b'\n_START_ARTICLE_\nAppendix Probi\n_START_SECTION_\nCaracterul lucr\xc4\x83rii Appendix Probi\n_START_PARAGRAPH_\nLucrarea are caracter normativ pentru c\xc4\x83 indic\xc4\x83 formele corecte sau considerate corecte. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 privin\xc8\x9b\xc4\x83 seam\xc4\x83n\xc4\x83 cu dic\xc8\x9bionarul DOOM, \xc3\xaen plus, Appendix Probi are \xc8\x99i caracter corectiv deoarece se indic\xc4\x83 \xc8\x99i se resping \xc8\x99i variantele considerate gre\xc8\x99ite. Nu are caracter explicativ sau justificativ, fiindc\xc4\x83 nu se motiveaz\xc4\x83 de ce o variant\xc4\x83 este considerat\xc4\x83 corect\xc4\x83 sau gre\xc8\x99it\xc4\x83._NEWLINE_Autorul lucr\xc4\x83rii este necunoscut. Ini\xc8\x9bial s-a emis ipoteza c\xc4\x83 a fost scris\xc4\x83 de un profesor, Valerius Probus, care aduna exemplele cu gre\xc8\x99eli frecvente ale elevilor s\xc4\x83i, pentru a-i dezobi\xc8\x99nui de aceste gre\xc8\x99eli. Sextil Pu\xc8\x99cariu consider\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 c\xc4\x83 autorul este un elev care \xc3\xae\xc8\x99i nota gre\xc8\x99elile pe care le f\xc4\x83cea mai frecvent. Se pare totu\xc8\x99i c\xc4\x83 autorii lucr\xc4\x83rii au fost c\xc4\x83lug\xc4\x83ri (\xc3\xaen greac\xc4\x83: \xce\xba\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd, kalloueron, \xc3\xaensemn\xc3\xa2nd \xe2\x80\x9eb\xc4\x83tr\xc3\xa2n frumos\xe2\x80\x9d, spiritualice\xc8\x99te sau fizic) de la M\xc4\x83n\xc4\x83stirea Bobbio din nordul Italiei._NEWLINE_Lucrarea s-a transmis \xc3\xaentr-o singur\xc4\x83 copie.\n_START_SECTION_\nTitlul lucrarii\n_START_PARAGRAPH_\nNici originalul (sec. III-IV), nici copia (sec. VII-VIII) nu au titlu. Denumirea de Appendix Probi este dat\xc4\x83 de cercet\xc4\x83torii moderni. \xc3\x8en traducere, acest titlu \xc3\xaenseamn\xc4\x83 \xe2\x80\x9eAdaosul lui Probus\xe2\x80\x9d. Forma Probii este genitivul de la Probus, pentru ca aceast\xc4\x83 lista este un adaos la o lucrare de gramatic\xc4\x83. Lucrarea respectiv\xc4\x83, Instituta Artium (titlu modern) a fost alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 \xc3\xaen sec. III-IV d.Hr. \xc8\x99i a fost atribuit\xc4\x83, gre\xc8\x99it, gramaticianului Valerius Probus (= cinstitul), care, \xc3\xaen realitate, a tr\xc4\x83it \xc3\xaen sec. I-II d.Hr. Cercet\xc4\x83torul englez C.A. Robson (de la Oxford) a publicat \xc3\xaen 1863 un articol \xc3\xaen care propune denumirea de Appendix Bobbiensis. Totu\xc8\x99i, numele consacrat este Appendix Probi.\n_START_SECTION_\nLocul actual de p\xc4\x83strare\n_START_PARAGRAPH_\nLucrarea a avut un traseu care se cunoa\xc8\x99te \xc3\xaen linii mari. Copia, realizat\xc4\x83 la Bobbio, a ajuns la Torino, apoi la Viena, unde \xc3\xaen anul 1837 s-a publicat prima edi\xc8\x9bie modern\xc4\x83 a acestui text. \xc3\x8en 1920, \xc3\xaen urma tratatului de la Londra, copia a fost cedat\xc4\x83 Italiei de c\xc4\x83tre Austria. \xc3\x8en prezent se afl\xc4\x83 la Biblioteca Na\xc8\x9bional\xc4\x83 din Napoli.\n_START_SECTION_\nDatarea\n_START_PARAGRAPH_\nOriginalul se pare c\xc4\x83 a fost realizat \xc3\xaen sec. III-IV d.Hr. Copia a fost realizat\xc4\x83 \xc3\xaen jurul anului 700.\n_START_SECTION_\nSuportul material al copiei\n_START_PARAGRAPH_\n"Appendix Probi" este un palimpsest "Palim psalo ("palim"- din nou; "psala"- a r\xc4\x83zui). C.A. Robson a constatat c\xc4\x83 textul anterior care a fost r\xc4\x83zuit este varianta veche a Bibliei (\xc3\xaen Latin\xc4\x83), variant\xc4\x83 care circula \xc3\xaenainte de traducerea f\xc4\x83cut\xc4\x83 de Ironim \xc3\xaentre 390-405 d. Hr. Sacrificarea mieilor f\xc4\x83cea posibil\xc4\x83 scrierea._NEWLINE_Suportul material al copiei este pergamentul, adic\xc4\x83 o piele (de obicei de oaie sau de miel) special prelucrat\xc4\x83 pentru scris. \xc3\x8en aria Mediteranean\xc4\x83 suportul a fost papirusul egiptean. \xc3\x8en urma unui conflict comercial \xc3\xaentre regii elenistici ai Egiptului \xc8\x99i regii din Pergam, un rege al Pergamului, Eumenes al II-lea a introdus obiceiul. Pergament vine de la urbea Pergam din Asia Mic\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en Evul Mediu au existat \xc3\xaen Europa dou\xc4\x83 mari centre de prelucrare a pergamentelor. \xc3\x8en Italia pergamentul se preg\xc4\x83tea, pentru scris, numai pe o fa\xc8\x9b\xc4\x83, iar pe cealalt\xc4\x83 se p\xc4\x83stra pielea animalului. Un alt centru era \xc3\xaen Germania, unde era preg\xc4\x83tit pe ambele p\xc4\x83r\xc8\x9bi; pre\xc8\x9bul era mai ridicat.\n_START_SECTION_\nCon\xc8\x9binutul lucr\xc4\x83rii\n_START_PARAGRAPH_\nLucrarea \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 fenomene fonetice, morfologice, sintactice, stilistice: 1) Sincopa (dispari\xc8\x9bia unei vocale (de obicei neaccentuate) aflat\xc4\x83 \xc3\xaentre dou\xc4\x83 consoane) vocalelor scurte neaccentuate "i", "u"\xc2\xa0: "cal(i)da" non "calda"\xc2\xa0; "vir(i)dis" non "virdis"\xc2\xa0; oc(u)lus" non "oclus" 2) \xc3\x8enchiderea vocalelor scurte \xc3\xaen hiat \xc8\x99i transformarea lor \xc3\xaen semivocale\xc2\xa0: "vinea" non "vinia" 3) Asimilarea vocalic\xc4\x83 total\xc4\x83 regresiv\xc4\x83 la distan\xc8\x9b\xc4\x83 dup\xc4\x83 formula "a"-"e" > "e"-"e"\xc2\xa0: "passer" non "passar" (va da "pas\xc4\x83re" \xc3\xaen Rom\xc3\xa2n\xc4\x83) 4) Betacismul sau confuzia dintre "v" \xc8\x99i "b"\xc2\xa0: alveus" non "albeus" ( Rom. "albie") 5) Dispari\xc8\x9bia consoanelor intervocalice "v" si "b"\xc2\xa0: "rivus" non "rius"\n_START_SECTION_\nFenomene morfologice\n_START_PARAGRAPH_\nSchimbare de declinare la substantive: -trecerea de la declinarea a IV-a la declinarea I\xc2\xa0: "nurus" non nura" (rom. "nor\xc4\x83")\n_START_SECTION_\nFenomene sintactice\n_START_PARAGRAPH_\nConstruc\xc8\x9bia cu genitivul apozitiv preferabil\xc4\x83: "vico capitis Africae" (pe strada capului Africii) non "vico caput Africae" (pe strada Capul Africii)\n_START_SECTION_\nFenomene lexicale\n_START_PARAGRAPH_\nDerivare \xc3\xaen care ambele variante sunt corecte, dar autorul o consider\xc4\x83 corect\xc4\x83 numai pe prima: "catulus" non "ca<te>llus (c\xc4\x83\xc8\x9bel)\n_START_SECTION_\nForme stilistice\n_START_PARAGRAPH_\nPreferin\xc8\x9ba pentru utilizarea diminutivelor ca marc\xc4\x83 stilistic\xc4\x83 pentru limbajul afectic familial\xc2\xa0: "auris" non "oricla"("urechiu\xc8\x99a- diminutiv corespunz\xc4\x83tor formei corecte) - Rom\xc3\xa2na a f\xc4\x83cut diminutiv de la diminutiv ("oricla"); "auricla" cu "au" contras \xc3\xaen "o" \xc8\x99i cu sincopa lui "u". -geminarea expresiv\xc4\x83 a consoanelor (marc\xc4\x83 stilistic\xc4\x83): "draco" non "dracco".'