudine \xc8\x99i clim\xc4\x83. Anumite condi\xc8\x9bii locale au permis existen\xc8\x9ba unor originalit\xc4\x83\xc8\x9bi \xc3\xaen vegeta\xc8\x9bie. Zona muntoas\xc4\x83 este ocupat\xc4\x83 \xc3\xaen general de vegeta\xc8\x9bia domeniului forestier. Astfel, \xc3\xaen culmea Certej - Pusca\xc8\x99ul Mare, la est \xc8\x99i vest de  Mun\xc8\x9bii Aninei , se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc p\xc4\x83duri de amestec - fag, molid si brad. P\xc4\x83durile de fag ocup\xc4\x83 suprafe\xc8\x9be \xc3\xaentinse pe culmea Certej -Pusca\xc8\x99ul Mare, la nord de Aninei  \xc8\x99i \xc3\xaen bazinul superior al Mini\xc8\x99ului. \xc3\x8en unele cazuri ele apar \xc3\xaen amestec cu p\xc4\x83durile de gorun sau brad. Secundar mai apare carpenul, paltinul, ulmul, frasinul si altele. P\xc4\x83durile de gorun apar sub form\xc4\x83 de petice la sud de Re\xc8\x99i\xc8\x9ba, la est de Ciudanovi\xc8\x9ba \xc8\x99i la sud de Cara\xc8\x99. \xc3\x8en cadrul p\xc4\x83durilor paji\xc8\x99tile \xc8\x99i terenurile agricole ocup\xc4\x83 suprafe\xc8\x9be mici. Ele predomin\xc4\x83 \xc3\xaen podi\xc8\x99ul calcaros al Iabalcei, la sud-est de dealul Bucitul, la est de Cara\xc8\x99ova \xc8\x99i \xc3\xaen podi\xc8\x99ul calcaros R\xc3\xa2vni\xc8\x99tea. \xc3\x8en afar\xc4\x83 de acestea, paji\xc8\x99ti secundare \xc8\x99i terenuri agricole mai apar \xc3\xaen numeroasele poieni, ca de exemplu: Poiana Valiug, Poiana Betii, Poiana Cerbului, Poiana Florii, Poiana Radoschii, Poiana Cuces si altele._NEWLINE_\xc3\x8en p\xc4\x83durile de fag din zona Beu\xc8\x99ni\xc8\x9bei se ad\xc4\x83postesc cele mai numeroase popula\xc8\x9bii relictare de alun turcesc (Corylus colurna) din Rom\xc3\xa2nia. \xc3\x8en pere\xc8\x9bii cheilor \xc8\x99i pe abrupturile calcaroase se afl\xc4\x83 p\xc4\x83durici de tip carstic, iliri-meridional, \xc3\xaen care predomin\xc4\x83 liliacul s\xc4\x83lbatic (Syringa vulgaris), scumpia (Cotinus coggiria), mojdreanul (Fraxinus ornus) \xc8\x99i altele. \xc3\x8en afar\xc4\x83 de aceasta, \xc3\xaen rezerva\xc8\x9bii se afl\xc4\x83 numeroase plante rare, unele de origine sudic\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8entinsele p\xc4\x83duri din Mun\xc8\x9bii Aninei ad\xc4\x83postesc numeroase specii de animale s\xc4\x83lbatice cum sunt: lupi, mistre\xc8\x9bi, vulpi, c\xc4\x83prioare, iepuri, veveri\xc8\x9be, salamandre si altele. Abrupturile calcaroase gola\xc8\x99e ad\xc4\x83postesc vipere cu corn, iar \xc3\xaen ape se afl\xc4\x83 p\xc4\x83str\xc4\x83vi. \xc3\x8en pe\xc8\x99teri \xc3\xaent\xc3\xa2lnim specii de animale mici nepericuloase pentru om, precum \xc8\x99i urme de fosile ale animalelor care au tr\xc4\x83it demult, cum ar fi ursul de pe\xc8\x99ter\xc4\x83, hiena de pe\xc8\x99ter\xc4\x83 \xc8\x99i altele.\n_START_SECTION_\nTurismul \xc3\xaen Mun\xc8\x9bii Aninei\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en ultimul timp Mun\xc8\x9bii Aninei \xc3\xaencep s\xc4\x83-\xc8\x99i capete faima binemeritat\xc4\x83 \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te practicarea turismului, fapt favorizat printre altele \xc8\x99i de a anumit\xc4\x83 echipare turistic\xc4\x83. Pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 aceasta, drumuri forestiere carosabile favorizeaz\xc4\x83 apropierea de obiectivele turistice, unele constituind chiar trasee turistice. Potecile marcate, altele \xc3\xaen curs de marcare, dau posibilitatea practic\xc4\x83rii conjugate a turismului auto cu drume\xc8\x9bia._NEWLINE_\xc3\x8entruc\xc3\xa2t de la elaborarea ghidului de fa\xc8\x9b\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent pionierii au marcat \xc8\x99i alte poteci, iar noi drumuri forestiere au fost date \xc3\xaen folosin\xc8\x9b\xc4\x83, regret\xc4\x83m c\xc4\x83 ele nu au putut fi consemnate \xc3\xaen text \xc8\x99i figura pe hart\xc4\x83 \xc3\xaen timp util. Men\xc8\x9bion\xc4\x83m \xc3\xaens\xc4\x83 c\xc4\x83 nu \xc3\xaen toate cazurile traseele, recent marcate, urmeaz\xc4\x83 pe cele descrise \xc3\xaen lucrarea de fa\xc8\x9b\xc4\x83, remarc\xc3\xa2ndu-se mici diferen\xc8\x9be._NEWLINE_Dintre marcajele efectuate recent amintim: \xc3\xaentre Anina \xc8\x99i Lacul M\xc4\x83rghita\xc8\x99 este marcat cu triuinghi albastru din drumul forestier p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Grota Buhui, apoi cu band\xc4\x83 ro\xc8\x99ie, \xc3\xaen aval, prin Cheile Buhuiului p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Lacul M\xc4\x83rghita\xc8\x99; L\xc4\x83pu\xc8\x99nicu Mare-cabana Cerbu a fost marcat cu band\xc4\x83 ro\xc8\x99ie;  L\xc4\x83pu\xc8\x99nicu Mare - Podul C\xc4\x83lug\xc4\x83ra a fost marcat cu band\xc4\x83 galben\xc4\x83. De asemenea, semnal\xc4\x83m construirea drumului forestier \xc3\xaentre Podul Beu \xc8\x99i cantonul silvic Valea Beului.'