b'\n_START_ARTICLE_\nPantherinae\n_START_SECTION_\nFilogenie\n_START_PARAGRAPH_\nEviden\xc8\x9bierea subfamiliei Pantherinae din Felidae a avut loc \xc3\xaentre 6 \xc8\x99i 10 milioane de ani \xc3\xaen urm\xc4\x83. Studierea analizelor ADN sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 leopardul z\xc4\x83pezilor (Uncia uncia) ar fi fost primul reprezentant al felinelor mari, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t ar putea fi redenumit \xc3\xaen Panthera uncia. Exist\xc4\x83 \xc8\x99i date despre markeri mitocondriali distinc\xc8\x9bi fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Felidae. Alte studii arat\xc4\x83 c\xc4\x83 primul reprezentant al Pantherinae a fost Panthera tigris, urmat de Panthera onca, Panthera leo \xc8\x99i, \xc3\xaen sf\xc3\xa2r\xc8\x99it, Panthera pardus \xc8\x99i Panthera uncia.\n_START_SECTION_\nParticularit\xc4\x83\xc8\x9bi\n_START_PARAGRAPH_\nToate felinele mari au pete pe blan\xc4\x83, chiar dac\xc4\x83 acest lucru nu se observ\xc4\x83 la prima vedere. Ele sunt observabile la leopard, leopardul p\xc4\x83tat, leopardul z\xc4\x83pezilor \xc8\x99i jaguar. La tigru petele iau forma unor dungi. La lei acestea sunt vizibile doar la pui._NEWLINE_Felinele mari se deosebesc de rudele lor mai mici (pisicile) prin construc\xc8\x9bia osului hioid. Acesta este alc\xc4\x83tuit din oscioare mici, care fixeaz\xc4\x83 limba de interiorul g\xc3\xa2tului. Se credea c\xc4\x83 aceasta este particularitatea care le permite felinelor mari s\xc4\x83 scoat\xc4\x83 urletele specifice, dar unele cercet\xc4\x83ri recente arat\xc4\x83 c\xc4\x83 organul responsabil de aceste sunete este laringele.'