b'\n_START_ARTICLE_\nGheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu\n_START_PARAGRAPH_\nGheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu (n. c\xc4\x83tre 1812 - d. septembrie 1864 Roma) a fost un pictor portretist \xc8\x99i litograf rom\xc3\xa2n din Principatul Moldovei. _NEWLINE_\xc3\x8en 1839 a fost admis ca student al Academiei Mih\xc4\x83ilene de la Ia\xc8\x99i, (ca elev al lui Giovanni Schiavoni). \xc3\x8en timpul studiilor, s-a specializat \xc3\xaen litografie. Prima lucrare realizat\xc4\x83 de el fost o interpretare a picturii Sfintei Familii, lucrare realizat\xc4\x83 \xc3\xaen 1662 de Carlo Maratta (1625-1713) la Roma. Dup\xc4\x83 absolvire, \xc3\xaen 1843, Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu a plecat ca bursier la Roma. Aflat la Paris, \xc3\xaen 1853, s-a \xc3\xaent\xc3\xa2lnit cu grupul de revolu\xc8\x9bionari rom\xc3\xa2ni exila\xc8\x9bi din \xc8\x9aara Rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83. A participat la Revolu\xc8\x9bia de la 1848 \xc3\xaen Italia pe baricadele Romei, fiind al\xc4\x83turi de mi\xc8\x99carea na\xc8\x9bional\xc4\x83 italian\xc4\x83. _NEWLINE_\xc3\x8en afar\xc4\x83 de aceast\xc4\x83 litografie, men\xc8\x9bionat\xc4\x83 de profesorul George Oprescu, presa din anii 1843-1848 se refer\xc4\x83 \xc8\x99i la alte pl\xc4\x83ci gravate, \xc3\xaen prezent pierdute, care dovedesc faptul c\xc4\x83, pe perioada \xc8\x99ederii sale la Roma, artistul a continuat s\xc4\x83 realizeze interpret\xc4\x83ri ale altor arti\xc8\x99ti, publicate ulterior de Institutul Albina Rom\xc3\xa2n\xc4\x83. Una din gravuri, Sf\xc3\xa2nta Magdalena, a fost o interpretare dup\xc4\x83 Giacomo Palma cel b\xc4\x83tr\xc3\xa2n (1480-1528). _NEWLINE_Dup\xc4\x83 ce a participat la Revolu\xc8\x9bia de la 1848 pe baricadele Romei, Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu \xc8\x99i-a pierdut interesul pentru litografie._NEWLINE_\xc3\x8en 21 iulie 1859 Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu a \xc3\xaenaintat un proiect, \xc3\xaen cinci puncte, \xc3\xaen care propunea ca \xc3\xaen unul dintre saloanele Cabinetului de \xc8\x98tiin\xc8\x9be Naturale s\xc4\x83 fie organizat\xc4\x83 o Galerie de Art\xc4\x83 \xc3\xaen care s\xc4\x83 fie incluse nu doar opere originale, ci \xc8\x99i copii, reproduceri dup\xc4\x83 picturile reprezentative. _NEWLINE_\xc3\x8en 1860, Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu a realizat un portret \xc3\xaen ulei, de mari dimensiuni (111\xc3\x9792 cm) al lui Alexandru Ioan Cuza, pe baza unei fotografii realizate de Ioan Heck, fratele mai mare al cunoscutului fotograf ie\xc8\x99ean Nestor Heck. \xc3\x8en prezent, acest portret \xc3\xaen ulei se afl\xc4\x83 \xc3\xaen colec\xc8\x9bia Muzeul de Art\xc4\x83 Ia\xc8\x99i (nr. inv. 149). Lucrarea a fost donat\xc4\x83 de pictor Pinacotecii de la Ia\xc8\x99i, \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 de Cuza la 1860, odat\xc4\x83 cu Universitatea din capitala Moldovei. _NEWLINE_\xc3\x8en 1860 a fost trimis din nou la Roma, pentru executarea unor copii destinate Pinacotecii Na\xc8\x9bionale de la Ia\xc8\x99i. De\xc8\x99i autorit\xc4\x83\xc8\x9bile \xc3\xael asiguraser\xc4\x83 c\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen momentul plec\xc4\x83rii \xc3\xaen str\xc4\x83in\xc4\x83tate va avea la dispozi\xc8\x9bie un avans din suma promis\xc4\x83, acest lucru nu s-a \xc3\xaent\xc3\xa2mplat. Constr\xc3\xa2ns de \xc3\xaemprejur\xc4\x83ri, Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu a contractat un \xc3\xaemprumut personal, \xc3\xaen valoare de o sut\xc4\x83 cincizeci de galbeni, fiind convins c\xc4\x83 \xc3\xael va returna din banii ce urma s\xc4\x83 \xc3\xaei primeasc\xc4\x83 din partea autorit\xc4\x83\xc8\x9bilor. \xc3\x8entr-o \xc3\xaen\xc8\x99tiin\xc8\x9bare din 16 noiembrie 1860, artistul ruga autorit\xc4\x83\xc8\x9bile s\xc4\x83-i anticipeze pl\xc4\x83\xc8\x9bile, argument\xc3\xa2nd c\xc4\x83 pre\xc8\x9burile pl\xc4\x83tite pentru p\xc3\xa2nze, culori \xc8\x99i realizarea copiilor erau scumpe. Finalul cererii aducea \xc8\x99i rug\xc4\x83mintea lui Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu ca Ministerul, \xe2\x80\x9ela trimiterea banilor, s\xc4\x83 popreasc\xc4\x83 pentru c\xc4\x83m\xc4\x83tarii s\xc4\x83i, cita\xc8\x9bi de el onor Minister, c\xc4\x83ci el \xc3\xaei va satisface la trimiterea tabloului \xc3\xaen patrie\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_La 15 ianuarie 1861 a fost \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 \xc8\x98coala de Arte Frumoase din Ia\xc8\x99i. Continu\xc3\xa2nd seria tablourilor istorice ini\xc8\x9biat\xc4\x83 de Gheorghe Asachi, noua \xc8\x99coal\xc4\x83 i-a \xc3\xaens\xc4\x83rcinat pe Gheorghe Panaiteanu-Bardasare \xc8\x99i Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu cu realizarea unor tablouri ce aveau ca tem\xc4\x83 subiecte din istoria na\xc8\x9bional\xc4\x83. _NEWLINE_\xc3\x8en 1862, Gheorghe N\xc4\x83st\xc4\x83seanu a anun\xc8\x9bat c\xc4\x83 a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 picteze o copie dup\xc4\x83 Caravaggio, de la Vatican. Nu a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 o termine, deoarece a fost sechestrat\xc4\x83 de creditori. Tabloul a fost r\xc4\x83scump\xc4\x83rat de un francez, rezident \xc3\xaen Bucure\xc8\x99ti, care l-a oferit spre cump\xc4\x83rare ministerului pentru suma de 600 de galbeni, dar din lipsa banilor lucrarea nu a putut fi cump\xc4\x83rat\xc4\x83.'