b'\n_START_ARTICLE_\nLimba ciuva\xc8\x99\xc4\x83\n_START_SECTION_\nFolosin\xc8\x9b\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nCiuva\xc8\x99a este limba nativ\xc4\x83 a poporului ciuva\xc8\x99 \xc8\x99i o limb\xc4\x83 oficial\xc4\x83 a Republicii Ciuva\xc8\x99ia. Este vorbit\xc4\x83 de circa dou\xc4\x83 milioane de oameni, 86% etnici ciuva\xc8\x99i \xc8\x99i 8% popoare de alt\xc4\x83 etnie ce tr\xc4\x83iesc \xc3\xaen Ciuva\xc8\x99ia. \xc3\x8en ciuda acestui fapt, chiar dac\xc4\x83 ciuva\xc8\x99a se \xc3\xaenva\xc8\x9b\xc4\x83 la \xc8\x99coal\xc4\x83 \xc8\x99i uneori este folosit\xc4\x83 de media, se consider\xc4\x83 a fi \xc3\xaen pericol, deoarece limba rus\xc4\x83 domin\xc4\x83 anumite sfere ale vie\xc8\x9bii \xc8\x99i datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 pu\xc8\x9bini copii ce \xc3\xaenva\xc8\x9b\xc4\x83 aceast\xc4\x83 limb\xc4\x83 vor fi vorbitori activi ai acesteia.\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\nCiuva\xc8\x99a este cea mai distinctiv\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de alte limbi turcice \xc8\x99i nu poate fi \xc3\xaen\xc8\x9beleas\xc4\x83 de c\xc4\x83tre vorbitorii altor limbi turcice. Ast\xc4\x83zi, ciuva\xc8\x99a este clasificat\xc4\x83, la un loc cu khazara, avara turcic\xc4\x83, proto-bulgara \xc8\x99i posibil, huna, ca fiind o membr\xc4\x83 a ramurii oghurice a familiilor limbilor turcice. Este ultima limb\xc4\x83 r\xc4\x83mas\xc4\x83 din aceast\xc4\x83 ramur\xc4\x83. S-a ajuns la aceast\xc4\x83 idee datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 vocabularul acestei limbi arat\xc4\x83 semne ale muta\xc8\x9biei \xc3\xaen r- \xc8\x99i l- a z--ului \xc8\x99i \xc5\xa1--ului din turca comun\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nSisteme anterioare de scriere\n_START_PARAGRAPH_\nCel mai vechi, cunoscut ca orkhon, a disp\xc4\x83rut dup\xc4\x83 ce bulgarii Volg\xc4\x83i s-au convertit la Islam. Mai t\xc3\xa2rziu, alfabetul arab a fost adoptat. Dup\xc4\x83 invazia mongol\xc4\x83, scrisul s-a degradat.\n_START_SECTION_\nConsoanele\n_START_PARAGRAPH_\n/p/ (\xd0\xbf), /t/ (\xd1\x82), /k/ (\xd0\xba), /\xc4\x8d/ (\xd1\x87), /\xc5\xa1/ (\xd1\x88), /\xc5\x9b/ (\xc3\xa7), /\xcf\x87/ (\xd1\x85), /v/ (\xd0\xb2),/ m/ (\xd0\xbc), /n/ (\xd0\xbd), /l/ (\xd0\xbb), /r/ (\xd1\x80), /y/ (\xd0\xb9).\n_START_SECTION_\nDialecte\n_START_PARAGRAPH_\nExist\xc4\x83 dou\xc4\x83 dialecte ale  ciuva\xc8\x99ei: Viryal sau de sus (ce de\xc8\x9bine \xc8\x99i o \xc8\x99i u) \xc8\x99i Anatri sau de jos (ce are u pentru ambele o \xc8\x99i u: Vi. tot\xc4\x83 "plin", tut\xc4\x83 "gust" - an. tut\xc4\x83 "plin, gust" ). Limba literar\xc4\x83 se bazeaz\xc4\x83 pe ambele dialecte. At\xc3\xa2t limba t\xc4\x83tar\xc4\x83 c\xc3\xa2t \xc8\x99i limbile fino-ugrice au influen\xc8\x9bat limba ciuva\xc8\x99\xc4\x83, precum \xc8\x99i limba rus\xc4\x83, limba mari, mongoleza, limba arab\xc4\x83 \xc8\x99i limba persan\xc4\x83, limbi ce au contribuit din plin la lexicul ciuva\xc8\x99.\n_START_SECTION_\nArmonia vocalic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n"Armonia vocalic\xc4\x83" este principiul prin care un cuv\xc3\xa2nt ciuva\xc8\x99 nativ \xc3\xaencorporeaz\xc4\x83 fie doar vocale posterioare (\xd0\xb0, \xc4\x83, \xd1\x83, \xd1\x8b) ori exclusiv vocale anterioare (\xd0\xb5, \xc4\x95, \xd0\xb8, \xd3\xb3). Armonia vocalic\xc4\x83 dicteaz\xc4\x83 c\xc4\x83 un cuv\xc3\xaent nu poate avea at\xc3\xa2t vocale posterioare c\xc3\xa2t \xc8\x99i din cele anterioare. A\xc8\x99adar, multe sufixe apar su forma: \xd0\xa8\xd1\x83\xd0\xbf\xd0\xb0\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x80\'\xd1\x82\xd0\xb0 "\xc3\xaen Cheboksary" dar \xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x82\xd0\xb5 "acas\xc4\x83".\n_START_SECTION_\nExcep\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nExcep\xc8\x9bia o de\xc8\x9bin cuvintele \xc3\xaemprumutate ori cele din substratul turcic ce au dou\xc4\x83 sau mai multe feluri de vocale diferite \xc3\xaen componen\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en acest caz, se urm\xc4\x83re\xc8\x99te armonizarea cu ultima vocal\xc4\x83 dinaintea sufixului.\n_START_SECTION_\nOrdinea cuvintelor\n_START_PARAGRAPH_\nOrdinea cuvintelor \xc3\xaen ciuva\xc8\x99\xc4\x83 este \xc3\xaen general de tip SOV.'