b'\n_START_ARTICLE_\nChimie\n_START_SECTION_\nEtimologie\n_START_PARAGRAPH_\nConform Dic\xc8\x9bionarului Explicativ al Limbii Rom\xc3\xa2ne, defini\xc8\x9bia chimiei este urm\xc4\x83toarea:_NEWLINE_\xe2\x80\x9e\xc8\x98tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 compozi\xc8\x9bia, structura \xc8\x99i propriet\xc4\x83\xc8\x9bile substan\xc8\x9belor, transform\xc4\x83rilor lor prin regruparea atomilor componen\xc8\x9bi, precum \xc8\x99i combina\xc8\x9biile noi ale substan\xc8\x9belor rezultate \xc3\xaen urma acestor transform\xc4\x83ri.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Dic\xc8\x9bionarul Explicativ al Limbii Rom\xc3\xa2ne_NEWLINE_Defini\xc8\x9bia general\xc4\x83 a chimiei (cea acceptat\xc4\x83 \xc3\xaen mod implicit de marele public) s-a schimbat de-a lungul timpului, pe m\xc4\x83sur\xc4\x83 ce noi ramuri au fost incluse \xc3\xaen studiul chimiei. Ca \xc8\x99i component\xc4\x83 a istoriei \xc8\x99tiin\xc8\x9belor, etimologia termenului de "chimie" este considerat\xc4\x83 a fi una divers\xc4\x83, f\xc4\x83r\xc4\x83 a se fi ajuns la un anumit consens. Prima men\xc8\x9bionare a termenului de chimie este atribuit\xc4\x83 lui Diocle\xc8\x9bian \xc3\xaen anul 296, \xc3\xaen momentul c\xc3\xa2nd ordona incendierea c\xc4\x83r\xc8\x9bilor locuitorilor din Alexandria, privind modul prin care aurul \xc8\x99i argintul pot fi replicate; cu toate acestea, este posibil ca aceast\xc4\x83 men\xc8\x9bionare f\xc4\x83cut\xc4\x83 de Diocle\xc8\x9bian s\xc4\x83 fie o simpl\xc4\x83 legend\xc4\x83 _NEWLINE_Se consider\xc4\x83 c\xc4\x83 termenul provine din cuv\xc3\xa2ntul arab al-k\xc4\xabm\xc4\xab\xc4\x81 (\xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x83\xd9\x8a\xd9\x85\xd9\x8a\xd8\xa7\xd8\xa1), ce desemna acel set timpuriu de practici care \xc3\xaengloba elementele chimiei, metalurgiei, astrologiei, astronomiei, misticismului \xc8\x99i medicinei; obiectul principal al alchimiei era considerat a fi transfigurarea materialelor \xc3\xaen aur. Alternativ, al-k\xc4\xabm\xc4\xab\xc4\x81 poate deriva din \xcf\x87\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1, insemnand "faurit impreuna". Termenul arabic este derivat din elenul \xcf\x87\xce\xb7\xce\xbc\xce\xaf\xce\xb1 sau \xcf\x87\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1, (chemia), care desemna arta f\xc4\x83uririi aurului \xc8\x99i argintului. Totodat\xc4\x83, termenul poate fi considerat ca provenind de la cuv\xc3\xa2ntul "chumeia", care desemna arta extragerii sucurilor sau infuziilor din plante, precum \xc8\x99i prepararea medicamentelor \xc8\x99i tincturilor din plante. _NEWLINE_\xc3\x8en limba greac\xc4\x83, termenul este \xc3\xaent\xc3\xa2lnit \xc3\xaen cartea unui scriitor grec, Suidas, din secolul al XI-lea. La origine, termenul grecesc a fost stabilit datorit\xc4\x83 influen\xc8\x9belor Egiptului Antic, unde termenul keme \xc3\xaensemna "nisipul aluvial al Nilului", "p\xc4\x83m\xc3\xa2nt negru". Limba persan\xc4\x83 a influen\xc8\x9bat de asemenea originea termenului, datorit\xc4\x83 termenului de "kimiya", care \xc3\xaensemna "art\xc4\x83, truc" _NEWLINE_\xc3\x8en anul 330, Zosimos din Panopolis denumea alchimia ca fiind studiul compozi\xc8\x9biei apelor, mi\xc8\x99c\xc4\x83rilor, cre\xc8\x99terii, \xc3\xaencorpor\xc4\x83rii, respingerii, desenului sufletului din trupuri \xc8\x99i al \xc3\xaempreun\xc4\x83rii sufletelor cu trupurile. _NEWLINE_\xc3\x8en anul 1661, Robert Boyle elaboreaz\xc4\x83 modelul chimiei prin intermediul principiilor sale mereologice, care \xc3\xaencorporau filozofia corpuscularian\xc4\x83. Principiul generic, acela c\xc4\x83 chimia este bazat\xc4\x83 pe considerentul c\xc4\x83 materia este alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din componente minuscule, apare la \xc3\xaenceputul lucr\xc4\x83rii "Chimistul sceptic". _NEWLINE_Glaser sus\xc8\x9binea \xc3\xaen 1663 despre chimie c\xc4\x83 este o art\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 prin care cineva \xc3\xaenva\xc8\x9b\xc4\x83 cum s\xc4\x83 dizolve corpuri, cum s\xc4\x83 reprezinte diversele substan\xc8\x9be din compozi\xc8\x9bia lor, cum s\xc4\x83 \xc3\xaempreuneze din nou substan\xc8\x9bele \xc3\xaentre ele \xc8\x99i cum s\xc4\x83 le aduc\xc4\x83 la un grad de perfec\xc8\x9biune mai mare._NEWLINE_Stahl definea chimia \xc3\xaen 1730 ca fiind arta \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9birii corpurilor mixte, compuse \xc8\x99i agregate \xc3\xaen elementele principale ale lor_NEWLINE_\xc3\x8en 1837, Jean Baptiste Dumas definea chimia ca fiind \xc8\x99tiin\xc8\x9ba care se ocup\xc4\x83 cu legile \xc8\x99i efectele for\xc8\x9belor moleculare. () Totodat\xc4\x83, este cel care contribuie la dezvoltarea teoriilor chimiei organice, afirm\xc3\xa2nd c\xc4\x83 \xc3\xaentre cele 2 ramuri ale chimiei, principiile sunt acelea\xc8\x99i._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1947, chimia este denumit\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Linus Pauling ca fiind \xc8\x99tiin\xc8\x9ba substan\xc8\x9belor: a structurii, propriet\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc8\x99i reac\xc8\x9biilor care le schimb\xc4\x83 \xc3\xaen alte substan\xc8\x9be._NEWLINE_Raymond Chang ofer\xc4\x83 o definire mai larg\xc4\x83 a termenului, men\xc8\x9bion\xc3\xa2nd chimia \xc3\xaen 1998 ca fiind studiul materiei \xc8\x99i a schimb\xc4\x83rilor prin care trece.\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i considerat\xc4\x83 "\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 modern\xc4\x83" de aproape 2 secole, chimia a fost prezent\xc4\x83 \xc3\xaen via\xc8\x9ba oamenilor ca \xc8\x99i aplicabilitate \xc3\xaenc\xc4\x83 din perioada preistoric\xc4\x83. Cele mai timpurii utiliz\xc4\x83ri ale chimiei au fost remarcate \xc3\xaen cazul picturilor rupestre, care datau de prin perioada 25.000 \xc3\xae.Hr. _NEWLINE_\xc3\x8en China Antic\xc4\x83, cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bele din domeniul chimiei ar fi fost prezente \xc3\xaenc\xc4\x83 din perioada 9000-7000 \xc3\xae.Hr, demonstr\xc3\xa2ndu-se prezen\xc8\x9ba acidului tartaric \xc8\x99i anumi\xc8\x9bi alcani \xc3\xaen interiorul unor urne, componente de asemenea prezente \xc3\xaen vinul realizat din struguri sau orez._NEWLINE_Vechii egipteni au pionierat arta chimiei sintetice acum aproape 4000 de ani. Pe la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul celui de-al doilea mileniu \xc3\xae.Hr., popula\xc8\x9biile antice de\xc8\x9bineau deja mijloacele necesare care urmau s\xc4\x83 formeze bazele mai multor ramuri ale chimiei cum ar fi: extragerea metalelor din minereuri, ob\xc8\x9binerea vaselor de lut, fermentarea berii \xc8\x99i a vinului, crearea de pigmen\xc8\x9bi pentru cosmetice \xc8\x99i picturi, extragerea substan\xc8\x9belor din plante \xc3\xaen scopul utiliz\xc4\x83rii lor ca medicament sau ca parfum, ob\xc8\x9binerea br\xc3\xa2nzei, ob\xc8\x9binerea sticlei \xc8\x99i ob\xc8\x9binerea de aliaje precum bronzul._NEWLINE_Na\xc8\x99terea chimiei poate fi atribuit\xc4\x83 foarte comunului fenomen al arderii, care a dus la apari\xc8\x9bia metalurgiei - arta \xc8\x99i \xc8\x99tiin\xc8\x9ba care se ocup\xc4\x83 cu procesarea minereurilor de fier pentru ob\xc8\x9binerea metalelor. Goana dup\xc4\x83 aur a dus la descoperirea procesului purific\xc4\x83rii lui, chiar dac\xc4\x83 principiile care st\xc4\x83teau la baza ei nu erau prea bine \xc3\xaen\xc8\x9belese - se credea c\xc4\x83 este o transformare, nu o purificare. Mul\xc8\x9bi savan\xc8\x9bi din acea vreme considerau c\xc4\x83 transformarea metalelor de baz\xc4\x83 \xc3\xaen aur este posibil\xc4\x83, lucru care a dus la formarea alchimiei \xc8\x99i c\xc4\x83utarea pietrei filozofale, despre care se credea c\xc4\x83 va aduce astfel de transform\xc4\x83ri la o singur\xc4\x83 atingere._NEWLINE_\xc3\x8encep\xc3\xa2nd cu anul 600 \xc3\xae.Hr, filozofii greci au conceput no\xc8\x9biuni menite s\xc4\x83 determine natura materiei. Anaximandru din Milet (610-545 \xc3\xae.Hr) considera c\xc4\x83 aerul este principalul constituent al materiei; Heraclit din Efes (544-484 \xc3\xae.Hr) considera focul ca \xc8\x99i constituent, privind lucrurile din perspectiva unei schimb\xc4\x83ri continue. \xc8\x98coala eleat\xc4\x83, reprezentat\xc4\x83 de Parmenidae (515-450 \xc3\xae.Hr) considera lumea ca fiind o unitate \xc8\x99i schimbarea era privit\xc4\x83 drept o iluzie. Urm\xc3\xa2ndu-l pe Parmenidae, eleatul Empedocle din Agrigentum (495-435 \xc3\xae.Hr) se va opune ideii de definire a aerului ca substan\xc8\x9b\xc4\x83 primordial\xc4\x83, propun\xc3\xa2nd existen\xc8\x9ba a patru elemente primare: foc, ap\xc4\x83, aer \xc8\x99i p\xc4\x83m\xc3\xa2nt. _NEWLINE_\xc8\x98coala atomist\xc4\x83, reprezentat\xc4\x83 de Leucip \xc8\x99i Democrit vor determina faptul c\xc4\x83 lumea fizic\xc4\x83 este bazat\xc4\x83 pe observa\xc8\x9biile fizice, ajung\xc3\xa2nd la concluzia c\xc4\x83 materia poate fi redus\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la unitatea sa constituent\xc4\x83, care este etern\xc4\x83 \xc8\x99i nu mai poate fi divizat\xc4\x83 (atomul). Aceast\xc4\x83 idee va fi adoptat\xc4\x83 ulterior de Epicur (341-270 \xc3\xae.Hr) \xc8\x99i de poetul roman Lucretius (95-55 i.Hr), care redactase lucrarea De Rerum Natura (Natura Lucrurilor), \xc3\xaen anul 50 \xc3\xae.Hr._NEWLINE_Unii \xc3\xaei consider\xc4\x83 pe arabi \xc8\x99i per\xc8\x99i ca fiind cei mai vechi chimi\xc8\x99ti, cei care au introdus observarea precis\xc4\x83 \xc8\x99i experimentarea controlat\xc4\x83, descoperind astfel multe substan\xc8\x9be chimice. Cei mai influen\xc8\x9bi chimi\xc8\x99ti musulmani erau Geber, al-Kindi, al-Razi \xc8\x99i al-Bruni. La finalul secolului al VIII-lea d.Hr, alchimistul arab Geber sau Abu Musa Jabir Ibn Hayyan, folose\xc8\x99te termenul de Al-kimya \xc3\xaen unul din tratatele sale reprezentative. Lucr\xc4\x83rile lui Geber au ajuns \xc3\xaen Europa \xc3\xaen secolul al XIV-lea, \xc3\xaen Spania prin traducerile unui pseudo-Geber, care \xc8\x99i-a semnat c\xc4\x83r\xc8\x9bile cu numele de \xe2\x80\x9eGeber\xe2\x80\x9d. Contribu\xc8\x9bia alchimi\xc8\x99tilor \xc8\x99i a metalurgi\xc8\x99tilor indieni a fost de asemenea remarcat\xc4\x83._NEWLINE_Apari\xc8\x9bia chimiei \xc3\xaen Europa a avut loc datorit\xc4\x83 epidemiilor frecvente de cium\xc4\x83 \xc8\x99i molime (cum ar fi moartea neagr\xc4\x83) din Evul Mediu Timpuriu, care a dus la o cre\xc8\x99tere a nevoii de medicamente. Se credea c\xc4\x83 exist\xc4\x83 un medicament universal numit elixirul vie\xc8\x9bii care poate vindeca toate bolile, dar care, precum piatra filozofal\xc4\x83, nu a fost niciodat\xc4\x83 g\xc4\x83sit._NEWLINE_Deoarece pentru unii practican\xc8\x9bi, alchimia era o ocupa\xc8\x9bie intelectual\xc4\x83, \xc3\xaen timp, au excelat \xc3\xaen acest domeniu. Paracelsus, spre exemplu, respingea teoria celor patru elemente \xc8\x99i cu o \xc3\xaen\xc8\x9belegere destul de vag\xc4\x83 a substan\xc8\x9belor chimice \xc8\x99i medicamentelor, a format o form\xc4\x83 hibrid\xc4\x83 de alchimie \xc8\x99i \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, numit\xc4\x83 \xc8\x99i chemiatrie sau iatrochimie._NEWLINE_R\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea chimiei ca \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 a fost influen\xc8\x9bat\xc4\x83 de asemenea de apari\xc8\x9bia tipografiei \xc3\xaen 1454, prin aportul lui Johannes Gutenberg. Diverse c\xc4\x83r\xc8\x9bi cu subiecte precum mineralogia, minereuri \xc8\x99i prepararea de substan\xc8\x9be au fost adev\xc4\x83rate stimulente pentru avansarea acestui domeniu datorit\xc4\x83 caracterului practic \xc8\x99i disponibilit\xc4\x83\xc8\x9bii materialelor de studiu. _NEWLINE_De asemenea, influen\xc8\x9be ale filozofilor cum ar fi Sir Francis Bacon sau Ren\xc3\xa9 Descartes, care voiau o anumit\xc4\x83 rigoare \xc3\xaen matematic\xc4\x83 \xc8\x99i cereau eliminarea dogmelor \xc8\x99i subiectivismului din observa\xc8\x9biile \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, au dus la revolu\xc8\x9bia \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83. \xc3\x8en chimie, ea a \xc3\xaenceput cu Robert Boyle (1627-1691), care formulat ecua\xc8\x9bii precum Legea lui Boyle, cu privire la propriet\xc4\x83\xc8\x9bile st\xc4\x83rii gazoase. Mai t\xc3\xa2rziu au urmat legea conserv\xc4\x83rii masei substan\xc8\x9belor \xc3\xaen 1783 \xc8\x99i dezvoltarea teoriei atomice a lui John Dalton \xc3\xaen jurul anului 1800. Legea Conserv\xc4\x83rii Masei a dus la reformularea chimiei bazat\xc4\x83 pe aceast\xc4\x83 lege, dar \xc8\x99i teoria combustiei oxigenului, care a fost mult bazat\xc4\x83 pe cercet\xc4\x83rile lui Lavoiser. Acestea \xc8\x99i alte astfel de schimb\xc4\x83ri \xc3\xaen\xc8\x9belese de mase au fost denumite generic revolu\xc8\x9bia chimic\xc4\x83. Contribu\xc8\x9biile lui Lavoisier au dus la ceea ce acum se nume\xc8\x99te chimie modern\xc4\x83 - chimia studiat\xc4\x83 \xc3\xaen institu\xc8\x9biile de \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2nt din toat\xc4\x83 lumea.\n_START_SECTION_\nChimia ca \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nInfluen\xc8\x9ba\xc8\x9bi de noile metode empirice, adoptate de c\xc4\x83tre Sir Francis Bacon \xc8\x99i al\xc8\x9bi chimi\xc8\x99ti. Un grup de chimi\xc8\x99ti de la Oxford, Robert Boyle, Robert Hooke \xc8\x99i John Mayow au \xc3\xaenceput remodelarea tradi\xc8\x9biilor vechi, de ordin alchimic, \xc3\xaentr-o disciplin\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83. \xc3\x8en mod special, Boyle este considerat a fi p\xc4\x83rintele chimiei datorit\xc4\x83 celei mai importante lucr\xc4\x83ri ale sale, Chimistul sceptic, unde diferen\xc8\x9bierea este f\xc4\x83cut\xc4\x83 \xc3\xaentre cunoa\xc8\x99terea alchimiei \xc8\x99i descoperirile \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice ale noii chimii. Acesta a formulat legea lui Boyle, a respins teoria clasic\xc4\x83 a celor "4 elemente" \xc8\x99i a propus o alternativ\xc4\x83 mecanist\xc4\x83 a atomilor \xc8\x99i reac\xc8\x9biilor chimice al c\xc4\x83ror studiu s-ar fi putut face prin experimente riguroase._NEWLINE_Teoria flogistonului (substan\xc8\x9ba aflat\xc4\x83 la baza tuturor reac\xc8\x9biilor de combustie) a fost propus de c\xc4\x83tre germanul Georg Ernst Stahl la \xc3\xaenceputul secolului al XVIII-lea \xc8\x99i a fost accentuat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre chimistul francez Antoine Lavoisier, analogul chimic al fizicianului Newton, care a reu\xc8\x99it mai mult dec\xc3\xa2t oricine s\xc4\x83 f\xc4\x83ureasc\xc4\x83 o nou\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 bazat\xc4\x83 pe filon teoretic, prin elucidarea principiului conserv\xc4\x83rii masei \xc8\x99i dezvolt\xc4\x83rii unui sistem nou de nomenclatur\xc4\x83 chimic\xc4\x83 utilizat p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen zilele noastre._NEWLINE_Cu toate acestea, \xc3\xaenainte de eforturile lui Lavoisier, numeroase descoperiri importante au fost f\xc4\x83cute, \xc3\xaen special privind natura aerului, care s-a demonstrat a fi compus din numeroase gaze. Chimistul sco\xc8\x9bian Joseph Black (primul chimist experimental) \xc8\x99i olandezul J. B. van Helmont descoperiser\xc4\x83 dioxidul de carbon, sau ceea ce Black numise \'aer inert\' \xc3\xaen 1754; Henry Cavendish descoperise hidrogenul \xc8\x99i elucidase propriet\xc4\x83\xc8\x9bile sale, iar Joseph Priestley \xc8\x99i, independent, Carl Wilhelm Scheele izolaser\xc4\x83 oxigenul pur._NEWLINE_Chimistul englez John Dalton a propus teoria moderna a atomilor, aceea c\xc4\x83 toate substan\xc8\x9bele sunt compuse din \'atomi\' indivizibili ai materiei \xc8\x99i c\xc4\x83 fiecare atom are o mas\xc4\x83 atomic\xc4\x83 variabil\xc4\x83. _NEWLINE_Dezvoltarea \xc3\xaen teoria electrochimic\xc4\x83 a combina\xc8\x9biilor chimice apare la \xc3\xaenceputul secolului al XIX-lea, ca rezultat al muncii a 2 oameni de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaen particular, J. J. Berzelius \xc8\x99i Humphry Davy; aceasta a putut fi descoperit\xc4\x83 datorit\xc4\x83 inven\xc8\x9biei pilei voltaice, de c\xc4\x83tre Alessandro Volta. Davy descoperise 9 elemente chimice noi, incluz\xc3\xa2nd metalele alcaline prin extragerea acestora utiliz\xc3\xa2nd curentul electric aplicat pe minereurile acestora._NEWLINE_Britanicul William Prout a propus pentru prima oar\xc4\x83 ordonarea tuturor elementelor chimice folosind masa lor atomic\xc4\x83, datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 to\xc8\x9bi atomii aveau acela\xc8\x99i multiplu al masei atomice de hidrogen. J. A. R. Newlands \xc3\xaencepuse o variant\xc4\x83 timpurie a tabelului periodic, care a fost ulterior dezvoltat \xc3\xaen tabelul periodic modern \xc3\xaen anii 1860 de c\xc4\x83tre Dmitri Mendeleev \xc8\x99i independent de al\xc8\x9bi oameni de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, precum Julius Lothar Meyer. Gazele inerte, ulterior numite "gaze nobile", au fost descoperite de c\xc4\x83tre William Ramsay \xc3\xaen colaborare cu Lord Rayleigh la finalul secolului, complet\xc3\xa2nd astfel structura de baz\xc4\x83 a tabelului._NEWLINE_Chimia organic\xc4\x83 a fost dezvoltat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Justus von Liebig \xc8\x99i al\xc8\x9bii, ca urmare a sintezei ureei de c\xc4\x83tre Friedrich W\xc3\xb6hler, care dovedise c\xc4\x83 organismele vii erau reduse, \xc3\xaen teorie, \xc3\xaen chimie. Alte avans\xc4\x83ri cruciale ale secolului XIX-lea erau \xc3\xaen\xc8\x9belegerea leg\xc4\x83turilor valente (Edward Frankland \xc3\xaen 1852) \xc8\x99i aplicarea termodinamicii \xc3\xaen chimie (J. W. Gibbs \xc8\x99i Svante Arrhenius \xc3\xaen anii 1870).\n_START_SECTION_\nPrincipiile chimiei moderne\n_START_PARAGRAPH_\nStructura obiectelor pe care le folosim de zi cu zi \xc8\x99i propriet\xc4\x83\xc8\x9bile materiei cu care interac\xc8\x9bion\xc4\x83m sunt consecin\xc8\x9be ale propriet\xc4\x83\xc8\x9bilor substan\xc8\x9belor chimice \xc8\x99i ale interac\xc8\x9biunilor lor. Spre exemplu, o\xc8\x9belul este mai dur dec\xc3\xa2t fierul pentru c\xc4\x83 atomii din el sunt mai str\xc3\xa2ns lega\xc8\x9bi, form\xc3\xa2nd o structur\xc4\x83 cristalin\xc4\x83 mai rigid\xc4\x83. Lemnul arde sau este supus oxid\xc4\x83rii rapide pentru c\xc4\x83 poate reac\xc8\x9biona \xc3\xaen mod spontan cu oxigenul \xc3\xaen cadrul unei reac\xc8\x9bii chimice deasupra unei anumite temperaturi. Zah\xc4\x83rul \xc8\x99i sarea se dizolv\xc4\x83 \xc3\xaen ap\xc4\x83 deoarece propriet\xc4\x83\xc8\x9bile lor moleculare/ionice permit dizolvarea \xc3\xaen condi\xc8\x9bii ambientale._NEWLINE_La \xc3\xaenceputul secolului al XX-lea, teoriile de baz\xc4\x83 ale chimiei au fost \xc3\xaen\xc8\x9belese datorit\xc4\x83 unor serii de descoperi privind probarea \xc8\x99i dezv\xc4\x83luirea naturii interne ale atomilor. \xc3\x8en 1897, J. J. Thomson din Cambridge University descoperise electronul \xc8\x99i imediat dup\xc4\x83 aceea, omul de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 Becquerel, precum \xc8\x99i cuplul Pierre \xc8\x99i Marie Curie investigau fenomenul radioactivit\xc4\x83\xc8\x9bii. \xc3\x8entr-o serie de experimente, Ernest Rutherford din cadrul Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Manchester descoperise structura intern\xc4\x83 a atomului \xc8\x99i existen\xc8\x9ba protonului, a clasificat \xc8\x99i explicat tipurile de radioactivitate \xc8\x99i a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 transmute hidrogenul prin bombardarea azotului cu particule alfa._NEWLINE_Activitatea sa privind structura atomic\xc4\x83 a fost \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bit\xc4\x83 de c\xc4\x83tre studen\xc8\x9bii s\xc4\x83i, fizicianul danez Niels Bohr \xc8\x99i Henry Moseley. Teoria leg\xc4\x83turii chimice \xc8\x99i al orbitalilor moleculari a fost dezvoltat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre savan\xc8\x9bii americani Linus Pauling \xc8\x99i Gilbert N. Lewis._NEWLINE_Anul 2011 a fost declarat de c\xc4\x83tre Na\xc8\x9biunile Unite ca fiind Anul Interna\xc8\x9bional al Chimiei. IUPAC, precum \xc8\x99i UNESCO, al\xc4\x83turi de societ\xc4\x83\xc8\x9bi chimice, academii \xc8\x99i institu\xc8\x9bii la nivel global au organizat activit\xc4\x83\xc8\x9bi locale \xc8\x99i regionale._NEWLINE_Modelul actual al structurii atomice este reprezentat de modelul mecanicii cuantice.Chimia este studiat\xc4\x83, la \xc3\xaenceput, la nivel de particule elementare, atomi, molecule, substan\xc8\x9be chimice, metale, cristale \xc8\x99i alte st\xc4\x83ri de agregare ale materiei. Aceast\xc4\x83 materie poate fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 sub form\xc4\x83 solid\xc4\x83, lichid\xc4\x83 sau gazoas\xc4\x83, \xc3\xaen izolare sau \xc3\xaen combina\xc8\x9bii. Interac\xc8\x9biunile chimice, reac\xc8\x9biile \xc8\x99i transform\xc4\x83rile care sunt studiate \xc3\xaen chimie sunt de obicei rezultatul interac\xc8\x9biunilor atomice, conduc\xc3\xa2nd la rearanjarea leg\xc4\x83turilor chimice ce sus\xc8\x9bin atomii, iar aceste comportamente sunt studiate \xc3\xaentr-un laborator de chimie. _NEWLINE_Laboratorul de chimie folose\xc8\x99te, de regul\xc4\x83, diverse obiecte de laborator, fabricate din sticl\xc4\x83. Cu toate acestea, nu toate ustensilele sunt centrate pe sticl\xc4\x83 ca \xc8\x99i material, iar o mare parte din chimia experimental\xc4\x83 (precum \xc8\x99i cea aplicat\xc4\x83 sau industrial\xc4\x83) este realizat\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 ea._NEWLINE_O reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 este transformarea unor substan\xc8\x9be \xc3\xaen una sau mai multe substan\xc8\x9be. La baza unei asemenea transform\xc4\x83ri chimice se afl\xc4\x83 rearanjarea electronilor \xc3\xaen cadrul leg\xc4\x83turilor atomice, iar aceasta poate fi eviden\xc8\x9biat\xc4\x83 simbolic prin ecua\xc8\x9biile chimice, care au ca subiect atomii. Num\xc4\x83rul atomilor din partea st\xc3\xa2ng\xc4\x83 \xc8\x99i partea dreapt\xc4\x83 a ecua\xc8\x9biei este egal \xc3\xaentr-o transformare chimic\xc4\x83; \xc3\xaen moment c\xc3\xa2nd num\xc4\x83rul acestora este inegal, transformarea este numit\xc4\x83 reac\xc8\x9bie nuclear\xc4\x83 sau dezintegrare radioactiv\xc4\x83. Tipul de reac\xc8\x9bii chimice suferite de o substan\xc8\x9b\xc4\x83 pot conduce la schimb\xc4\x83ri energetice, care pot fi limitate de ni\xc8\x99te reguli denumite legi chimice._NEWLINE_Energia \xc8\x99i entropia sunt concepte de natur\xc4\x83 invariabil\xc4\x83, care sunt importante \xc3\xaen aproape toate studiile chimice. Substan\xc8\x9bele sunt clasificare \xc3\xaen func\xc8\x9bie de structur\xc4\x83, stare de agregare, precum \xc8\x99i dup\xc4\x83 compozi\xc8\x9bia chimic\xc4\x83. Acestea pot fi analizate prin diverse mijloace de analiz\xc4\x83 chimic\xc4\x83 (de exemplu, spectroscopia \xc8\x99i cromatografia). Oamenii de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care sunt preocupa\xc8\x9bi de cercet\xc4\x83rile \xc3\xaen domeniul chimiei sunt numi\xc8\x9bi "chimi\xc8\x99ti". Majoritatea chimi\xc8\x99tilor se specializeaz\xc4\x83 \xc3\xaen una sau mai multe sub-discipline. C\xc3\xa2teva concepte esen\xc8\x9biale pentru studiul chimiei sunt prezentate mai jos:\n_START_SECTION_\nMaterie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en chimie, materia (din latinescul materia, \xc3\xaensemn\xc3\xa2nd lemn sau orice alt material) este definit\xc4\x83 ca fiind orice este alc\xc4\x83tuit dintr-o mas\xc4\x83 de repaus \xc8\x99i volum (ocup\xc4\x83 spa\xc8\x9biu), fiind alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din particule aflate constant \xc3\xaen mi\xc8\x99care; acestea au mas\xc4\x83 de repaus de asemenea - cu toate c\xc4\x83 nu toate particulele \xc3\xaendeplinesc aceast\xc4\x83 condi\xc8\x9bie, precum fotonii. Mi\xc8\x99carea particulelor, precum \xc8\x99i puterea de atrac\xc8\x9bie \xc3\xaentre aceste particule determin\xc4\x83 starea de agregare a materiei respective. _NEWLINE_Materia poate fi constituit\xc4\x83 dintr-o substan\xc8\x9b\xc4\x83 chimic\xc4\x83 pur\xc4\x83 sau un amestec de substan\xc8\x9be. Aceasta este definit\xc4\x83 de materialul con\xc8\x9binut, indiferent c\xc4\x83 este omogen sau neomogen. Un material neomogen reprezint\xc4\x83 unitatea structural\xc4\x83 care con\xc8\x9bine componente cu propriet\xc4\x83\xc8\x9bi diferite, \xc3\xaen timp ce materialul omogen con\xc8\x9bine componente cu propriet\xc4\x83\xc8\x9bi asem\xc4\x83n\xc4\x83toare. _NEWLINE_P\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen secolul prezent, se credea c\xc4\x83 materia nu putea fi creat\xc4\x83 sau distrus\xc4\x83, ci doar transformat\xc4\x83 dintr-o stare \xc3\xaen alta. Cu toate acestea, s-a descoperit c\xc4\x83 materia poate fi transformat\xc4\x83 \xc3\xaen energie radiant\xc4\x83, precum \xc8\x99i ac\xc8\x9biunea revers\xc4\x83 (din energie \xc3\xaen materie). Oamenii de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 utilizau legea conserv\xc4\x83rii materiei \xc8\x99i legea conserv\xc4\x83rii energiei \xc3\xaen mod independent, \xc3\xaens\xc4\x83 ulterior cele 2 au fuzionat, conduc\xc3\xa2nd la legea conserv\xc4\x83rii masei, constituit\xc4\x83 concomitent din masa materiei din sistem, precum \xc8\x99i masa energiei radiante din sistem.\n_START_SECTION_\nAtomul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8encep\xc3\xa2nd cu Democrit, filozofii greci au contribuit la dezvoltarea unei teorii filozofice care \xc3\xaencerca prezentarea concep\xc8\x9biei lor despre natura Universului, alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din particule foarte mici, indivizibile. \xc3\x8en acest fel, conceptul de atom este creat (greac\xc4\x83 atomos, indivizibil)._NEWLINE_Atomul este cea mai mic\xc4\x83 particul\xc4\x83 dintr-o substan\xc8\x9b\xc4\x83 care prin procedee chimice obi\xc8\x99nuite nu poate fi divizat\xc4\x83 \xc3\xaen alte particule mai simple, fiind unitatea structural\xc4\x83 a chimiei. Este o grupare a materiei care const\xc4\x83 \xc3\xaentr-un miez dens numit nucleu atomic, \xc3\xaenconjurat de un spa\xc8\x9biu numit nor electronic. Nucleul este alc\xc4\x83tuit din particule \xc3\xaenc\xc4\x83rcate pozitiv numite protoni \xc8\x99i neutroni (\xc3\xaempreun\xc4\x83 sunt numi\xc8\x9bi nucleoni), \xc3\xaen jurul c\xc4\x83ruia orbiteaz\xc4\x83 particulele \xc3\xaenc\xc4\x83rcate negativ din norul electronic (electronii). \xc3\x8entr-un atom neutru, electronii \xc3\xaenc\xc4\x83rca\xc8\x9bi negativ echilibreaz\xc4\x83 num\xc4\x83rul \xc3\xaenc\xc4\x83rc\xc4\x83turii pozitive ale protonilor. Nucleul este dens, masa acestuia fiind de 1836 de ori mai mare dec\xc3\xa2t a electronului, cu toate c\xc4\x83 raza atomului este de 10.000 de ori mai mare dec\xc3\xa2t a nucleului s\xc4\x83u._NEWLINE_Atomul este de asemenea cea mai mic\xc4\x83 entitate care poate fi \xc3\xaenchipuit\xc4\x83, care are proprietatea de a re\xc8\x9bine propriet\xc4\x83\xc8\x9bile chimice ale elementului, precum electronegativitatea, poten\xc8\x9bialul de ionizare, st\xc4\x83rile de oxidare, num\xc4\x83rul de coordonare \xc8\x99i tipul de leg\xc4\x83turi (metalice, ionice, covalente).\n_START_SECTION_\nElement chimic\n_START_PARAGRAPH_\nUn element chimic reprezint\xc4\x83 substan\xc8\x9ba pur\xc4\x83 care este constituit\xc4\x83 dintr-un singur tip de atom, caracterizat de un anumit num\xc4\x83r de protoni din interiorul nucleului atomic (cunoscut ca \xc8\x99i num\xc4\x83r atomic, notat cu simbolul Z). Masa atomic\xc4\x83 este indicat\xc4\x83 drept sum\xc4\x83 a num\xc4\x83rului de protoni \xc8\x99i neutroni din interiorul nucleului. Cu toate c\xc4\x83 to\xc8\x9bi nucleii unui atom apar\xc8\x9bin aceluia\xc8\x99i element ar avea acela\xc8\x99i num\xc4\x83r atomic, masa lor atomic\xc4\x83 nu trebuie s\xc4\x83 fie neap\xc4\x83rat egal\xc4\x83; atomii care prezint\xc4\x83 diverse mase atomice sunt cunoscu\xc8\x9bi drept izotopi. De exemplu, to\xc8\x9bi atomii cu 6 protoni \xc3\xaen nucleu sunt atomi ai elementului chimic carbon, dar atomii de carbon pot avea mase atomice 12 \xc8\x99i 13._NEWLINE_Modelul standard de prezentare al elementelor chimice este tabelul periodic al elementelor, care ordoneaz\xc4\x83 aceste elemente \xc3\xaen func\xc8\x9bie de num\xc4\x83rul lor atomic. Tabelul este constituit din grupe (coloane) \xc8\x99i perioade (\xc8\x99iruri). Acest mod de reprezentare tabelar\xc4\x83 este util\xc4\x83 \xc3\xaen stabilirea tendin\xc8\x9belor periodice.\n_START_SECTION_\nIoni \xc8\x99i s\xc4\x83ruri\n_START_PARAGRAPH_\nUn ion este un tip de un atom sau molecul\xc4\x83 care a cedat sau acceptat unul sau mai mul\xc8\x9bi electroni. Cationii \xc3\xaenc\xc4\x83rca\xc8\x9bi pozitiv (de exemplu, cationul de sodiu Na\xe2\x81\xba) \xc8\x99i anionii \xc3\xaenc\xc4\x83rca\xc8\x9bi negativi (de exemplu, clorur\xc4\x83 Cl\xe2\x81\xbb) pot forma o structur\xc4\x83 cristalin\xc4\x83 de sare neutr\xc4\x83 (de exemplu, clorur\xc4\x83 de sodiu NaCl). Exemple de ioni poliatomici care nu se despart \xc3\xaen timpul reac\xc8\x9biilor sunt hidroxizii (OH\xe2\x81\xbb), fosfa\xc8\x9bii (PO\xe2\x82\x84\xc2\xb3\xe2\x81\xbb) \xc8\x99i al\xc8\x9bii._NEWLINE_Ionii \xc3\xaen stare gazoas\xc4\x83 sunt adesea cunoscu\xc8\x9bi sub numele de plasm\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nCompus\n_START_PARAGRAPH_\nUn compus reprezint\xc4\x83 substan\xc8\x9ba chimic\xc4\x83 pur\xc4\x83, format\xc4\x83 din mai mult de 1 element. Propriet\xc4\x83\xc8\x9bile compusului sunt determinate de u\xc8\x99oare similitudini cu cele ale elementului s\xc4\x83u constituent. _NEWLINE_Nomenclatura standard pentru compu\xc8\x99i este determinat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Uniunea Interna\xc8\x9bional\xc4\x83 de Chimie Pur\xc4\x83 \xc8\x99i Aplicat\xc4\x83 (IUPAC). Compu\xc8\x99ii organici sunt numi\xc8\x9bi conform sistemului de nomenclatur\xc4\x83 organic\xc4\x83, \xc3\xaen timp ce compu\xc8\x99ii anorganici sunt numi\xc8\x9bi conform sistemului nomenclaturii anorganice. De asemenea, Chemical Abstracts Service stabilise o metod\xc4\x83 de indexare a substan\xc8\x9belor chimice, unde fiecare substan\xc8\x9b\xc4\x83 este identificat\xc4\x83 folosindu-se un num\xc4\x83r numit num\xc4\x83r de registru CAS.\n_START_SECTION_\nMolecul\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nO molecul\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 cea mai mic\xc4\x83 unitate indivizibil\xc4\x83 a unei substan\xc8\x9be chimice pure, care posed\xc4\x83 un set unic de propriet\xc4\x83\xc8\x9bi chimice, reprezent\xc3\xa2nd poten\xc8\x9bialul de a suferi un anumit set de reac\xc8\x9bii chimice cu alte substan\xc8\x9be. De regul\xc4\x83, moleculele sunt reprezentate de atomii lega\xc8\x9bi prin leg\xc4\x83turi covalente, structura lor fiind neutr\xc4\x83 din punct de vedere electric, iar toate valen\xc8\x9bele electronilor sunt aranjate cu al\xc8\x9bi electroni fie \xc3\xaen diverse leg\xc4\x83turi, fie singulari. _NEWLINE_Spre deosebire de ioni, moleculele exist\xc4\x83 ca unit\xc4\x83\xc8\x9bi neutre din punct de vedere electric. C\xc3\xa2nd aceast\xc4\x83 condi\xc8\x9bie este \xc3\xaenc\xc4\x83lcat\xc4\x83, \xc3\xaenc\xc4\x83rc\xc4\x83tura electronic\xc4\x83 a moleculei determin\xc4\x83 un ion molecular sau ion poliatomic. Cu toate acestea, natura discret\xc4\x83 \xc8\x99i separat\xc4\x83 a conceptului molecular presupune de obicei ca ionii moleculari s\xc4\x83 fie prezen\xc8\x9bi doar \xc3\xaen forme determinate, precum un fascicul direc\xc8\x9bionat \xc3\xaen vid \xc3\xaentr-un spectrometru de mas\xc4\x83. Colec\xc8\x9biile poliatomice \xc3\xaenc\xc4\x83rcate care sunt prezente \xc3\xaen solide (de exemplu, ionii sulfat sau azotat) nu sunt considerate drept molecule \xc3\xaen chimie. _NEWLINE_Gazele inerte sau nobile (heliu, neon, argon, krypton, xenon \xc8\x99i radon) sunt compuse din atomi singulari ca unitate de baz\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 celelalte elemente chimice izolate const\xc4\x83 fie \xc3\xaen molecule, fie re\xc8\x9bele de atomi lega\xc8\x9bi oarecum. Moleculele identificabile alc\xc4\x83tuiesc substan\xc8\x9be cunoscute, precum apa, aerul, precum \xc8\x99i unele substan\xc8\x9be organice precum alcoolul, zah\xc4\x83rul, benzina \xc8\x99i diverse produse farmaceutice._NEWLINE_Cu toate acestea, nu toate substan\xc8\x9bele sau compu\xc8\x99ii chimici sunt alc\xc4\x83tui\xc8\x9bi din molecule discrete \xc8\x99i, \xc3\xaentr-adev\xc4\x83r, majoritatea solidelor care compus crusta, mantaua \xc8\x99i nucleul P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului sunt elemente chimice f\xc4\x83r\xc4\x83 grupare molecular\xc4\x83. Aceste tipuri de substan\xc8\x9be, precum compu\xc8\x99ii ionici \xc8\x99i solide \xc3\xaen re\xc8\x9bea, sunt organizate \xc3\xaen a\xc8\x99a manier\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc3\xa2t nu este necesar\xc4\x83 existen\xc8\x9ba unor molecule identificabile. \xc3\x8en schimb, aceste substan\xc8\x9be sunt discutate \xc3\xaen termeni de unitate celular\xc4\x83 ca \xc8\x99i cea mai mic\xc4\x83 structur\xc4\x83 repetitiv\xc4\x83 din interiorul substan\xc8\x9bei. Exemple de asemenea substan\xc8\x9be sunt s\xc4\x83rurile minerale (precum sarea de mas\xc4\x83), solidele precum carbonul \xc8\x99i diamantul, metalele, siliciul \xc8\x99i minerale silicate, precum cuar\xc8\x9bul \xc8\x99i granitul. _NEWLINE_Una din principalele caracteristici ale moleculei este geometria sa, numit\xc4\x83 structur\xc4\x83 molecular\xc4\x83. \xc3\x8en timp ce structura molecular\xc4\x83 diatomic\xc4\x83, triatomic\xc4\x83 sau tetraatomic\xc4\x83 poate fi trivial\xc4\x83 (linear\xc4\x83, piramidal angular\xc4\x83, etc), structura moleculelor poliatomice, constituite din mai mult de 6 atomi poate fi crucial\xc4\x83 pentru natura sa chimic\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nPropriet\xc4\x83\xc8\x9bi chimice\n_START_PARAGRAPH_\nPropriet\xc4\x83\xc8\x9bile chimice ale unei substan\xc8\x9be reprezint\xc4\x83 acele caracteristici specifice particip\xc4\x83rii \xc3\xaen reac\xc8\x9biile chimice.\n_START_SECTION_\nMolul \xc8\x99i unitatea de substan\xc8\x9b\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nMolul reprezint\xc4\x83 unitatea de m\xc4\x83sur\xc4\x83 care determin\xc4\x83 cantitatea de substan\xc8\x9b\xc4\x83 (numit\xc4\x83 cantitate chimic\xc4\x83). Molul este definit ca \xc8\x99i num\xc4\x83rul de atomi determinat \xc3\xaen exact 0.012 kilograme (sau 12\xc2\xa0grame) de carbon-12, unde atomii de carbon-12 sunt liberi, \xc3\xaen repaus. Num\xc4\x83rul de particule per mol este cunoscut ca \xc8\x99i constanta lui Avogadro, fiind determinat\xc4\x83 \xc3\xaen mod empiric la valoarea aproximativ\xc4\x83 de 6.022\xc3\x9710\xc2\xb2\xc2\xb3 mol\xe2\x81\xbb\xc2\xb9. Concentra\xc8\x9bia molar\xc4\x83 este cantitatea de substan\xc8\x9b\xc4\x83 per volum a unei solu\xc8\x9bii \xc8\x99i este raportata \xc3\xaen moldm\xe2\x81\xbb\xc2\xb3.\n_START_SECTION_\nReac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nAtunci c\xc3\xa2nd o substan\xc8\x9b\xc4\x83 chimic\xc4\x83 este transformat\xc4\x83 ca \xc8\x99i rezultat al interac\xc8\x9biunii sale cu o alt\xc4\x83 substan\xc8\x9b\xc4\x83, se produce fenomenul numit "reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83". O reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 conceptul de reac\xc8\x9bionare al unei substan\xc8\x9be \xc3\xaen contact cu alt\xc4\x83 substan\xc8\x9b\xc4\x83, fie sub forma unui amestec sau a unei solu\xc8\x9bii, expunerea la o anumit\xc4\x83 form\xc4\x83 de energie sau ambele. Transform\xc4\x83rile care sunt studiate \xc3\xaen cadrul chimiei implic\xc4\x83 studiile interac\xc8\x9biunilor dintre substan\xc8\x9be \xc3\xaentr-un laborator specializat folosind diverse vase de laborator._NEWLINE_Reac\xc8\x9biile chimice pot conduce la formarea sau disocierea molecular\xc4\x83, adic\xc4\x83 rearanjarea atomic\xc4\x83 sau dezintegrarea moleculelor \xc3\xaen scopul form\xc4\x83rii a dou\xc4\x83 sau mai multe molecule mici. Reac\xc8\x9biile redox, disocierea, neutralizarea acid-baz\xc4\x83 \xc8\x99i rearanjarea molecular\xc4\x83 sunt unele dintre cele mai comune reac\xc8\x9bii chimice. _NEWLINE_O reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 este transformarea unor substan\xc8\x9be \xc3\xaen una sau mai multe alte substan\xc8\x9be. Aceasta poate fi ilustrat\xc4\x83 \xc3\xaen mod simbolic printr-o ecua\xc8\x9bie chimice. \xc3\x8en timp ce \xc3\xaentr-o reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 non-nuclear\xc4\x83 num\xc4\x83rul \xc8\x99i tipul atomilor de pe ambele p\xc4\x83r\xc8\x9bi ale ecua\xc8\x9biei este egal, \xc3\xaentr-o reac\xc8\x9bie nuclear\xc4\x83 aceast\xc4\x83 condi\xc8\x9bie se aplic\xc4\x83 doar particulelor nucleare (protoni \xc8\x99i neutroni). Natura reac\xc8\x9biilor chimice pe care o substan\xc8\x9b\xc4\x83 le poate suferi \xc8\x99i desc\xc4\x83rc\xc4\x83rile de energie ce pot surveni sunt definite prin anumite legi de baz\xc4\x83, numite \xc8\x99i legi chimice._NEWLINE_Secven\xc8\x9bele care pot fi urmate \xc3\xaen momentul reorganiz\xc4\x83rii leg\xc4\x83turilor chimice sunt denumite mecanisme de reac\xc8\x9bie, fiecare av\xc3\xa2nd o vitez\xc4\x83 de reac\xc8\x9bie diferit\xc4\x83. Many reaction intermediates with variable stability can thus be envisaged during the course of a reaction. Reaction mechanisms are proposed to explain the kinetics and the relative product mix of a reaction. Many physical chemists specialize in exploring and proposing the mechanisms of various chemical reactions. Several empirical rules, like the Woodward\xe2\x80\x93Hoffmann rules often come in handy while proposing a mechanism for a chemical reaction._NEWLINE_Conform IUPAC, o reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 este "a process that results in the interconversion of chemical species." Accordingly, a chemical reaction may be an elementary reaction or a stepwise reaction. An additional caveat is made, in that this definition includes cases where the interconversion of conformers is experimentally observable. Such detectable chemical reactions normally involve sets of molecular entities as indicated by this definition, but it is often conceptually convenient to use the term also for changes involving single molecular entities (i.e. \'microscopic chemical events\').\n_START_SECTION_\nEnergie\n_START_PARAGRAPH_\nEnergia este considerat\xc4\x83 a fi un atribut al unei substan\xc8\x9be rezultat din structura atomic\xc4\x83, molecular\xc4\x83 sau din structura unui agregat. Din moment ce o reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 este urmat\xc4\x83 de un schimb \xc3\xaen cadrul uneia dintre structuri, este \xc3\xaen mod invariabil \xc3\xaenso\xc8\x9bit\xc4\x83 de un nivel sc\xc4\x83zut (reac\xc8\x9bie exoterm\xc4\x83) sau ridicat de energie (reac\xc8\x9bie endoterm\xc4\x83) al acestora. O parte din aceast\xc4\x83 energie este transferat\xc4\x83 \xc3\xaentre mediu \xc8\x99i reactan\xc8\x9bi sub forma c\xc4\x83ldurii sau luminii; \xc3\xaen acest caz, unii produ\xc8\x99i de reac\xc8\x9bie pot avea mai mult\xc4\x83 sau mai pu\xc8\x9bin\xc4\x83 energie dec\xc3\xa2t reactan\xc8\x9bii. _NEWLINE_O reac\xc8\x9bie este considerat\xc4\x83 a fi exergonic\xc4\x83 dac\xc4\x83 stadiul ei final este mai sc\xc4\x83zut din punct de vedere energetic dec\xc3\xa2t cea ini\xc8\x9bial\xc4\x83; \xc3\xaen cazul reac\xc8\x9biei endergonice, se aplic\xc4\x83 reversul. O reac\xc8\x9bie este considerat\xc4\x83 a fi exotermic\xc4\x83 dac\xc4\x83 se elibereaz\xc4\x83 c\xc4\x83ldur\xc4\x83 \xc3\xaen mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor, iar reac\xc8\x9bia endotermic\xc4\x83 este cea care absoarbe c\xc4\x83ldura din mediu. _NEWLINE_Reac\xc8\x9biile chimice sunt condi\xc8\x9bionate \xc3\xaen mod invariabil de energia de activare; viteza de reac\xc8\x9bie la o anumit\xc4\x83 temperatur\xc4\x83 T este corelat\xc4\x83 cu energia de activare E, conform factorului lui Boltzmann  - probabilitatea ca o molecul\xc4\x83 s\xc4\x83 aib\xc4\x83 o energie mai mare sau egal\xc4\x83 cu E la o anumit\xc4\x83 temperatur\xc4\x83 T. Dependen\xc8\x9ba exponen\xc8\x9bial\xc4\x83 a vitezei de reac\xc8\x9bie pe baz\xc4\x83 termic\xc4\x83 este numit\xc4\x83 ecua\xc8\x9bia Arrhenius._NEWLINE_Energia de activare necesar\xc4\x83 unei reac\xc8\x9bii chimice poate fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 sub forma c\xc4\x83ldurii, luminii, for\xc8\x9bei de natur\xc4\x83 electric\xc4\x83 sau for\xc8\x9b\xc4\x83 mecanic\xc4\x83 sub forma ultrasunetelor._NEWLINE_Conceptul \xc3\xaenrudit de energie liber\xc4\x83, care \xc3\xaencorporeaz\xc4\x83 considera\xc8\x9bii entropice, este un instrument fezabil \xc3\xaen prezicerea unei reac\xc8\x9bii \xc8\x99i determinarea unei st\xc4\x83ri de echilibru al unei reac\xc8\x9bii chimice \xc3\xaen chimia termodinamicii. O reac\xc8\x9bie este fezabil\xc4\x83 doar dac\xc4\x83 schimbul total al energiei libere Gibbs este negativ, ; dac\xc4\x83 este egal cu zero, reac\xc8\x9bia chimic\xc4\x83 atunci se afl\xc4\x83 \xc3\xaen stare de echilibru. _NEWLINE_Exist\xc4\x83 anumite st\xc4\x83ri de energie pentru electroni, atomi \xc8\x99i molecule, \xc3\xaens\xc4\x83 acestea sunt limitate; acestea sunt determinate de reguli ale mecanicii cuantice, care necesit\xc4\x83 cuantificarea energiei unui sistem. Atomii/moleculele aflate \xc3\xaentr-un stadiu energetic mai \xc3\xaenalt sunt considera\xc8\x9bi a fi excita\xc8\x9bi. Atomii/moleculele unei substan\xc8\x9be, afla\xc8\x9bi \xc3\xaen stare excitat\xc4\x83, sunt mul\xc8\x9bi mai reactivi. _NEWLINE_Starea de agregare a unei substan\xc8\x9be este \xc3\xaen mod invariabil determinat\xc4\x83 de energia ei \xc8\x99i energia prezent\xc4\x83 \xc3\xaen mediu. C\xc3\xa2nd for\xc8\x9bele intermoleculare sunt at\xc3\xa2t de puternice \xc3\xaenc\xc3\xa2t energia din mediu nu poate s\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99easc\xc4\x83 acele for\xc8\x9be, o substan\xc8\x9b\xc4\x83 poate fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 \xc3\xaentr-o stare de agregare mult mai stabil\xc4\x83, precum cea de lichid sau solid (exemplul apei, lichid la temperatura camerei datorit\xc4\x83 moleculelor stabilizate prin leg\xc4\x83turi de hidrogen. Acidul sulfhidric este un gaz la temperatura camerei \xc8\x99i condi\xc8\x9bii standard de presiune, datorit\xc4\x83 moleculelor stabilizate prin interac\xc8\x9biuni mult mai slabe, de tip dipol-dipol. _NEWLINE_Transferul de energie de la o substan\xc8\x9b\xc4\x83 chimic\xc4\x83 la alta depinde de cantitatea de energie cuant\xc4\x83 emis\xc4\x83 de aceasta. Totu\xc8\x99i, energia termic\xc4\x83 este de regul\xc4\x83 transferat\xc4\x83 mai u\xc8\x99or deoarece fononii responsabili pentru energia vibra\xc8\x9bional\xc4\x83 \xc8\x99i rota\xc8\x9bional\xc4\x83 au un nivel energetic mai mic dec\xc3\xa2t fotonii implica\xc8\x9bi \xc3\xaen transferul electronic. Deoarece nivelurile energetice ale fononilor sunt mult mai apropiate dec\xc3\xa2t cele ale fotonilor, c\xc4\x83ldura este transmis\xc4\x83 mai u\xc8\x99or \xc3\xaentre substan\xc8\x9be, comparativ cu lumina sau alte forme de energie electronic\xc4\x83. De exemplu, radia\xc8\x9bia electromagnetic\xc4\x83 din spectrul ultravioletelor nu este transmis\xc4\x83 la fel de eficient precum energia termic\xc4\x83 sau electric\xc4\x83. _NEWLINE_Existen\xc8\x9ba unor niveluri energetice caracteristice pentru diferite substan\xc8\x9be chimice este folositoare \xc3\xaen scopul identific\xc4\x83rii lor prin analiza liniilor spectrale. Diverse tipuri de spectre sunt utilizate \xc3\xaen cadrul spectroscopiei chimice, ex. infraro\xc8\x99u, microunde, NMR, ESR, etc. Spectroscopia este de asemenea folosit\xc4\x83 pentru identificarea compozi\xc8\x9biei - precum stelele \xc8\x99i galaxiile \xc3\xaendep\xc4\x83rtate - prin analiza spectrului de radia\xc8\x9bie. _NEWLINE_Termenul de energie chimic\xc4\x83 este de asemenea utilizat pentru a indica poten\xc8\x9bialul unei substan\xc8\x9be chimice de a suferi anumite transform\xc4\x83ri printr-o reac\xc8\x9bie chimic\xc4\x83 sau de a transforma alte substan\xc8\x9be chimice.\n_START_SECTION_\nRedox\n_START_PARAGRAPH_\nOxido-reducerea (sau redox) este o reac\xc8\x9bie ce are loc cu transfer de electroni \xc3\xaentre speciile atomice. Substan\xc8\x9bele ce prezint\xc4\x83 proprietatea de a oxida alte substan\xc8\x9be se numesc agen\xc8\x9bi oxidan\xc8\x9bi sau simplu, oxidan\xc8\x9bi. Acestea \xc3\xaendep\xc4\x83rteaz\xc4\x83 electroni din alte substan\xc8\x9be. \xc3\x8en mod similar, substan\xc8\x9bele ce prezint\xc4\x83 proprietatea de a reduce alte substan\xc8\x9be se numesc agen\xc8\x9bi reduc\xc4\x83tori, sau simplu, reduc\xc4\x83tori. Ace\xc8\x99tia transfer\xc4\x83 electroni unei alte specii chimice. Oxidarea reprezint\xc4\x83 cedare de electroni, iar reducerea decurge cu acceptare de electroni. Reac\xc8\x9biile redox au loc cu schimbarea num\xc4\x83rului de oxidare a speciilor chimice implicate. Astfel, oxidarea decurge cu cre\xc8\x99terea acestuia, iar reducerea are loc cu sc\xc4\x83derea lui.\n_START_SECTION_\nAciditate si bazicitate\n_START_PARAGRAPH_\nO substan\xc8\x9b\xc4\x83 poate fi deseori clasificat\xc4\x83 ca un acid sau o baz\xc4\x83. Acest lucru este f\xc4\x83cut de multe ori pe baza unui anumit tip de reac\xc8\x9bie, \xc8\x99i anume la schimbul de protoni dintre compu\xc8\x99i chimici. Conform teoriei protolitice a lui Br\xc3\xb6nstead \xc8\x99i Lowri, acizii sunt specii chimice care cedeaz\xc4\x83 protoni, iar bazele sunt specii chimice care accept\xc4\x83 protoni. Cu toate acestea, o extensie a acestui mod de clasificare a fost f\xc4\x83cut\xc4\x83 de chimistul american, Gilbert Newton Lewis; \xc3\xaen acest mod de clasificare reac\xc8\x9biile nu sunt limitate la cele care au loc \xc3\xaentr-o solu\xc8\x9bie apoas\xc4\x83, astfel, nu mai este limitat\xc4\x83 la solu\xc8\x9bii \xc3\xaen ap\xc4\x83. \xc3\x8en conformitate cu conceptul lui Lewis, de o importan\xc8\x9b\xc4\x83 crucial\xc4\x83 sunt schimburile de electroni._NEWLINE_O a treia teorie comun\xc4\x83 este legea acid-baz\xc4\x83 a lui Lewis, bazat\xc4\x83 pe formarea leg\xc4\x83turilor chimice noi. Aceast\xc4\x83 teorie explic\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 un acid este o substan\xc8\x9b\xc4\x83 capabil\xc4\x83 s\xc4\x83 accepte o pereche de electroni, \xc3\xaen timp ce o baz\xc4\x83 este o substan\xc8\x9b\xc4\x83 care poate ceda o pereche de electroni, \xc3\xaen scopul form\xc4\x83rii unei noi leg\xc4\x83turi chimice. Conform acestei teorii, elemente cruciale ale acestor schimburi este sarcina electric\xc4\x83. Exist\xc4\x83 c\xc3\xa2teva moduri prin care o substan\xc8\x9b\xc4\x83 poate fi clasificat\xc4\x83 ca un acid sau o baz\xc4\x83, fapt eviden\xc8\x9biat prin istoricul acestor concepte._NEWLINE_T\xc4\x83ria acizilor este m\xc4\x83surat\xc4\x83, de regul\xc4\x83, prin 2 metode. Una din ele, bazat\xc4\x83 pe scala de definire a acidit\xc4\x83\xc8\x9bii lui Arrhenius, este pH-ul, care este unitatea de m\xc4\x83sur\xc4\x83 a concentra\xc8\x9biei ionului de hidroniu \xc3\xaentr-o solu\xc8\x9bie, fiind exprimat\xc4\x83 pe o scal\xc4\x83 logaritmic\xc4\x83 negativ\xc4\x83. Astfel, solu\xc8\x9biile care au un pH sc\xc4\x83zut au o concentra\xc8\x9bie mare de ion de hidroniu, fiind considerate a fi mult mai acide. Cealalt\xc4\x83 m\xc4\x83sur\xc4\x83toare, bazat\xc4\x83 pe definirea lui Br\xc3\xb8nsted\xe2\x80\x93Lowry, este constanta disocierii acide (K\xe2\x82\x90), care m\xc4\x83soar\xc4\x83 abilitatea relativ\xc4\x83 a unei substan\xc8\x9be de a ac\xc8\x9biona ca un acid; substan\xc8\x9bele cu constanta de aciditate mai mare sunt mult mai predispuse s\xc4\x83 cedeze ioni de hidrogen \xc3\xaen cadrul reac\xc8\x9biilor chimice dec\xc3\xa2t cele cu valori sc\xc4\x83zute ale constantei.\n_START_SECTION_\nEchilibru chimic\n_START_PARAGRAPH_\nCu toate c\xc4\x83 termenul de echilibru este folosit \xc3\xaen cadrul \xc8\x99tiin\xc8\x9belor, \xc3\xaen contextul chimic, echilibrul apare atunci c\xc3\xa2nd un num\xc4\x83r diferit de st\xc4\x83ri de agregare ale compozi\xc8\x9biei chimice sunt posibile (de exemplu, \xc3\xaentr-un amestec de compu\xc8\x99i chimici ce pot reac\xc8\x9biona unii cu al\xc8\x9bii sau atunci c\xc3\xa2nd o substan\xc8\x9b\xc4\x83 poate fi prezent\xc4\x83 \xc3\xaen mai mult de o stare de agregare). _NEWLINE_Un sistem de substan\xc8\x9be chimice aflate la echilibru, cu toate c\xc4\x83 prezint\xc4\x83 o compozi\xc8\x9bie neschimb\xc4\x83toare, nu este static; moleculele substan\xc8\x9belor continu\xc4\x83 s\xc4\x83 reac\xc8\x9bioneze unele cu celelalte, d\xc3\xa2nd na\xc8\x99tere astfel unui echilibru dinamic. Prin aceasta, conceptul descrie starea \xc3\xaen care parametrii precum compozi\xc8\x9bia chimic\xc4\x83 r\xc4\x83m\xc3\xa2ne neschimbat\xc4\x83 \xc3\xaen decursul timpului.\n_START_SECTION_\nSistemul Interna\xc8\x9bional de Unit\xc4\x83\xc8\x9bi\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul Interna\xc8\x9bional de Unit\xc4\x83\xc8\x9bi (pe scurt Sistemul Interna\xc8\x9bional) este un sistem de unit\xc4\x83\xc8\x9bi de m\xc4\x83sur\xc4\x83 \xc8\x99i este forma modern\xc4\x83 a sistemului metric (MKS). Abrevierea \xc3\xaen toate limbile este SI (potrivit prescurt\xc4\x83rii franceze: Syst\xc3\xa8me international d\'unit\xc3\xa9s), indiferent de cum se nume\xc8\x99te sistemul \xc3\xaentr-o anumit\xc4\x83 limb\xc4\x83._NEWLINE_Sistemul interna\xc8\x9bional con\xc8\x9bine \xc8\x99apte unit\xc4\x83\xc8\x9bi fundamentale: metrul, kilogramul, secunda, amperul, kelvinul, molul \xc8\x99i candela. Aceste unit\xc4\x83\xc8\x9bi sunt neredundante din punct de vedere al domeniilor m\xc4\x83rimilor fizice m\xc4\x83surate. Din cele \xc8\x99apte unit\xc4\x83\xc8\x9bi de m\xc4\x83sur\xc4\x83 fundamentale se pot deriva un num\xc4\x83r nelimitat de unit\xc4\x83\xc8\x9bi derivate, care pot acoperi tot domeniul fenomenelor fizice cunoscute. Unit\xc4\x83\xc8\x9bile SI derivate sunt coerente, adic\xc4\x83 la derivarea lor nu trebuie folosit niciun factor de scar\xc4\x83. Unit\xc4\x83\xc8\x9bile SI pot fi folosite \xc8\x99i \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu unit\xc4\x83\xc8\x9bi ale altor sisteme, \xc3\xaens\xc4\x83 se pierde principalul avantaj, coeren\xc8\x9ba._NEWLINE_Sistemul International de Unit\xc4\x83\xc8\x9bi reprezint\xc4\x83 o conven\xc8\x9bie aplicat\xc4\x83 exclusiv \xc3\xaen toate laboratoarele de chimie din lume.\n_START_SECTION_\nIndustria chimic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nIndustria chimic\xc4\x83 a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 se dezvolte \xc3\xaen perioada postbelic\xc4\x83, datorit\xc4\x83 numeroaselor inova\xc8\x9bii care ap\xc4\x83ruser\xc4\x83 \xc3\xaentre 1935-1955, fiind \xc3\xaen concordan\xc8\x9b\xc4\x83 cu cre\xc8\x99terea cererilor mondiale \xc3\xaen diverse sectoare chimice. Industria chimic\xc4\x83 este caracterizat\xc4\x83 de importan\xc8\x9ba sa aplicat\xc4\x83, fiind \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 \xc3\xaen cadrul organiz\xc4\x83rii \xc8\x99i managementului unei companii, economiei tehnice, inginerie chimic\xc4\x83 \xc8\x99i controlul mediului. Scopul industriei chimice este de a prelucra materii prime precum s\xc4\x83rurile, petrolul \xc8\x99i calcarul spre transformarea lor \xc3\xaentr-o gam\xc4\x83 larg\xc4\x83 de produse care au ca scop \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9birea vie\xc8\x9bii \xc8\x99i stilului de via\xc8\x9b\xc4\x83.'