b"\n_START_ARTICLE_\nVersant\n_START_PARAGRAPH_\nVersant (din francez\xc4\x83 versant) se nume\xc8\x99te fiecare dintre cele dou\xc4\x83 sau mai multele pante sau coaste ale unui munte, deal sau al fiec\xc4\x83rei forme de relief denivelate \xc8\x99i, prin extensie, o por\xc8\x9biune de teren cu suprafa\xc8\x9ba \xc3\xaenclinat\xc4\x83._NEWLINE_Versantul reprezint\xc4\x83 o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaenclinat\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de orizontala locului, desf\xc4\x83\xc8\x99urat\xc4\x83 \xc3\xaentre nivelul interfluviilor la partea superioar\xc4\x83 \xc8\x99i o baz\xc4\x83 cvasi orizontal\xc4\x83 reprezentat\xc4\x83 de podul unei terase, lunci, vatra unei depresiuni, c\xc3\xa2mpie.\n_START_SECTION_\nEvolu\xc8\x9bie general\xc4\x83 \xc8\x99i geneza versan\xc8\x9bilor\n_START_PARAGRAPH_\nPrin evolu\xc8\x9bia general\xc4\x83 se \xc3\xaen\xc8\x9belege: apari\xc8\x9bia versan\xc8\x9bilor, dezvoltarea lor ascendent\xc4\x83 \xc8\x99i descendent\xc4\x83, precum \xc8\x99i formele lor specifice, rezultate pe parcursul acestei dezvolt\xc4\x83ri. _NEWLINE_Geneza versan\xc8\x9bilor rezid\xc4\x83 \xc3\xaen mi\xc8\x99c\xc4\x83rile de ridicare ale unor por\xc8\x9biuni din scoar\xc8\x9b\xc4\x83, precum \xc8\x99i \xc3\xaen procesele de ad\xc3\xa2ncire ale r\xc3\xa2urilor, dar \xc8\x99i \xc3\xaen procesul general de eroziune._NEWLINE_De exemplu, ridicarea Carpa\xc8\x9bilor Meridionali a impus apari\xc8\x9bia unui front al unui cumul de prelungi versan\xc8\x9bi sudici (spre C\xc3\xa2mpia Rom\xc3\xa2n\xc4\x83) \xc8\x99i al unuia nordic, la fel de lung, dar mult mai abrupt, (\xc3\xaenspre podi\xc8\x99ul Transilvaniei). Alte fenomene asociate \xc3\xaencre\xc8\x9birii scoar\xc8\x9bei \xc8\x99i apari\xc8\x9biei Carpa\xc8\x9bilor Meridionali sunt ad\xc3\xa2ncirea precum \xc8\x99i \xc3\xaendesirea continu\xc4\x83 a genera\xc8\x9biilor de v\xc4\x83i, \xc3\xaen interiorul aceluia\xc8\x99i lan\xc8\x9b muntos, care au dus la \xc3\xaenmul\xc8\x9birea pantelor, transform\xc3\xa2ndu-le de fapt \xc3\xaentr-o regiune de versan\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nClasificarea versan\xc8\x9bilor\n_START_PARAGRAPH_\nForma versan\xc8\x9bilor este foarte variat\xc4\x83. Dup\xc4\x83 \xc3\xaenclinarea pantei sunt \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bi\xc8\x9bi \xc3\xaen trei categorii: abrup\xc8\x9bi, modera\xc8\x9bi \xc8\x99i lini. _NEWLINE_Dup\xc4\x83 forma pantei ace\xc8\x99tia sunt: concavi, convec\xc8\x99i, rectilinii \xc8\x99i complec\xc8\x99i. Ace\xc8\x99tia din urm\xc4\x83 prezint\xc4\x83 rupturi de pant\xc4\x83 sau linii de inflexiune, pe locurile unde se unesc dou\xc4\x83 din tipurile anterioare. _NEWLINE_\xc3\x8en geomorfologie se folose\xc8\x99te o clasificare oarecum evolutiv\xc4\x83 \xc8\x99i anume aceea de versan\xc8\x9bi tineri, maturi \xc8\x99i b\xc4\x83tr\xc3\xa2ni, sau, mai simplificat\xc4\x83 \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9birea \xc3\xaen versan\xc8\x9bi abrup\xc8\x9bi (f\xc4\x83r\xc4\x83 p\xc4\x83turi de alter\xc4\x83ri) \xc8\x99i versan\xc8\x9bi \xc3\xaen echilibru dinamic (cu p\xc4\x83turi de alter\xc4\x83ri)._NEWLINE_Cauza care face ca un versant s\xc4\x83 \xc3\xaembrace o form\xc4\x83 sau alta este intensitatea eroziunii mediului, care este o func\xc8\x9bie de multiple cauze cum sunt: mi\xc8\x99c\xc4\x83rile scoar\xc8\x9bei, tipuri de roci, clim\xc4\x83, vegeta\xc8\x9bie \xc8\x99i stadiu de evolu\xc8\x9bie.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8en climatele umede\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en climatele umede, versan\xc8\x9bii se erodeaz\xc4\x83 (se te\xc8\x99esc) mult mai rapid dec\xc3\xa2t \xc3\xaen alte climate, datorit\xc4\x83 eroziunii ridicate, tinz\xc3\xa2nd la un profil de echilibru. Versan\xc8\x9bii abrup\xc8\x9bi se retrag sub ac\xc8\x9biunea alunec\xc4\x83rilor de teren \xc8\x99i a altor procese gravita\xc8\x9bionale. Cu timpul, din cauza eroziunii, panta versan\xc8\x9bilor se reduce. C\xc3\xa2nd evacuarea sf\xc4\x83r\xc3\xa2m\xc4\x83turilor de pe versant devine tot mai lent\xc4\x83, versantul se \xc3\xaembrac\xc4\x83 cu o scoar\xc8\x9b\xc4\x83 de alterare tot mai groas\xc4\x83, se acoper\xc4\x83 cu vegeta\xc8\x9bie \xc8\x99i sol. Atunci c\xc3\xa2nd profilul versantului nu mai evolueaz\xc4\x83, s-a atins profilul de echilibru al versantului.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8en regiunile secetoase\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en regiunile secetoase, cu climat arid sau semiarid, versan\xc8\x9bii se retrag, dar r\xc4\x83m\xc3\xa2n abrup\xc8\x9bi, \xc3\xaentruc\xc3\xa2t eroziunea este foarte redus\xc4\x83. \xc3\x8en schimb, aici rocile sunt dezagregate de insola\xc8\x9bie \xc8\x99i alternan\xc8\x9ba de \xc3\xaenghe\xc8\x9b \xc8\x99i dezghe\xc8\x9b, iar \xc3\xaen timpul averselor sunt atacate prin ac\xc8\x9biunea de pluviodenudare. C\xc3\xa2nd roca este moale \xc8\x99i impermeabil\xc4\x83 (argil\xc4\x83 sau marn\xc4\x83, mai pu\xc8\x9bin la gresie) apar numeroase ravene \xc8\x99i oga\xc8\x99e, situate unele l\xc3\xa2ng\xc4\x83 altele, cre\xc3\xa2nd adesea peisaje dezolante numite p\xc4\x83m\xc3\xa2nturi rele._NEWLINE_Versantul este astfel m\xc4\x83cinat \xc3\xaen mod uniform, pe toat\xc4\x83 suprafa\xc8\x9ba sa, retr\xc4\x83g\xc3\xa2ndu-se paralel cu el \xc3\xaensu\xc8\x99i. Prin retragere, la baza sa r\xc4\x83m\xc3\xa2ne un c\xc3\xa2mp tot mai \xc3\xaentins, u\xc8\x99or \xc3\xaenclinat, dar neted, care se nume\xc8\x99te glacis de eroziune. Evolu\xc8\x9bia \xc3\xaen timp, este legat\xc4\x83 \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd de ritmul ad\xc3\xa2ncirii v\xc4\x83ilor (\xc8\x99i respectiv al \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9b\xc4\x83rii scoar\xc8\x9bei), sau de stagnarea acesteia pe perioade diferite. O dat\xc4\x83 cu ad\xc3\xa2ncirea unei v\xc4\x83i, versantul se na\xc8\x99te \xc8\x99i cre\xc8\x99te, dezvolt\xc3\xa2ndu-se ascendent \xc8\x99i \xc3\xaembr\xc4\x83c\xc3\xa2nd forme rectilinii, convexe sau complexe. C\xc3\xa2nd ad\xc3\xa2ncirea stagneaz\xc4\x83, pantele \xc3\xaencep s\xc4\x83 se reduc\xc4\x83, dezvolt\xc3\xa2ndu-se descendent, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la nivelare.\n_START_SECTION_\nEvolu\xc8\x9bie ascendent\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nEvolu\xc8\x9bia ascendent\xc4\x83 se produce \xc3\xaen cazul versan\xc8\x9bilor rectilinii sau convec\xc8\x99i. Evolu\xc8\x9bia ascendent\xc4\x83 rezult\xc4\x83 dintr-o ad\xc3\xa2ncire a r\xc3\xa2urilor, care este egal\xc4\x83 sau dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te eroziunea de versant \xc3\xaen aceea\xc8\x99i unitate de timp. Dac\xc4\x83 ad\xc3\xa2ncirea v\xc4\x83ii \xc8\x99i evacuarea de pe versant sunt egale, panta va cre\xc8\x99te sub form\xc4\x83 rectilinie. Dac\xc4\x83 ad\xc3\xa2ncirea v\xc4\x83ii cre\xc8\x99te, \xc3\xaen raport cu erodarea versantului, la baz\xc4\x83 vor ap\xc4\x83rea pante din ce ce mai \xc3\xaenclinate, iar pe ansamblu acesta va deveni convex. _NEWLINE_Altitudinile relative se m\xc4\x83resc continuu, v\xc4\x83ile sunt \xc3\xaen form\xc4\x83 literei V, iar \xc3\xaen apropiere de talveg ele se \xc3\xaengusteaz\xc4\x83 tot mai mult fa\xc8\x9b\xc4\x83 de stadiile anterioare. La baz\xc4\x83 are loc \xc8\x99i cea mai intens\xc4\x83 evacuare de versant, caracteristice fiind deplas\xc4\x83rile rapide ale materialelor. Cre\xc8\x99terea altitudinilor relative \xc8\x99i absolute are anumite limite maxime, datorit\xc4\x83 multiplic\xc4\x83rii concomitente a re\xc8\x9belei de v\xc4\x83i, care \xc3\xaendese\xc8\x99te \xc3\xaentr-at\xc3\xa2t versan\xc8\x9bii \xc3\xaenc\xc3\xa2t \xc3\xaencep s\xc4\x83 se \xc3\xaentretaie, la partea superioar\xc4\x83, d\xc3\xa2nd nivele de creste, ce se men\xc8\x9bin, \xc3\xaen continuare, la aceea\xc8\x99i altitudine.\n_START_SECTION_\nEvolu\xc8\x9bie descendent\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nEvolu\xc8\x9bia descendent\xc4\x83 (cea produs\xc4\x83 pe versan\xc8\x9bii concavi) se impune atunci c\xc3\xa2nd ad\xc3\xa2ncirea eroziunii, pe vai, este \xc3\xaen descre\xc8\x99tere continu\xc4\x83 sau stagneaz\xc4\x83. Eroziunea de pe versan\xc8\x9bi devine tot mai rapid\xc4\x83, \xc3\xaen raport cu cea a r\xc3\xa2urilor \xc8\x99i determin\xc4\x83 retragerea lateral\xc4\x83 a acestora. _NEWLINE_Retragerea se face aproape paralel cu ei \xc3\xaen\xc8\x99i\xc8\x99i, gener\xc3\xa2nd la baz\xc4\x83 o pant\xc4\x83 nou\xc4\x83. Aceast\xc4\x83 nou\xc4\x83 pant\xc4\x83 a versantului are caractere fundamental diferite fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cea de deasupra: \xc3\xaenclinarea este mult mai redus\xc4\x83, pe ea se instaleaz\xc4\x83 o p\xc4\x83tur\xc4\x83 de alter\xc4\x83ri, alimentat\xc4\x83 continuu cu dezagreg\xc4\x83ri de pe versantul abrupt iar mi\xc8\x99carea materialelor se face lent. Este un versant a c\xc4\x83rui evolu\xc8\x9bie viitoare are loc sub form\xc4\x83 unui echilibru dinamic, \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 punctele sale evolueaz\xc4\x83 solidar, cu un flux lent dar continuu de particule tot mai mici ce se nasc \xc8\x99i merg spre aval. Aceast\xc4\x83 nou\xc4\x83 pant\xc4\x83 a fost denumit\xc4\x83 de c\xc4\x83tre W. Penck \xe2\x80\x9eversant cu mi\xc8\x99care dispers\xc4\x83\xe2\x80\x9d, iar de c\xc4\x83tre al\xc8\x9bii (W. Davis \xc8\x99i H. Bauling} \xe2\x80\x9eversant \xc3\xaen echilibru\xe2\x80\x9d sau de maturitate, dar de cele mai multe ori este denumit\xc4\x83 glacis sau pediment (atunci c\xc3\xa2nd este mai pu\xc8\x9bin \xc3\xaenclinat \xc8\x99i foarte extins). Contactul s\xc4\x83u cu abruptul se face foarte rar \xc3\xaen unghi \xc8\x99i cel mai adesea printr-o ruptur\xc4\x83 de pant\xc4\x83 concav\xc4\x83, form\xc4\x83 care se imprim\xc4\x83 \xc3\xaentregului versant.\n_START_SECTION_\nGlacis\n_START_PARAGRAPH_\nGlacisul este o form\xc4\x83 de relief cu pant\xc4\x83 redus\xc4\x83, u\xc8\x99or \xc3\xaenclinat\xc4\x83 (2-5 grade), care m\xc4\x83rgine\xc8\x99te un abrupt sau un versant \xc3\xaenclinat. Reprezint\xc4\x83 forme de tranzi\xc8\x9bie, cu profil general concav. \xc3\x8en func\xc8\x9bie de origine se disting: glacisul de eroziune - format prin eroziunea unor roci friabile la baza unor abrupturi \xc8\x99i glacisul de acumulare' (aluvial, coluvial, proluvial) \xe2\x80\x93 format prin acumulare la baza unui versant.\n_START_SECTION_\nColuvii, proluvii\n_START_PARAGRAPH_\nColuviile sunt materiale acumulate la baza versantului, rezultate prin sp\xc4\x83lare \xc3\xaen suprafa\xc8\x9b\xc4\x83, \xc8\x99iroire, procese gravita\xc8\x9bionale. Sunt formate \xc3\xaen general din materiale fine. _NEWLINE_Proluviile sunt depozite sub form\xc4\x83 de con, ce se acumuleaz\xc4\x83 la baza versan\xc8\x9bilor sau \xc3\xaen sectoarele cu pant\xc4\x83 redus\xc4\x83 ale acestora; sunt formate din materiale grosiere, de regul\xc4\x83 pietri\xc8\x99uri, nisipuri \xc8\x99i argile depuse de toren\xc8\x9bi \xc8\x99i ravene la gurile lor; ca form\xc4\x83 de relief corespund conurilor de dejec\xc8\x9bie. _NEWLINE_\xc3\x8en func\xc8\x9bie de pozi\xc8\x9bie \xc8\x99i form\xc4\x83 se deosebesc glacisuri: de front structural (\xc3\xaen zonele de cuest\xc4\x83 sau cu suprafe\xc8\x9be structurale), de piemont (la poalele muntelui), de vale (la contactul lunc\xc4\x83-frunte de teras\xc4\x83; lunc\xc4\x83-versant) \xc8\x99i glacis versant (versan\xc8\x9bii concavi \xc8\x99i scur\xc8\x9bi care m\xc4\x83rginesc o vale). _NEWLINE_\xc3\x8en func\xc8\x9bie de materialele dominante la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaent\xc3\xa2lnim glacisuri: \xc3\xaen roca, detritice (domin\xc4\x83 materialele alohtone) \xc8\x99i mixte.\n_START_SECTION_\nPediment, inselberg\n_START_PARAGRAPH_\nPedimentul este o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de eroziune u\xc8\x99or \xc3\xaenclinat\xc4\x83 \xc8\x99i dezvoltat\xc4\x83 pe roci dure. Se disting dou\xc4\x83 elemente: inselbergul (relieful rezidual) \xc8\x99i pedimentul propriu-zis, desp\xc4\x83r\xc8\x9bite \xc3\xaentre ele de un unghi (ruptur\xc4\x83 de pant\xc4\x83)-knick. Pedimentul poate fi uniform dezvoltat \xc3\xaen jurul inselbergului sau poate avea intr\xc3\xa2nduri ad\xc3\xa2nci sau mai mici \xc3\xaen interiorul abruptului muntos. Se formeaz\xc4\x83 cu prec\xc4\x83dere \xc3\xaen regiunile semiaride calde.\n_START_SECTION_\nPeneplen\xc4\x83, pediplen\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDac\xc4\x83 suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 rezidual\xc4\x83 final\xc4\x83 este o peneplen\xc4\x83 sau o pediplen\xc4\x83 \xe2\x80\x94 aceasta este una din cele mai discutate probleme generale ale geomorfologiei. Ca no\xc8\x9biune, peneplena are \xc3\xaent\xc3\xa2ietate, fiind prima fondat\xc4\x83 \xc8\x99i documentat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre W. Davis, \xc8\x99i \xe2\x80\x9eap\xc4\x83rat\xc4\x83\xe2\x80\x9d de H. Bauling (1950). Aceast\xc4\x83 \xe2\x80\x9eaproape \xe2\x80\x93 c\xc3\xa2mpie\xe2\x80\x9d se formeaz\xc4\x83 prin l\xc4\x83rgirea v\xc4\x83ilor, mic\xc8\x99orarea pantei versan\xc8\x9bilor de sus \xc3\xaen jos \xc8\x99i sc\xc4\x83derea altitudinii relative a interfluviilor, \xc3\xaen condi\xc8\x9biile unei lungi perioade de stabilitate tectonic\xc4\x83. La finele ciclului peneplena se prezint\xc4\x83 larg ondulat\xc4\x83 \xc8\x99i cu o serie de \xe2\x80\x9emartori de eroziune\xe2\x80\x9d (monadnokuri) mai \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9ba\xc8\x9bi care se axeaz\xc4\x83 pe rocile cele mai dure. _NEWLINE_Pediplena, \xc3\xaen schimb, se realizeaz\xc4\x83 treptat, prin a\xc8\x99a numitul proces de pedimentare, pornind de la baza fiec\xc4\x83rui versant ce se retrage paralel cu el \xc3\xaensu\xc8\x99i. Pedimentele se substituie unele pe altele (cele joase pe cele mai \xc3\xaenalte) \xc8\x99i se unesc continuu unele cu altele, astfel c\xc4\x83 \xc3\xaen final creeaz\xc4\x83 o vast\xc4\x83 pediplen\xc4\x83. Ea este mult mai neted\xc4\x83 dec\xc3\xa2t peneplena \xc8\x99i prezint\xc4\x83 o serie de martori (inselbeguri), ce \xc8\x9b\xc3\xa2\xc8\x99nesc brusc peste suprafe\xc8\x9bele bine nivelate. Inselbergurile nu se axeaz\xc4\x83 neap\xc4\x83rat pe rocile dure, iar versan\xc8\x9bii lor au aproximativ \xc3\xaenclinarea ini\xc8\x9bial\xc4\x83 a versan\xc8\x9bilor masivului. \xc8\x98i pediplena, ca suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 final\xc4\x83, are nevoie pentru a se perfect de stabilitatea tectonic\xc4\x83. Pediplena caracterizeaz\xc4\x83 climatul arid \xc8\x99i semiarid.\n_START_SECTION_\nCiclul eroziunii \xe2\x80\x93 de la munte la peneplen\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entr-o regiune muntoas\xc4\x83, eroziunea este acerb\xc4\x83, v\xc4\x83ile se ad\xc3\xa2ncesc, cre\xc3\xa2nd un relief viguros, cu versan\xc8\x9bi \xc3\xaenal\xc8\x9bi \xc8\x99i abrup\xc8\x9bi; se consider\xc4\x83 c\xc4\x83 relieful \xc8\x99i eroziunea sunt \xc3\xaen stadiul de tinere\xc8\x9be. C\xc3\xa2nd r\xc3\xa2urile ating profilul de echilibru, v\xc4\x83ile se l\xc4\x83rgesc, versan\xc8\x9bii se \xc3\xaentretaie sub nivelul vechilor cumpene de ape \xc8\x99i se domolesc ca pant\xc4\x83, c\xc4\x83p\xc4\x83t\xc3\xa2nd \xc8\x99i ei un profil de echilibru. Este stadiul de maturitate, c\xc3\xa2nd relieful evolueaz\xc4\x83 mai \xc3\xaencet \xc8\x99i mai echilibrat. Dup\xc4\x83 sute de mii sau milioane de ani, se ajunge \xc3\xaen stadiul de b\xc4\x83tr\xc3\xa2ne\xc8\x9be al reliefului, c\xc3\xa2nd interfluviile sunt m\xc4\x83cinate p\xc3\xa2n\xc4\x83 aproape de nivelul luncilor r\xc3\xa2urilor; \xc3\xaen locul muntelui eroziunea a creat o c\xc3\xa2mpie u\xc8\x99or ondulat\xc4\x83, numit\xc4\x83 peneplen\xc4\x83._NEWLINE_Cea mai rapid\xc4\x83 nivelare a reliefurilor \xc3\xaenalte are loc \xc3\xaen climatele secetoase \xc8\x99i se face prin glaciz\xc4\x83ri; aici interfluviile se reduc ca l\xc4\x83\xc8\x9bime, dar r\xc4\x83m\xc3\xa2n mereu \xc3\xaenalte, p\xc3\xa2n\xc4\x83 ce glacisurile le sparg unitatea, diviz\xc3\xa2ndu-le \xc3\xaen mun\xc8\x9bi insulari (inselbeguri). C\xc3\xa2nd glacisurile au ajuns s\xc4\x83 se extind\xc4\x83 roat\xc4\x83 \xc3\xaen jurul mun\xc8\x9bilor insulari, sunt de obicei foarte netede \xc8\x99i sunt numite pedimente. _NEWLINE_Din unirea acestora, pe distan\xc8\x9be mari, ia na\xc8\x99tere o c\xc3\xa2mpie de eroziune mai neted\xc4\x83 dec\xc3\xa2t o peneplen\xc4\x83, ce se nume\xc8\x99te pediplen\xc4\x83. _NEWLINE_Tot lan\xc8\x9bul de fenomene \xc8\x99i forme de relief pe care le creeaz\xc4\x83 eroziunea de la apari\xc8\x9bia unui munte \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la transformarea lui \xc3\xaen peneplen\xc4\x83 se nume\xc8\x99te ciclul eroziunii."