b'\n_START_ARTICLE_\nIstoriografie\n_START_SECTION_\nTermenul\n_START_PARAGRAPH_\nLa \xc3\xaenceputul epocii moderne, termenul de "istoriografie" definea "scrierea istoriei". Ulterior, a \xc3\xaensemnat \xc8\x99i " istoric ". Mul\xc8\x9bi  istoricii oficiali  au primit titluri gen "istoriograful regal", spre exemplu: \xc3\xaen Suedia (din 1618); \xc3\xaen Anglia (din 1660) \xc8\x99i \xc3\xaen Sco\xc8\x9bia (din 1681 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent).\n_START_SECTION_\nIstoriografia antic\xc7\x8e (500 \xc3\xae.e.n.-300 e.n.)\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc8\x99terea studiului  istoriei are loc \xc3\xaen  mileniul III \xc3\xae.e.n., dator\xc3\xa2ndu-se invent\xc4\x83rii scrisului, elabor\xc4\x83rii unui sistem calendaristic \xc8\x99i apari\xc8\x9biei statelor \xc8\x99i a unor structuri de putere, ce aveau interesul consemn\xc4\x83rii \xc3\xaen scris a unor fapte esen\xc8\x9biale pentru comunitate. Totu\xc8\x99i, antichitatea str\xc4\x83veche abunda de legende despre geneza lumii, eroi \xc8\x99i zei, cronici \xc8\x99i anale ce consemnau lacunar evenimentele r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndite \xc3\xaen Orientul antic.Egiptenii sau mesopotamienii antici nu prea consemnau fapte istorice reale din perspectiv\xc4\x83, registrele consemn\xc3\xa2nd rev\xc7\x8ers\xc4\x83rile fluviilor, fenomenele astronomice, arborele genealogic al suveranilor sau poemele sau basoreliefurile care consemnau glorioasele victorii militare ale unui suveran. Din aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 se remarc\xc4\x83 mai multe opere mitice, precum: Epopeea lui Ghilgame\xc8\x99 (scris\xc7\x8e \xc3\xaen mileniul III \xc3\xae.e.n., poem p\xc4\x83strat, lacunar, pe 12 t\xc4\x83bli\xc8\x9be de lut, \xc3\xaen biblioteca regelui asirian Assurbanipal, de la Ninive);  Mah\xc4\x81bh\xc4\x81rata \xc8\x99i Ramayana (secolele VIII-IV \xc3\xae. e.n., scrise \xc3\xaen India  \xc3\xaen limba sanscrit\xc4\x83 ), Iliada \xc8\x99i Odiseea, epopei atribuite lui Homer, (pe care le-a scris \xc3\xaen Ionia, \xc3\xaen secolul al VIII-lea \xc3\xae.e.n.) sau Vechiul Testament - o serie de c\xc4\x83r\xc8\x9bi ebraice, av\xc3\xa2nd \xc3\xaentre 100 \xc8\x99i 150 de autori, scris\xc4\x83 de-a lungul   mileniului I \xc3\xae.e.n.\n_START_SECTION_\nIstoriografia greac\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nLumea greceasc\xc4\x83 a avut condi\xc8\x9bii mult mai favorabile dec\xc3\xa2t acelea din Orientul antic pentru dezvoltarea studiului istoriei. Spre deosebire de Grecia, care avea o structura social-politic\xc7\x8e superioar\xc7\x8e, unde predominau  polisurile ale c\xc4\x83ror multitudine \xc8\x99i specificul organiz\xc4\x83rii lor au permis participarea unui mare num\xc4\x83r de cet\xc4\x83\xc8\x9beni la via\xc8\x9ba public\xc4\x83, \xc3\xaen Orient, puterea era de\xc8\x9binut\xc7\x8e de un despot, considerat un trimis divin pe tron, ce nu  \xc3\xaeng\xc4\x83duia o via\xc8\x9b\xc4\x83 politic\xc4\x83 \xc8\x99i posibilitatea unei g\xc3\xa2ndiri libere. Dezbaterile din agora  au contribuit  la stimularea g\xc3\xa2ndirii politice  \xc8\x99i la dezvoltarea general\xc4\x83 a spiritului grec. O prim\xc7\x8e \xc3\xaencercare de-a explica originea lumii i-a apar\xc8\x9binut lui Hesiod, cu lucr\xc4\x83rile sale Teogonia (Originea zeilor) \xc8\x99i Munci \xc8\x99i zile._NEWLINE_Preocup\xc4\x83rile pentru studierea trecutului  s-au amplificat \xc3\xaen secolul al VI-lea \xc3\xae.Hr., \xc3\xaen ora\xc8\x99ele din Ionia, unde a  ap\xc4\x83rut o bogat\xc4\x83 literatur\xc4\x83 istorico-geografic\xc4\x83, ilustrat\xc4\x83 de logografi (scriitori \xc3\xaen proz\xc4\x83). Logografii nu erau  istorici \xc3\xaen sensul propriu al cuv\xc3\xa2ntului, ei oscilau \xc3\xaentre poezia epic\xc4\x83 \xc8\x99i noul spirit filozofic care se afirma \xc3\xaen aceast\xc4\x83 epoc\xc4\x83, \xc3\xaentre mitologie \xc8\x99i realitate, ceea ce confereau  scrierilor lor un caracter mixt. Ei  \xc3\xae\xc8\x99i alegeau subiectele din trecutul \xc3\xaendep\xc4\x83rtat (genealogii ale gin\xc8\x9bilor nobile, care, de obicei, \xc3\xaencepeau cu zeii, legende despre \xc3\xaentemeierea ora\xc8\x99elor etc.). Anima\xc8\x9bi de dorin\xc8\x9ba de a str\xc3\xa2nge informa\xc8\x9bii c\xc3\xa2t mai ample \xc8\x99i mai sigure, logografii au desf\xc4\x83\xc8\x99urat un efort considerabil pentru documentare \xc8\x99i au practicat, \xc3\xaen mod curent, constatarea la fa\xc8\x9ba locului (autopsia). Logografii se ocupau, cu deosebire, de istoria cet\xc4\x83\xc8\x9bilor grece\xc8\x99ti, dar \xc8\x99i de istoria altor popula\xc8\x9bii \xc8\x99i state, ceea ce contribuia la l\xc4\x83rgirea orizontului scrierilor lor. Cei mai importan\xc8\x9bi dintre ei au fost  Hecateu din Milet \xc8\x99i Hellanicos din Mitilene._NEWLINE_Om politic \xc8\x99i c\xc4\x83rturar, Hecateu a tr\xc4\x83it \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a secolului al VI-lea \xc8\x99i la \xc3\xaenceputul secolului al V-lea \xc3\xae.Hr. El a  c\xc4\x83l\xc4\x83torit mult, fiind cel care a denumit Egiptul \xe2\x80\x9cun dar al Nilului\xe2\x80\x9d. Hecateu a manifestat notabile preocup\xc4\x83ri pentru unele aspecte esen\xc8\x9biale ale cercet\xc4\x83rii trecutului, propun\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i, \xc8\x99i reu\xc8\x99ind, s\xc4\x83 stabileasc\xc4\x83 o cronologie mai riguroas\xc4\x83 a timpurilor legendare._NEWLINE_Cel\xc4\x83lalt logograf important, Hellanicos, are merite, mai ales, \xc3\xaen dezvoltarea erudi\xc8\x9biei. Lui \xc3\xaei apar\xc8\x9bine prima \xc3\xaencercare cunoscut\xc4\x83 de a alc\xc4\x83tui un tablou cronologic, \xc3\xaen raport cu ciclul anilor astronomici, al tuturor evenimentelor cunoscute din jum\xc4\x83tatea de mileniu care desp\xc4\x83r\xc8\x9bea epoca r\xc4\x83zboiului troian de vremea sa. Pentru aceasta, el a ales ca ax\xc4\x83 de referin\xc8\x9b\xc4\x83 lista preoteselor sanctuarului Herei din Argos (primul s\xc4\x83u succesor, Hippias din Elis, va prefera, exemplu care va fi urmat, lista \xc3\xaenving\xc4\x83torilor la olimpiade). Tot Hellanicos este autorul primei monografii erudite, o istorie a Atenei (Atthis), ca \xc8\x99i al altor scrieri asupra Eoliei \xc8\x99i Arcadiei, sau asupra unor popoare str\xc4\x83ine (per\xc8\x99ii, sci\xc8\x9bii). Se poate spune c\xc4\x83 prin el se realizeaz\xc4\x83 un \xc3\xaenceput de specializare a cercet\xc4\x83rii trecutului._NEWLINE_Grecia secolului V \xc3\xae.e.n. era o civiliza\xc8\x9bie   citadin\xc4\x83,  o putere maritim\xc4\x83, dar diversificat\xc7\x8e \xc8\x99i dezbinat\xc7\x8e \xc3\xaen ora\xc8\x99e-state. Democra\xc8\x9bia, libertatea religioas\xc4\x83, alfabetizarea cet\xc4\x83\xc8\x9benilor, apari\xc8\x9bia publicului (care avea un rol tot mai mare), dar \xc8\x99i conflictul cu per\xc8\x99ii au f\xc4\x83cut ca Grecia s\xc4\x83 fie locul de na\xc8\x99tere al studiului istoriei._NEWLINE_Herodot din Hallicarnas ( \xc3\xaen limba greac\xc4\x83: \xce\x89\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, Herodotos, n. 484 \xc3\xae.e.n. - d. cca. 425 \xc3\xae.e.n.)  este considerat a fi  "p\xc4\x83rintele   istoriei (de c\xc4\x83tre Cicero), al jurnalismului \xc8\x99i geografiei". Acesta a f\xc4\x83cut  o imens\xc4\x83 \xe2\x80\x9eanchet\xc4\x83\xe2\x80\x9d, sensul grecesc al cuv\xc3\xa2ntului fiind \xe2\x80\x9eistorii\xe2\x80\x9d. El a realizat o carte de istorie universal\xc4\x83, atotcuprinz\xc4\x83toare, abord\xc3\xa2nd toate problemele societ\xc4\x83\xc8\x9bii (istoricii de mai t\xc3\xa2rziu se vor limita la istoria politico-militar\xc4\x83). Cartea sa, Istorii este o istorie relativ\xc4\x83 ce nu afirm\xc4\x83 superioritatea culturii grece\xc8\x99ti \xc8\x99i pune accentul  pe \xc3\xaenc\xc3\xa2ntarea cititorului \xc8\x99i nu pe adev\xc4\x83r sau pe caracterul \xc8\x99tiin\xc8\x9bific. Herodot a fost  criticat de Tucidide pentru naivitate \xc8\x99i stilul axat pe curiozit\xc4\x83\xc8\x9bi. Opera sa este \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen nou\xc4\x83 c\xc4\x83r\xc8\x9bi: cartea I este dedicat\xc4\x83 domniei regelui lidian Cresus \xc8\x99i ascensiunii per\xc8\x99ilor \xc8\x99i mezilor sub domnia lui Cirus cel Mare; cartea  a II-a este dedicat\xc4\x83 civiliza\xc8\x9biei egiptene; cartea a III-a cuprinde administrarea imperiului persan \xc3\xaen timpul lui Cambyses al II-lea; cartea a  IV-a este dedicat\xc4\x83 sci\xc8\x9bilor \xc8\x99i ge\xc8\x9bilor; ultimele cinci c\xc4\x83r\xc8\x9bi descriu r\xc4\x83zboaiele medice din timpul domniilor lui Darius I \xc8\x99i Xerxes._NEWLINE_La o genera\xc8\x9bie dup\xc4\x83 Herodot, asist\xc4\x83m  la un val de istorii locale ale  ora\xc8\x99elor-stat (polisuri). Primii  istorici locali  se angajau pentru p\xc4\x83strarea  arhivelor scrise ale ora\xc8\x99ului \xc8\x99i sanctuarului. Dionysius din Halicarnas  a caracterizat ace\xc8\x99ti  istorici ca precursorii lui Tucidide. Istoriile  locale au continuat s\xc4\x83 fie scrise p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen  antichitatea t\xc3\xa2rzie, at\xc3\xa2ta timp c\xc3\xa2t ora\xc8\x99ele-state au supravie\xc8\x9buit.  Hippias din Elis, care a scris  listele cu  c\xc3\xa2\xc8\x99tig\xc4\x83tori la Jocurile Olimpice,  a pus  bazele cronologiei, iar Hellanicus din Lesbos a consemnat multe evenimente istorice locale \xc3\xaen  registrele civice , toate acestea fiind acum pierdute._NEWLINE_Tucidide (460-395 \xc3\xae. e.n.) creeaz\xc4\x83 o nou\xc4\x83 abordare pentru studiul istoric, fiind considerat al doilea \xc3\xaentemeietor al istoriei. Ax\xc3\xa2ndu-se pe adev\xc4\x83rului istoric \xc3\xaen redarea evenimentelor politice \xc8\x99i militare, el respinge legendele, miturile \xc8\x99i operele logografilor \xc8\x99i \xe2\x80\x9einformarea la \xc3\xaent\xc3\xa2mplare\xe2\x80\x9d, consider\xc3\xa2nd c\xc7\x8e  istoria trebuie s\xc4\x83 judece izvoarele pentru a extrage adev\xc4\x83rul, iar sursele cercetate trebuie privite critic. A scris despre R\xc7\x8ezboiul Peloponesiac, care  con\xc8\x9binea 8 c\xc4\x83r\xc8\x9bi ce cuprind perioada 431-411 \xc3\xae.e.n., o vast\xc4\x83 istorie militar\xc4\x83 \xc8\x99i politic\xc4\x83, numind conflictul ca fiind \xe2\x80\x9ecea mai puternic\xc4\x83 zguduire\xe2\x80\x9d sau \xe2\x80\x9er\xc4\x83zboiul cel mai de seam\xc4\x83\xe2\x80\x9d. A introdus  conceptul de cauz\xc4\x83 (care separ\xc4\x83 cauza de pretext, cauzele fiind psihologice, economice, sociale, comerciale etc.). A introdus discursul fictiv, incluz\xc3\xa2nd \xc3\xaen descriere fraze de tipul \xe2\x80\x9ece \xc3\xaemi pare c\xc4\x83 ar fi trebuit s\xc4\x83 vorbeasc\xc4\x83 fiecare despre cele ce \xc3\xaei st\xc4\x83teau \xc3\xaen fa\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d). Tucidide este considerat a fi \xc3\xaentemeietor al strategiei care rezuma g\xc3\xa2ndirea politic\xc4\x83 \xc8\x99i militar\xc4\x83 a Atenei.El a afirmat superioritatea sistemului politic atenian, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cel spartan, superioritatea r\xc4\x83zboiului maritim asupra celui terestru, superioritatea resurselor b\xc4\x83ne\xc8\x99ti asupra resurselor omene\xc8\x99ti, superioritatea tehnologiilor militare ateniene, fiind adept al  r\xc4\x83zboiului economic \xc8\x99i blocadei economice. Sus\xc8\x9binea c\xc4\x83 r\xc4\x83zboiul trebuie purtat  pe mare \xc8\x99i uscat, la mare distan\xc8\x9b\xc4\x83 de metropole, \xc3\xaen plan economic, social, politic, comercial, cu scopul de a epuiza adversarul din punct de vedere economic \xc8\x99i militar. El consider\xc4\x83 c\xc4\x83 pr\xc4\x83bu\xc8\x99irea Atenei este cauzat\xc4\x83 din interior, de sl\xc4\x83biciunile oamenilor s\xc4\x83i (a caracterizat, cu m\xc4\x83iestrie, personalit\xc4\x83\xc8\x9bi  ateniene precum Pericle - "conduc\xc4\x83torul ideal", sau "demagogul" Alcibiade._NEWLINE_Xenofon (430-355 \xc3\xae. Hr.)  om politic, istoric, filosof \xc8\x99i general, este autorul primei ilustr\xc4\x83ri a genului memorialistic, fiind unul din cei 10.000 de mercenari greci ce au f\xc4\x83cut parte din armata lui Cyrus cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r, men\xc8\x9bion\xc3\xa2nd aventura sa \xc3\xaen lucrarea Anabasis. A continuat opera lui Tucidide  \xc3\xaen lucrarea Helenicele, punctul culminant fiind  b\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Matineea (362 \xc3\xae.e.n.), unde Cyrus cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r,  satrapul Asiei Mici, s-a  r\xc4\x83sculat, \xc3\xaen 401, \xc3\xaempotriva fratelui s\xc4\x83u, Artaxerses al-II-lea, pe care  l-a  \xc3\xaenvins l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Babilon, dar a murit  \xc3\xaen lupt\xc4\x83._NEWLINE_Aristotel (384-322 \xc3\xae. e.n.) - filosof cu oper\xc4\x83 vast\xc4\x83, din domenii variate (filosofie, politic\xc4\x83, retoric\xc4\x83 etc.), \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83tor al lui Alexandru cel Mare - a scris Politica \xc8\x99i Statul atenian,  \xc3\xaendrept\xc3\xa2nd istoria c\xc4\x83tre cercetarea comparat\xc4\x83 a institu\xc8\x9biilor. Statul, anterior familiei \xc8\x99i individului, este un organism natural; ideal este statul av\xc3\xa2nd clase sociale bine determinate.  El considera c\xc4\x83 scopul statului era fericirea, dob\xc3\xa2ndit\xc4\x83 ca stare ce \xc3\xaenso\xc8\x9be\xc8\x99te practicarea virtu\xc8\x9bilor; statul condus de omul cel mai virtuos este monarhia (poate degenera \xc3\xaen tiranie). Alte forme de guvern\xc4\x83m\xc3\xa2nt sunt: aristocra\xc8\x9bia (poate degenera \xc3\xaen oligarhie); republica (poate degenera \xc3\xaen demagogie \xe2\x80\x93 guvernarea celor incul\xc8\x9bi). \xc3\x8en lucr\xc4\x83rile sale a criticat, deseori, democra\xc8\x9bia ca fiind \xc8\x99ubred\xc4\x83 \xc8\x99i l-a criticat pe  Pericle.\n_START_SECTION_\nIstoriografia elenistic\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nCallisthenes (360-328 \xc3\xae. e.n.) a scris Faptele lui Alexandru, din care s-au p\xc4\x83strat 20 fragmente din perioada 334-331 \xc3\xae. e.n. Deoarece l-a prezentat ca un r\xc4\x83zbun\xc4\x83tor al grecilor pentru r\xc4\x83zboaiele medice, \xc8\x99i ca un erou legendar, Alexandru cel Mare a ordonat arestarea  \xc8\x99i executarea autorului. Inspirat\xc4\x83 dup\xc4\x83 opera sa,  Alexandria (Pseudo-Callisthenes) este o  lucrare popular\xc4\x83  roman\xc4\x83 cu caracter miraculos._NEWLINE_Cleitharos a scris, \xc3\xaen jur de anul 310 \xc3\xae.e.n., lucrarea  Despre Alexandru, din care s-au p\xc4\x83strat doar 35 fragmente._NEWLINE_Ptolemeu I Soter (367-283 \xc3\xae.e.n.), general macedonean \xc8\x99i rege elenistic al Egiptului, a scris \xc8\x99i el o lucrare din care  s-au p\xc4\x83strat 21 de fragmente._NEWLINE_Despre Alexandru cel Mare au scris Aristobul din Cassandra, Eumenes din Cardia, Diodotos din Eritreea (din ale c\xc4\x83rui lucr\xc4\x83ri s-au p\xc4\x83strat 115 scrisori), Diodor din Sicilia, Curtius Rufus (10 c\xc4\x83r\xc8\x9bi, lucr\xc4\x83ri de retoric\xc4\x83 \xc8\x99i anti-despotice), Pompeius Trogus \xc8\x99i Plutarh  (46-120) (Vie\xc8\x9bi paralele)._NEWLINE_\xc3\x8en  anii 320 \xc3\xae.e.n., \xc3\xaen Egiptul elenistic, un preot egiptean al zeului Ra, Manetho din Sebeytos a scris  Istoria Egiptului \xe2\x80\x93 lucrare scris\xc4\x83 \xc3\xaen vremea lui Ptolemeu I Soter \xc8\x99i Ptolemeu al-II-lea. A  introdus cronologia dup\xc4\x83 dinastii (30 la num\xc4\x83r), acestea fiind denumite dup\xc4\x83 locul de origine sau dup\xc4\x83 filia\xc8\x9biune. Lucrarea nu a supravie\xc8\x9buit, dar o parte din ea a fost reconstituit\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en Babilon, Berossus, un istoric elenistic babilonian, preot al zeului Baal, a scris \xe2\x80\x9eIstoria Babilonului\xe2\x80\x9d (\xc3\xaen limba greac\xc4\x83). A fost publicat\xc4\x83 \xc3\xaen vremea lui Antioch I, \xc3\xaentre 290-278 \xc3\xae.e.n. \xc3\x8en prima parte trateaz\xc4\x83 mitul babilonian ce prive\xc8\x99te crearea lumii sau victoria zeului Baal (Marduk) asupra lui Tiamat._NEWLINE_Timaios din Sicilia (c. 345-250 \xc3\xae.e.n.), care a studiat la Atena, a scris  Istorii \xe2\x80\x93 o colec\xc8\x9bie de 40 c\xc4\x83r\xc8\x9bi \xc3\xaen care trateaz\xc4\x83 istoria Italiei, Greciei, Siciliei din cele mai vechi timpuri p\xc3\xa2n\xc4\x83 la primul r\xc4\x83zboi punic (264 \xc3\xae. Hr.). Este primul care scrie Istorie literar\xc4\x83._NEWLINE_Polybius (cca 201 - cca 120 \xc3\xae.e.n.), om politic, general \xc8\x99i istoric grec, a fost contemporan cu cucerirea Mediteranei de c\xc4\x83tre romani. A fost unul din cei 1000 de lideri aheeni lua\xc8\x9bi ostatici \xc3\xaen Roma, unde a petrecut  17 ani ca prizonier \xc3\xaen casa lui Publius Cornelius Scipios Aemilianus, cel care va cuceri \xc8\x99i distruge Cartagina, \xc3\xaen 146, b\xc4\x83t\xc4\x83lie la care va participa \xc8\x99i Polybius, care se \xc3\xaemprietenise cu Scipio. A scris Istorii \xe2\x80\x93  o colec\xc8\x9bie ce cuprinde 40 de c\xc4\x83r\xc8\x9bi (\xc3\xaen care descrie r\xc7\x8ezboaiele punice \xc8\x99i r\xc4\x83zboaiele macedonene din intervalul 264-146 \xc3\xae. Hr.), din care s-au p\xc4\x83strat primele 5 c\xc4\x83r\xc8\x9bi \xc8\x99i fragmente disparate din celelalte c\xc4\x83r\xc8\x9bi. Considera  c\xc4\x83 pentru a fi un adev\xc4\x83rat istoric era  nevoie de 3 lucruri: 1. studiul \xc8\x99i critica izvoarelor; 2. cunoa\xc8\x99terea personal\xc4\x83 a locurilor \xc8\x99i a \xc8\x9b\xc4\x83rilor; 3. s\xc7\x8e ai  experien\xc8\x9b\xc7\x8e politic\xc4\x83 \xc8\x99i militar\xc4\x83. Pentru  Polybius, istoria devine \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 politic\xc4\x83, carte de studiu pentru conduc\xc4\x83tori. Este  primul istoric ce p\xc4\x83r\xc4\x83se\xc8\x99te nara\xc8\x9biunea pentru o analiz\xc4\x83 problematizat\xc4\x83, fiind interesat de explica\xc8\x9bia evenimentelor, nu de evenimentele \xc3\xaen sine. Polybius consider\xc4\x83 c\xc4\x83 opusul democra\xc8\x9biei este ohlocra\xc8\x9bia._NEWLINE_Se atest\xc4\x83 c\xc4\x83 au existat istorici proveni\xc8\x9bi din est, ca istoricul fenician  Sanchuniathon,  dar  care este considerat  semi-legendar, iar scrierile atribuite lui sunt fragmentate. Au mai fost \xc8\x99i al\xc8\x9bi istorici t\xc3\xa2rzii de origine palestinian\xc4\x83, precum  Philo din  Byblos  sau Eusebiu din Cezareea.\n_START_SECTION_\nIstoriografia roman\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nIstoriografia latin\xc4\x83 a fost inspirat\xc4\x83 dup\xc4\x83 istoriografia greac\xc4\x83 \xc3\xaen privin\xc8\x9ba concep\xc8\x9biei generale  \xc8\x99i a metodelor utilizate \xc3\xaen redactarea lor. Preocuparea romanilor pentru trecut era  veche \xc8\x99i  a constituit una dintre \xc3\xaendeletnicirile spirituale de baz\xc4\x83, \xc3\xaent\xc3\xa2lnite \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc3\xaen crea\xc8\x9biile orale, datorit\xc4\x83 bogatei \xc8\x99i spectaculoasei lor istorii interne \xc8\x99i externe. La ospe\xc8\x9bele romanilor erau c\xc3\xa2ntate faptele de glorie ale marilor b\xc4\x83rba\xc8\x9bi ai trecutului (carmina convivalia), prin acest mijloc fiind  p\xc4\x83strate legendele despre \xc3\xaenceputurile Romei, utilizate de istorici mai t\xc3\xa2rziu. Spiritul metodic al romanilor a obligat pe magistra\xc8\x9bi s\xc4\x83 aib\xc4\x83 consemnate \xc3\xaendatoririle lor, s\xc4\x83-\xc8\x99i noteze activitatea \xc3\xaen registre (acta) \xc8\x99i s\xc4\x83 prezinte d\xc4\x83ri de seam\xc4\x83 asupra ei (comentarii), ceea ce, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu documentele privind situa\xc8\x9bia economic\xc4\x83 (tabulae censoriae) \xc8\x99i diferitele tratate, a dus la constituirea unor importante arhive. Acelea\xc8\x99i obliga\xc8\x9bii le aveau \xc8\x99i preo\xc8\x9bii, care \xc3\xaentocmeau calendarul \xc8\x99i lista zilelor faste. De o importan\xc8\x9b\xc4\x83 deosebit\xc4\x83 au fost Analele pontifilor. \xc3\x8en ele, marele preot (Pontifex maximus) \xc3\xaensemna principalele evenimente militare, politice \xc8\x99i religioase petrecute \xc3\xaen cursul unui an (de aici \xc8\x99i denumirea), documentul fiind expus pentru a fi cunoscut de concet\xc4\x83\xc8\x9beni. \xc3\x8en a doua jum\xc4\x83tate a secolului al III-lea \xc3\xae.Hr., interesul pentru istorie ia o form\xc4\x83 nou\xc4\x83. Expansiunea roman\xc4\x83 \xc8\x99i contactul cu cet\xc4\x83\xc8\x9bile grece\xc8\x99ti au stimulat via\xc8\x9ba cultural\xc4\x83 \xc8\x99i au contribuit la apari\xc8\x9bia literaturii culte. Al\xc4\x83turi de teatru \xc8\x99i poezia liric\xc4\x83, o deosebit\xc4\x83 pre\xc8\x9buire a fost acordat\xc4\x83 epopeii. Romanii au fost  influen\xc8\x9ba\xc8\x9bi de Homer, dar poemele lor au avut un evident caracter na\xc8\x9bional \xc8\x99i se baza  pe fapte istorice._NEWLINE_Naevius (care a participat la primul r\xc4\x83zboi punic) a scris  epopeea  Bellum Punicum. Urma\xc8\x99ul \xc8\x99i rivalul s\xc4\x83u artistic, Ennius, \xc8\x99i-a intitulat  principala oper\xc4\x83 Annales, urm\xc4\x83rind s\xc4\x83 \xc3\xaembine \xe2\x80\x9cfor\xc8\x9ba artistic\xc4\x83 a poeziei cu for\xc8\x9ba faptelor istorice consemnate\xe2\x80\x9d. Poemul s\xc4\x83u expunea faptele de la \xc3\xaenceputurile Romei p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen primele decenii ale secolului al II-lea \xc3\xae.Hr. Ca \xc8\x99i Naevius, Ennius a utilizat  at\xc3\xa2t legendele, c\xc3\xa2t \xc8\x99i izvoare istorice. Poemele lor au influen\xc8\x9bat pe Vergiliu, \xc3\xaen Eneida, dar au fost utilizate \xc8\x99i de istorici._NEWLINE_Istoriografia roman\xc4\x83 \xc3\xaencepe \xc3\xaen vremea r\xc4\x83zboaielor punice, la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului III \xc3\xae. Hr., \xc8\x99i cap\xc4\x83t\xc4\x83 originalitate \xc3\xaen secolul I \xc3\xae. Hr. Istoricii romani au pus   accentul pe frumuse\xc8\x9bea redact\xc4\x83rii, spre deosebire de cei greci, care puneau accent pe cauzalitate \xc8\x99i analiza evenimentelor. Fabius Pictor  (254-?? \xc3\xae. e.n.), care era  ofi\xc8\x9ber roman, \xc8\x99i-a scris opera (care \xc3\xaencepe cu Aeneas \xc8\x99i se termin\xc4\x83 cu lupta lui Hanibal) \xc3\xaen greac\xc4\x83;_NEWLINE_Cato cel B\xc4\x83tr\xc3\xa2n (234-149 \xc3\xae. e.n.) a fost consul \xc8\x99i cenzor \xc3\xaen Roma.A organizat un program politic \xc3\xaempotriva luxului \xc8\x99i a fost  autorul primei opere scrise \xc3\xaen limba latin\xc4\x83 \xe2\x80\x93 Originis (170 \xc3\xae.e.n.). Din opera sa  s-au p\xc4\x83strat 100 pagini de fragmente._NEWLINE_Cicero, cunoscutul retor \xc8\x99i filosof roman,  a scris lucr\xc7\x8eri cu caracter filosofic  ca:  De republica (Despre stat) - dialog politic pe tema celei mai bune forme de guvernare \xc8\x99i a calit\xc4\x83\xc8\x9bilor conduc\xc4\x83torului ideal; De legibus (Despre legi) - tot un dialog politic pe tema legisla\xc8\x9biei \xc8\x99i a tipului ideal de constitu\xc8\x9bie; De natura deorum (Despre natura zeilor) - scriere pe tema existen\xc8\x9bei \xc8\x99i esen\xc8\x9bei divinit\xc4\x83\xc8\x9bii; De divinatione (Despre divina\xc8\x9bie) - abord\xc3\xa2nd tema divina\xc8\x9biei ca har \xc8\x99i art\xc4\x83 a prezicerii viitorului; \xc8\x99i, \xc3\xaen sf\xc3\xa2r\xc8\x99it, De fato (Despre destin) - o expunere asupra problemei destinului. Este celebru pentru zicala "Historia magistra vitae (est)", \xc3\xaen traducere: "Istoria este \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83torul vie\xc8\x9bii" din dialogul De Oratore. _NEWLINE_Cicero ar fi dorit s\xc4\x83 scrie el \xc3\xaensu\xc8\x99i o istorie a timpurilor mai apropiate, dar, dup\xc4\x83 cum singur o spune, i-au lipsit timpul \xc8\x99i lini\xc8\x99tea necesare unei asemenea \xc3\xaendeletniciri. S-a limitat numai la redactarea unei lucr\xc4\x83ri asupra consulatului s\xc4\x83u, care s-a pierdut. Ideile sale au fost \xc3\xaens\xc4\x83 aplicate de al\xc8\x9bi istorici din secolul I \xc3\xae.Hr._NEWLINE_Iulius Cezar  (100 - 44 \xc3\xae. e.n.) a  scris  despre campaniile sale militare, comentarii despre r\xc4\x83zboaiele galic \xc8\x99i civil \xc3\xaen Commentarii de Bello Gallico \xc8\x99i Commentarii de Bello Civili. \xc3\x8en lucrarea sa Commentarii de Bello Gallico el prezint\xc4\x83 detailat societatea, organizarea \xc8\x99i religia galilor._NEWLINE_Gaius Sallustius Crispus (86-34 \xc3\xae. e.n.), care a fost partizan al lui Caesar \xc8\x99i numit guvernator al Africii, a scris  opere importante, precum: Conjura\xc8\x9bia lui Catilina, Portretul lui Catilina \xc8\x99i  R\xc4\x83zboiul lui Iugurtha._NEWLINE_Titus Livius (59 \xc3\xae. e.n.-17  e.n.) a pus  accent pe oratorie \xc8\x99i a fost admirator al republicii \xc8\x99i al valorilor republicane, partizan al lui Augustus.\xc3\x8en opera sa principal\xc4\x83,  Ab urbe condita \xe2\x80\x93 De la fondarea Romei,  elogiaz\xc4\x83 pacea intern\xc4\x83 a Romei. A fost cea mai mare carte (142 c\xc4\x83r\xc8\x9bi din care s-au p\xc4\x83strat 35): primele 10 c\xc4\x83r\xc8\x9bi cuprindeau istoria Romei p\xc3\xa2n\xc4\x83 la anul 210 \xc3\xae.e.n.; c\xc4\x83r\xc8\x9bile 21-45 cuprindeau  r\xc4\x83zboiul cu Hanibal \xc8\x99i c\xc3\xa2teva decenii dup\xc4\x83 anul 200 \xc3\xae.e.n. El credea c\xc4\x83 principala cauz\xc4\x83 pentru care Roma st\xc4\x83p\xc3\xa2ne\xc8\x99te lumea este soarta. Pentru Titus Livius, istoria veche a Romei \xc3\xaenseamn\xc4\x83 \xe2\x80\x9eistorie cet\xc4\x83\xc8\x9beneasc\xc4\x83\xe2\x80\x9d. A descris portretul lui Hanibal, expun\xc3\xa2ndu-i calit\xc4\x83\xc8\x9bile militare, dar \xc8\x99i defectele morale. \xc3\x8en conceperea operei sale, nu a recurs la documente de prim\xc4\x83 m\xc3\xa2n\xc4\x83, ci se baza pe operele unor istorici anteriori. Nu a avut nici un fel de preg\xc4\x83tire politic\xc4\x83 sau militar\xc4\x83, fiind un istoric de cabinet. Nu c\xc4\x83uta adev\xc4\x83rul istoric \xc8\x99i nu era interesat de cauzalitatea complex\xc7\x8e a marilor evenimente istorice. \xc3\x8en opera sa domin\xc4\x83 nara\xc8\x9biunea, portretul, discursul,  fiecare pasaj important con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd proverbe devenite, apoi, celebre._NEWLINE_Cornelius Tacitus (56-117), care a fost  istoric \xc8\x99i om politic roman, \xc8\x99i-a \xc3\xaenceput cariera politic\xc4\x83 \xc3\xaen vremea lui Domi\xc8\x9bian (81-96). A  parcurs toate etapele \xe2\x80\x9ecursus honorum\xe2\x80\x9d: questor, pretor, senator, consul \xc3\xaen 97. Ca  om politic a f\xc4\x83cut parte din opozi\xc8\x9bia senatorial\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Domi\xc8\x9bian, motiv pentru care opera sa are un profund caracter anti-imperial. A scris  lucr\xc4\x83ri ca: Dialogus de oratoribus,  De origine et situ Germanorum (prezentare geografic\xc4\x83, modul de via\xc8\x9b\xc4\x83, raporturile triburilor germanice cu romanii) - scris\xc4\x83 \xc3\xaen timp ce avea o func\xc8\x9bie administrativ\xc4\x83 \xc8\x99i  De vita et mortibus Iulii Agricolae (dedicat\xc4\x83 vie\xc8\x9bii socrului s\xc4\x83u, Iulius Agricola). Iulius a fost guvernator al Britanniei, general victorios \xc8\x99i lider al opozi\xc8\x9biei senatoriale \xc3\xaempotriva lui Domi\xc8\x9bian, lucru ce i-a adus moartea, fiind otr\xc4\x83vit din ordinul \xc3\xaemp\xc4\x83ratului. A mai scris  Historiae,  ce  trateaz\xc4\x83 perioada 69-96, adic\xc4\x83 Anul celor patru \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bi (69) \xc8\x99i dinastia Flaviilor; din cele 14 c\xc4\x83r\xc8\x9bi s-au p\xc4\x83strat 4 \xc8\x99i p\xc4\x83r\xc8\x9bi din a cincea (conflictul civil din 68-69). A scris \xc8\x99i Annales - ce cuprinde perioada 14-68, adic\xc4\x83 dinastia Iulia-Claudia. Din cele 16 c\xc4\x83r\xc8\x9bi s-au pierdut 7-10 \xc8\x99i p\xc4\x83r\xc8\x9bi din 5, 6, 11, 16; s-au p\xc4\x83strat c\xc4\x83r\xc8\x9bi din domniile lui Tiberius, Claudius, Nero, \xc8\x99i mai pu\xc8\x9bine din domnia lui Caligula, de asemenea, nici \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bii Nerva \xc8\x99i Traian nu sunt aminti\xc8\x9bi. \xc3\x8en primele pagini, Tacitus ne scrie c\xc4\x83 a vrut s\xc4\x83 compun\xc4\x83 o istorie a primelor dinastii. Ca istoric, Tacitus este profund subiectiv, iar ca om politic este partizan al clasei senatoriale. Credea \xc3\xaen necesitatea unui echilibru \xc3\xaentre Principe \xc8\x99i Senat, a\xc8\x99a cum a fost \xc3\xaen timpul lui Traian. \xc3\x8emp\xc4\x83ra\xc8\x9bii sunt prezenta\xc8\x9bi ca ni\xc8\x99te despo\xc8\x9bi s\xc3\xa2ngero\xc8\x99i, \xc3\xaen timp ce domniile \xc3\xaencep s\xc4\x83 se termine prin crime. Mesajul central al lui Tacitus este critica permanent\xc4\x83 a \xc3\xaencredin\xc8\x9b\xc4\x83rii puterii unui singur om \xc8\x99i descrie istoria din punct de vedere moral \xc8\x99i nu politic. El este istoricul raporturilor interumane (roman psihologic, arat\xc4\x83 modul \xc3\xaen care puterea dezumanizeaz\xc4\x83). Opera lui Tacitus este un roman cu ac\xc8\x9biune la curtea imperial\xc4\x83. A scris despre Tiberius (14 \xc3\xae.e.n.-37 e.n.), fiul adoptiv al lui Augustus, care,  de la un om respectat, devine, pe parcurs, un  monstru ce \xc3\xae\xc8\x99i ucide familia, aristocra\xc8\x9bia devenind slugarnic\xc4\x83, virtu\xc8\x9biile se topeau, familiile  sunt distruse, iar  crimele erau  la ordinea zilei._NEWLINE_Suetonius (69-122), unul dintre cei mai importan\xc8\x9bi istorici romani, provenea din ordinul ecvestru \xc8\x99i a fost func\xc8\x9bionar imperial (secretar al \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Hadrian).  Acesta a scris opera intitulat\xc4\x83 Caesarum XII. vitae (Via\xc8\x9ba celor 12 Cezari), care con\xc8\x9bine biografiile unor \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bi romani, de la Cezar la Domi\xc8\x9bian, sub forma unor medalioane. Aceste medalioane sunt structurate \xc3\xaentr-un segment cronologic, \xc3\xaen care sunt narate faptele politice, militare \xc8\x99i culturale petrecute, inclusiv  via\xc8\x9ba privat\xc4\x83 a familiilor imperiale (aceste informa\xc8\x9bii nu se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen opera lui Tacitus - fie c\xc4\x83, \xc3\xaen cea mai mare parte s-au pierdut, fie c\xc4\x83 el nu le le-a abordat, consider\xc3\xa2ndu-le neesen\xc8\x9biale). Suetonius a fost primul autor al literaturii de scandal. Avea un plan structurat \xc8\x99i a urm\xc4\x83rit fidel: familia, na\xc8\x99terea, educa\xc8\x9bia, tinere\xc8\x9bea etc. A pus accent pe via\xc8\x9ba privat\xc4\x83, nefiind preocupat de via\xc8\x9ba politic\xc4\x83, fiind defavorabil majorit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bilor, cu excep\xc8\x9bia lui Augustus._NEWLINE_Istoria August\xc4\x83 a fost  o colec\xc8\x9bie anonim\xc4\x83 de biografii imperiale. Nu se \xc8\x99tie cine a scris-o sau anul scrierii. Acoper\xc4\x83 perioada 117-284, iar  unele biografii sunt pierdute. Aceast\xc4\x83 colec\xc8\x9bie are o credibilitate contestat\xc4\x83, dar reprezint\xc4\x83, \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp, o surs\xc4\x83 de informare._NEWLINE_\xc3\x8en epoca roman\xc7\x8e au existat \xc8\x99i istorici greci. Astfel, Diodorus Siculus  (90-30 \xc3\xae. e.n.) a scris Biblioteca istoric\xc4\x83 (oper\xc4\x83 compus\xc4\x83 din 40 de c\xc4\x83r\xc8\x9bi, cu 3 p\xc4\x83r\xc8\x9bi principale). C\xc4\x83r\xc8\x9bile 1-6 ne prezint\xc4\x83  geografia \xc8\x99i informa\xc8\x9bii culturale despre Egipt, Mesopotamia, India, Europa; c\xc4\x83r\xc8\x9bile 7-17: istoria lumii de la R\xc4\x83zboiul Troian la Alexandru cel Mare, iar  c\xc4\x83r\xc8\x9bile 18-40: istoria lumii de la Alexandru cel Mare la Caesar. Au fost p\xc4\x83strate c\xc4\x83r\xc8\x9bile 1-5, 10-20, plus c\xc3\xa2teva fragmente._NEWLINE_Strabon din Pont (64/63 \xc3\xae. e.n.-24 e.n.) a scris  Istoria (l-a avut model pe Polybius ) \xc8\x99i  Geografia ( \xc3\xaen care prezint\xc4\x83 informa\xc8\x9bii istorice, geografice, culturale despre Europa )._NEWLINE_Plutarh (46-127), n\xc4\x83scut \xc3\xaen Cheroneea (Beo\xc8\x9bia), dar care a studiat   la Atena, a scris  Vie\xc8\x9bi paralele (46 biografii, grupate \xc3\xaen 23 de paralele greco-romane), o  lucrare cu caracter anecdotic, din care s-au mai p\xc4\x83strat doar 4 biografii._NEWLINE_Dio Cassius (155-229) a fost istoric \xc8\x99i om politic roman, n\xc4\x83scut la Niceea,  senator \xc8\x99i proconsul. Ca mare admirator al lui Tucidide, a scris \xc3\xaen greac\xc4\x83  Istoria roman\xc4\x83 (\xc3\xaen 80 de c\xc4\x83r\xc8\x9bi), care porne\xc8\x99te de la venirea lui Aeneas \xc8\x99i merge p\xc3\xa2n\xc4\x83 la a doua fondare a Romei (229); p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Iulius Caesar, evenimentele sunt prezentate pe scurt, mai apoi, devin detaliate. Au fost p\xc4\x83strate: fragmente din c\xc4\x83r\xc8\x9bile 1-36; aproape complete - c\xc4\x83r\xc8\x9bile 36-56; complete - c\xc4\x83r\xc8\x9bile 56-60, iar c\xc4\x83r\xc8\x9bile 61-80 au fost rezumate de c\xc4\x83tre Ioan Xiphilinus, un c\xc4\x83lug\xc4\x83r bizantin._NEWLINE_Eutropius s-a remarcat ca  istoric \xc8\x99i func\xc8\x9bionar roman \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a secolului IV. Apropiat a lui Iulian Apostatul (361-363), ultimul \xc3\xaemp\xc4\x83rat p\xc4\x83g\xc3\xa2n \xc8\x99i, mai apoi, colaborator al lui Valens (364-378), a scris  o istorie a Romei, superficial\xc4\x83, \xc3\xaen 10 c\xc4\x83r\xc8\x9bi, ce merge de la fondarea Romei \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la anul 364. Lucrarea sa era  o compila\xc8\x9bie general\xc4\x83, impar\xc8\x9bial\xc4\x83, simpl\xc4\x83, clar\xc4\x83, bine alc\xc4\x83tuit\xc4\x83, dar sumar\xc4\x83. A avut o mare circula\xc8\x9bie \xc3\xaen Evul Mediu._NEWLINE_Ammianus Marcellinus (325/330-dup\xc4\x83 391), ca ofi\xc8\x9ber \xc8\x99i istoric roman, a fost ultimul istoric important p\xc4\x83g\xc3\xa2n. Ca  istoric sobru, \xc3\xael imit\xc4\x83 pe Tacitus, recurg\xc3\xa2nd la analiz\xc4\x83 psihologic\xc4\x83. Era un sirian romanizat, ofi\xc8\x9ber \xc3\xaen armata roman\xc4\x83 din Mesopotamia. Din 31 de c\xc4\x83r\xc8\x9bi s-au pierdut primele 13, iar celelalte 18 s-au p\xc4\x83strat complet (c\xc4\x83r\xc8\x9bi ce acoper\xc4\x83 perioada 353-378). Lucr\xc4\x83rile sale sunt bine informate, impar\xc8\x9biale, dar scrie foarte pu\xc8\x9bin despre cre\xc8\x99tini, el fiind p\xc4\x83g\xc3\xa2n. De asemenea, acord\xc4\x83 aten\xc8\x9bie \xc8\x99i altor popoare germanice, \xc3\xaen special go\xc8\x9bilor. A scris Res Gestorum Libri, ce  continua opera lui Tacitus, cu perioada 96-378, c\xc3\xa2nd Valens moare \xc3\xaen B\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Adrianopol, cu go\xc8\x9bii. Scris\xc4\x83 \xc3\xaen limba latin\xc4\x83, cartea a ap\xc4\x83rut dup\xc7\x8e 390.\n_START_SECTION_\nIstoriografia chinez\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en China, Istoria Clasic\xc7\x8e este una din cele cinci texte chineze clasice \xc8\x99i una din cele mai timpurii istorisiri din China. Analele Prim\xc4\x83verii \xc8\x99i Toamnei, cronicile oficiale ale statului Lu, acoper\xc7\x8e perioada 722-481 \xc3\xae.e.n., fiind una dintre textele timpurii despre istoria Chinei care au supravie\xc8\x9buit \xc8\x99i care a fost aranjat dup\xc4\x83 principii analistice. Tradi\xc8\x9bional, \xc3\xaei este atribuit lui Confucius. Zuo Zhuan, atribuit lui Zuo Qiuming din secolul V \xc3\xae.e.n., este cea mai timpurie lucrare istoric\xc7\x8e chinez\xc7\x8e \xc8\x99i acoper\xc7\x8e perioada 722-468 \xc3\xae.e.n. Zhan Guo a fost un istoric chinez renumit, ce a scris materiale despre perioada statelor combatante \xc3\xaen secolele III-I \xc3\xae.e.n. Sima Qian a fost primul care a pus bazele scrierii profesionale a istoriei. Lucrarea sa, Shiji este una dintre marile crea\xc8\x9bii monumentale literare, care debuteaz\xc7\x8e cu secolul al XVI-lea \xc3\xae.e.n., \xc8\x99i include multe tratate pe teme specifice \xc8\x99i biografii individuale ale personalit\xc4\x83\xc8\x9bilor  proeminente. Lucrarea exploreaz\xc4\x83, de asemenea, via\xc8\x9ba \xc8\x99i faptele de r\xc3\xa2nd, at\xc3\xa2t contemporane, c\xc3\xa2t \xc8\x99i cele din epocile anterioare. Lucrarea sa a influen\xc8\x9bat fiecare autor ulterior, care a scris despre istoria Chinei, inclusiv familia prestigioas\xc4\x83  Ban din epoca dinastiei Hanului de Est, care a compus  Cartea Dinastiei Han. Istoriografia tradi\xc8\x9bional\xc7\x8e chinez\xc7\x8e \xc3\xaemparte istoria \xc3\xaen  "dinastii ciclice". \xc3\x8en aceast\xc4\x83 privin\xc8\x9b\xc7\x8e, fiecare dinastie nou\xc4\x83 este fondat\xc4\x83 de un fondator moralist cinstit. \xc3\x8en timp, respectiva dinastie devine corupt\xc7\x8e \xc8\x99i destr\xc4\x83b\xc4\x83lat\xc4\x83 \xc8\x99i, fiind epuizat\xc4\x83, este \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 de o nou\xc4\x83 dinastie.\n_START_SECTION_\nIstoriografia medieval\xc7\x8e timpurie\n_START_PARAGRAPH_\nAntichitatea greac\xc4\x83 \xc8\x99i cultura greco-roman\xc4\x83 cunoscuser\xc4\x83 ideea de \xe2\x80\x9eprogres\xe2\x80\x9d. Anticii nu aveau ideea viitorului, acesta fiind un lucru vag \xc8\x99i nesigur, sentimentul declinului.Grecii \xc8\x99i, mai apoi, romanii au un sentiment al ciclicit\xc4\x83\xc8\x9bii istorice. Societatea roman\xc4\x83 avea s\xc4\x83 fie demoralizat\xc4\x83 de acest pesimism istoric. Romanii credeau c\xc4\x83 ciclul se va \xc3\xaencheia, declinul fiind ireversibil. Lumea greac\xc4\x83  instaurase ra\xc8\x9bionalismul, dar sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul Antichit\xc4\x83\xc8\x9bii aduce o \xc3\xaenclinare spre ira\xc8\x9bionalism, Roma fiind sedus\xc4\x83 de magie, astrologie, practici oculte.Pe oameni \xc3\xaei interesau religia, filosofia, astfel c\xc4\x83 r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea fulger\xc4\x83toare a cre\xc8\x99tinismului este explicabil\xc4\x83 \xc3\xaen acest context. Au  loc schimb\xc4\x83ri majore:  identitatea local\xc4\x83 dispare, iar  cet\xc4\x83\xc8\x9benia \xc8\x99i devotamentul fa\xc8\x9b\xc4\x83 de comunitatea local\xc4\x83 \xc8\x99i cetate las\xc4\x83 loc dependen\xc8\x9bei fa\xc8\x9b\xc4\x83 de un imperiu uria\xc8\x99. Istoria cre\xc8\x99tin\xc4\x83 este liniar\xc4\x83 \xc8\x99i scurt\xc4\x83, spre deosebire de ciclicitatea antic\xc4\x83. Biblia ofer\xc4\x83 informa\xc8\x9bii clare, istoria \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu Facerea Lumii (4163 \xc3\xae. Hr., conform lui Flavius Josephus, istoric evreu) \xc8\x99i se termin\xc4\x83 cu Judecata de Apoi. \xc3\x8en evul mediu timpuriu scrierile istorice au constat \xc3\xaen anale \xc8\x99i cronici ce consemnau evenimente, ale c\xc4\x83ror cauze erau analizate._NEWLINE_Unul dintre primii istoriografi cre\xc8\x99tini a fost Eusebiu din Cezareea(275-339). Episcop de Cezareea, \xc3\xaen Palestina, este considerat  p\xc4\x83rinte al istoriografiei cre\xc8\x99tine \xc8\x99i teolog de renume.A fost implicat \xc3\xaen discu\xc8\x9biile legate de arianism. A pus  accent pe istoria biblic\xc4\x83, combinat\xc4\x83 cu elemente greco-romane.A scris  lucr\xc4\x83ri precum:  Cronografia \xe2\x80\x93 lucrare ce lanseaz\xc4\x83 modelul istoriografiei cre\xc8\x99tine; Istoria ecleziastic\xc4\x83 \xe2\x80\x93 oper\xc4\x83 \xc3\xaen 10 c\xc4\x83r\xc8\x9bi despre istoria Bisericii de la apostoli p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen timpul s\xc4\x83u, fiind preocupat de episcopi, doctrine, erezii, istoria evreilor - \xc8\x99i  Cronica Universal\xc4\x83  (model ce avea s\xc4\x83 fie continuat timp de 1000 de ani), care \xc3\xaencepe cu Facerea Lumii, calculat\xc4\x83 de Eusebiu \xc3\xaen 5198 \xc3\xae.Hr. Versiunea integral\xc4\x83 \xc3\xaen limba greac\xc4\x83 s-a pierdut, p\xc4\x83str\xc3\xa2ndu-se, \xc3\xaen schimb, fragmente de la autorii bizantini, fragmente \xc3\xaen limba latin\xc4\x83 \xc8\x99i o variant\xc4\x83 \xc3\xaen limba armean\xc4\x83._NEWLINE_Augustin de Hipona ( 354- 430) a fost episcop de Hippo \xc3\xaen Africa de Nord. A scris o  lucrare important\xc4\x83:  De civitate dei,  \xc3\xaen care  arat\xc4\x83 \xc3\xaenfruntarea dintre cetatea lui Dumnezeu \xc8\x99i cetatea oamenilor, \xc3\xaencheiat\xc4\x83 cu victoria lui Dumnezeu. Istoria este v\xc4\x83zut\xc4\x83 ca o \xc3\xaenfruntare \xc3\xaentre divinitate \xc8\x99i for\xc8\x9bele r\xc4\x83ului._NEWLINE_Orosius (385-420), care a fost discipol al lui Augustin, sus\xc8\x9binea c\xc4\x83 cei care \xc3\xaei acuz\xc4\x83 pe cre\xc8\x99tini de problemele Romei se \xc3\xaen\xc8\x99eal\xc4\x83. El ar\xc4\x83ta c\xc4\x83 istoria nu o fac oamenii, ci Dumnezeu. A scris  lucrarea: \xc8\x98apte c\xc4\x83r\xc8\x9bi de istorie \xc3\xaempotriva p\xc4\x83g\xc3\xa2nilor.\n_START_SECTION_\nIstoriografia medieval\xc7\x8e timpurie occidental\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nLimba oficial\xc4\x83  utilizat\xc7\x8e \xc3\xaen istoriografia medieval\xc7\x8e a fost  latina p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen secolul XIII. \xc3\x8en prima faz\xc4\x83 a Evului Mediu va fi un recul al vie\xc8\x9bii intelectuale. Via\xc8\x9ba urban\xc4\x83 decade, bibliotecile dispar, via\xc8\x9ba cultural\xc4\x83 este asediat\xc4\x83 \xc3\xaen m\xc3\xa2n\xc4\x83stiri. Biserica devine depozitara \xc8\x99i creatoarea de cultur\xc4\x83. Baza documentar\xc4\x83 este limitat\xc4\x83, o m\xc3\xa2n\xc4\x83stire put\xc3\xa2nd avea doar c\xc3\xa2teva zeci de c\xc4\x83r\xc8\x9bi, din care pu\xc8\x9bine erau de istorie. Circula\xc8\x9bia informa\xc8\x9bilor este foarte lent\xc4\x83, doar c\xc3\xa2teva c\xc4\x83r\xc8\x9bi trec\xc3\xa2nd de 100 de manuscrise. Istoricii medievali nu fac critica textelor, datorit\xc4\x83 autorit\xc4\x83\xc8\x9bii bisericesti. Critica apare \xc3\xaen cazul \xc3\xaen care nu exist\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu evenimentele cre\xc8\x99tine sau biblice. Cronologia era considerat\xc7\x8e foarte important\xc4\x83, operele fiind precis (dar nu \xc8\x99i corect) datate, Istoria fiind  considerat\xc4\x83 o anex\xc4\x83 a teologiei._NEWLINE_Unul dintre primii istoriografii medievali  a fost Cassiodorus (485-580), om politic \xc8\x99i istoric roman n\xc4\x83scut \xc3\xaen sudul Italiei, tat\xc4\x83l s\xc4\x83u fiind guvernator al Siciliei. Activitatea sa politic\xc4\x83 are loc sub Theodoric cel Mare (454-526), rege al ostrogo\xc8\x9bilor (489-526), al Italiei (493-526) \xc8\x99i regent al vizigo\xc8\x9bilor (511-526). A fost questor, consul (514) \xc8\x99i prefect al pretoriului, cea mai \xc3\xaenalt\xc4\x83 demnitate civil\xc4\x83 din timpul go\xc8\x9bilor. A scris lucr\xc4\x83ri ca: Istorie ecleziastic\xc4\x83,  Istoria go\xc8\x9bilor  \xc8\x99i  Cronica \xe2\x80\x93 oper\xc4\x83 scris\xc4\x83 \xc3\xaen 519, care \xc3\xaencearc\xc4\x83 s\xc4\x83 reprezinte o istorie universal\xc4\x83 ce pune accent pe uniunea dintre go\xc8\x9bi \xc8\x99i romani, favorabil\xc4\x83 go\xc8\x9bilor._NEWLINE_Iordanes , care a fost istoric \xc8\x99i prelat din secolul VI, fiind un got romanizat, a scris lucrarea  De Origine cetibusque Getorum (\xe2\x80\x9eOriginea \xc8\x99i faptele ge\xc8\x9bilor\xe2\x80\x9d). Opera  a fost scris\xc4\x83 c\xc4\x83tre 551, \xc3\xaen timpul lui Justinian. Rezum\xc4\x83 o lucrare a lui Cassiodorus. \xc3\x8ei confund\xc4\x83 pe go\xc8\x9bi cu ge\xc8\x9bii, pe care \xc3\xaei consider\xc4\x83 str\xc4\x83mo\xc8\x99ii go\xc8\x9bilor, poporul s\xc4\x83u._NEWLINE_Gr\xc3\xa9goire de Tours  (538- 594) a fost istoric galo-roman \xc8\x99i episcop de Tours, ce provenea din familie aristocratic\xc4\x83 galo-roman\xc4\x83 de rang senatorial. A scris lucrarea Decem Libri Historiarum \xe2\x80\x93 Historia Francorum, o istorie a francilor de la Facerea Lumii p\xc3\xa2n\xc4\x83 la apogeul regatului francilor. Pentru  Gr\xc3\xa9goire, gloria francilor \xc3\xaencepe odat\xc4\x83 cu cre\xc8\x99tinarea lor. Opera prezint\xc4\x83 perioada de tranzi\xc8\x9bie de la Antichitate la epoca medieval\xc4\x83, \xc3\xaen care sunt descrise societatea franc\xc4\x83, organizarea bisericii, mentalit\xc4\x83\xc8\x9bile vremii etc. Lucrarea este scris\xc4\x83 \xc3\xaentr-o latin\xc4\x83 barbarizat\xc4\x83, cu gre\xc8\x99eli gramaticale asumate de autor. A reprezentat o surs\xc4\x83 fundamental\xc4\x83 pentru epoca merovingian\xc4\x83._NEWLINE_Isidor din Sevilla (560-636), arhiepiscop de Sevilla, istoric, unul din marii intelectuali ai Evului Mediu Timpuriu, mare teolog, prezid\xc3\xa2nd 2 concilii locale (al-II-lea de la Sevilla \xc8\x99i al-IV-lea de la Toledo), a scris lucr\xc4\x83ri ca Etymologiae (\xe2\x80\x9eOrigynes\xe2\x80\x9d) - lucrare enciclopedic\xc4\x83 principal\xc4\x83, reprezent\xc3\xa2nd un inventar al cuno\xc8\x99tin\xc8\x9belor vremii, grupat\xc4\x83 \xc3\xaen 20 de volume, cu 448 capitole (din care o mare parte au fost pierdute). Aceast\xc4\x83 lucrare a readus \xc3\xaen aten\xc8\x9bia Occidentului operele lui Aristotel \xc8\x99i ale altor greci, precum  \xe2\x80\x9eHistoria mundi\xe2\x80\x9d - cronic\xc4\x83 universal\xc4\x83 ce \xc3\xaencepe cu Facerea Lumii \xc8\x99i se termin\xc4\x83 la anul 620. Tot el a mai scris  \xc8\x99i o istorie a go\xc8\x9bilor, vandalilor \xc8\x99i suevilor._NEWLINE_Beda Venerabilul (672/673- 735),  istoric \xc8\x99i c\xc4\x83lug\xc4\x83r \xc3\xaentr-o m\xc3\xa2n\xc4\x83stire din Sunderland, provenind din familie nobil\xc4\x83 \xc8\x99i c\xc4\x83lug\xc4\x83rit la 7 ani, a scris lucrarea  Historia ecclesiastica gentis Anglorum ( Istoria ecleziastic\xc4\x83 a poporului englez, prezent\xc3\xa2nd cre\xc8\x99tinarea anglo-saxonilor). Lucrarea, documentat\xc4\x83 \xc8\x99i cult\xc4\x83, este compus\xc4\x83 din 5 c\xc4\x83r\xc8\x9bi de istorie a Angliei, de la Caesar la 731, insist\xc3\xa2nd asupra perioadei 597-731. Opera lui Beda este compus\xc4\x83 din lucr\xc4\x83ri cu caracter teologic, \xc8\x99tiin\xc8\x9bific, literar, muzical etc.\n_START_SECTION_\nRena\xc8\x99terea Carolingian\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nArtizanii principali au fost Carol cel Mare \xc8\x99i fiul s\xc4\x83u, Ludovic cel Pios. Are loc o reform\xc4\x83 a scrierii, rezult\xc3\xa2nd minuscula carolingian\xc4\x83. Bra\xc8\x9bul cultural \xc8\x99i ideologic al Imperiului Carolingian viza restaurarea simbolic\xc4\x83 a Imperiul Roman \xc3\xaen Occident, \xc3\xaen acest fel dezvolt\xc3\xa2ndu-se artele (manuscrise, fresce, sculpturi, arhitectura, muzica \xe2\x80\x93 cel mai vechi sistem de nota\xc8\x9bie muzical\xc4\x83 din Occident)._NEWLINE_Unul dintre primii istoriografi a fost  Alcuin din York (735-804), c\xc4\x83lug\xc4\x83r venit din Anglia, apropiat de Carol cel Mare, a scris  teologie, gramatic\xc4\x83 \xc8\x99i poezii \xc8\x99i a  protejat o nou\xc4\x83 genera\xc8\x9bie de intelectuali ap\xc4\x83rut\xc4\x83 la curtea lui Carol._NEWLINE_Eginhard  (770-840),  important istoric carolingian, ce a tr\xc4\x83it la curtea lui Carol cel Mare, devenind \xc8\x99i secretarul lui Ludovic cel Pios. \xc3\x8en 828, \xc3\xaen timpul r\xc4\x83zboiului civil dintre Ludovic \xc8\x99i fiii s\xc4\x83i, se retrage la o m\xc3\xa2n\xc4\x83stire, unde \xc3\xae\xc8\x99i va scrie opera fundamental\xc4\x83:  \xe2\x80\x9eVia\xc8\x9ba lui Carol cel Mare\xe2\x80\x9d,  inspirat de la Suetonius, realiz\xc3\xa2nd un portret fizic, moral, intelectual al lui Carol cel Mare. Este o lucrare complet favorabil\xc4\x83 \xc3\xaemp\xc4\x83ratului, ce nu con\xc8\x9bine informa\xc8\x9bii legate de educa\xc8\x9bie sau tinere\xc8\x9bea sa, ci accentul este pus pe evenimentele militare \xc8\x99i politice._NEWLINE_Nithard  (790-844),  istoric franc, laic, fiul Berthei (fiica lui Carol cel Mare) \xc8\x99i al poetului de curte Angilbert, a luptat  \xc3\xaen r\xc7\x8ezboaiele civile de partea lui Carol cel Ple\xc8\x99uv, v\xc4\x83rul s\xc4\x83u, murind \xc3\xaen lupt\xc4\x83. A fost martor al destr\xc4\x83m\xc4\x83rii Imperiului Carolingian, ca urmare a tratatului de la Verdun. A scris lucrarea \xe2\x80\x9eDe dissensionibus filiorum Ludovici pii\xe2\x80\x9d, ce con\xc8\x9bine 4 c\xc4\x83r\xc8\x9bi ce acoper\xc4\x83 perioada 840-843, dedicat\xc4\x83 lui Carol cel Ple\xc8\x99uv. Lucrarea este politizat\xc4\x83 \xc8\x99i bine informat\xc4\x83, prin care ne-a transmis jur\xc4\x83mintele de la Strasbourg (prima folosire a unei limbi romanice, alta dec\xc3\xa2t latina).\n_START_SECTION_\nIstoriografia occidental\xc7\x8e dup\xc7\x8e 1100\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 anii 1100 Occidentul devine mai puternic ca R\xc4\x83s\xc4\x83ritul. Imperiul Bizantin, care era o mare putere militar\xc4\x83, politic\xc4\x83 \xc8\x99i economic\xc4\x83, c\xc4\x83tre anul 1100 devine dependent de ajutorul crucia\xc8\x9bilor occidentali \xc3\xaen fa\xc8\x9ba ofensivei turce. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 se dezvolt\xc4\x83 ora\xc8\x99ele, universit\xc4\x83\xc8\x9bile, me\xc8\x99te\xc8\x99ugurile, agricultura devine mai eficient\xc4\x83, se construiesc catedrale \xc8\x99i au loc coloniz\xc4\x83ri interne, dar \xc8\x99i externe, \xc3\xaen afara Occidentului (spre exemplu, Transilvania, spa\xc8\x9biul baltic). Biserica nu mai de\xc8\x9bine monopolul cultural, nobilii \xc8\x99i burghezia \xc3\xaencep\xc3\xa2nd s\xc4\x83 scrie istorie \xc3\xaen limbile medievale, \xc8\x99i nu \xc3\xaen latin\xc4\x83. Cruciadele sunt semnificative, Occidentul put\xc3\xa2nd \xc3\xaentre\xc8\x9bine mari armate, la mari distan\xc8\x9be de el. De asemenea, \xc3\xaen secolul XIII \xc3\xaencep c\xc4\x83l\xc4\x83toriile transcontinentale (Marco Polo \xe2\x80\x93 China)._NEWLINE_Raoul Glaber  (985-1046/1047),  c\xc4\x83lug\xc4\x83r \xc8\x99i cronicar burgund, tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc8\x99i scrie \xc3\xaen m\xc3\xa2n\xc4\x83stiri de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Dijon, Cluny, Auxerre, opera sa fiind  sursa principal\xc4\x83 pentru istoria francez\xc4\x83 \xc3\xaen secolul X-XI. A scris lucrarea \xe2\x80\x9eIstoria \xc3\xaen 5 c\xc4\x83r\xc8\x9bi de la 900 la 1044\xe2\x80\x9d, unde cuprinde istoria Fran\xc8\x9bei, Sco\xc8\x9biei \xc8\x99i Italiei, oper\xc4\x83 ce arat\xc4\x83 o epoc\xc4\x83 tulbure, nesigur\xc4\x83, plin\xc4\x83 de lipsuri, cataclisme, o lume m\xc3\xa2nat\xc4\x83 de teama de Dumnezeu \xc8\x99i bucuroas\xc4\x83 de binefacerile sale, \xc3\xaen care sensul vie\xc8\x9bii e dat de lupta fiec\xc4\x83ruia pentru m\xc3\xa2ntuire, dar, totodat\xc4\x83, tr\xc4\x83ind cu teama apropiatei Apocalipse \xc8\x99i a Judec\xc4\x83\xc8\x9bii de Apoi._NEWLINE_Otto de Freising  (1114-1158), care a fost episcop \xc8\x99i istoric german, nepot al \xc3\xaemp\xc4\x83ratului german Heinrich al-IV-lea, devenit episcop de Freising \xc3\xaen 1136 \xc8\x99i care, \xc3\xaen 1147, a luat parte la cruciad\xc4\x83, a scris  lucr\xc4\x83ri, precum: Cronica \xc8\x99i istoria a dou\xc4\x83 ora\xc8\x99e, unde prezint\xc4\x83  dou\xc4\x83  cet\xc4\x83\xc8\x9bi (cea lumeasc\xc4\x83 \xc8\x99i cea a lui Dumnezeu) \xc8\x99i \xe2\x80\x9eFaptele \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Frederic\xe2\x80\x9d, dedicat\xc4\x83 activit\xc4\x83\xc8\x9bii lui Frederic Barbarossa (1122-1190)._NEWLINE_Suger (1081- 1151) cleric, om politic, istoric \xc8\x99i regent al Fran\xc8\x9bei, a scris o lucrare  ce \xc3\xaei este dedicat\xc4\x83 lui Ludovic al-VI-lea (1108-1137), particip\xc3\xa2nd \xc8\x99i la o oper\xc4\x83 despre Ludovic al VII-lea (1137-1180)._NEWLINE_Geoffroi de Villehardouin (n. 1160 \xe2\x80\x93 d. cca. 1212), nobil francez, mare\xc8\x99al de Champagne, ce a condus  cruciada a IV-a, a scris lucrarea Cucerirea Constantinopolului, unde c\xc4\x83uta s\xc4\x83 justifice atacul dat de cre\xc8\x99tinii apuseni \xc3\xaempotriva cre\xc8\x99tinilor r\xc4\x83s\xc4\x83riteni. Opera are un stil sobru, f\xc4\x83r\xc4\x83 ornamente inutile, fiind o lucrare bine informat\xc4\x83, uneori p\xc4\x83rtinitoare, latinii fiind uimi\xc8\x9bi de bog\xc4\x83\xc8\x9bia Constantinopolului. Este prima lucrare istoriografic\xc4\x83 \xc3\xaen limba francez\xc4\x83._NEWLINE_Jean de Joinville (1224/1225- 317), cronicar francez, sene\xc8\x99al de Champagne, ce provine dintr-o familie nobil\xc4\x83; a participat la cruciada a VII-a, devenind un apropiat al regelui Ludovic (1248-1254) \xc8\x99i a scris, \xc3\xaen limba francez\xc4\x83,  Via\xc8\x9ba Sf\xc3\xa2ntului Ludovic, o lucrare politic\xc4\x83, dar \xc8\x99i hagiografic\xc4\x83, regele fiind canonizat ulterior._NEWLINE_Jean Froissart  (1337-1405), cronicar francez,  a  scris  Cronica Fran\xc8\x9bei, Angliei, Sco\xc8\x9biei \xc8\x99i Spaniei din timpul R\xc4\x83zboiului de 100 de ani._NEWLINE_Giovanni Villani (1275-1348), care a fost  cronicar florentin, \xc8\x99i-a scris lucrarea  \xc3\xaen limba italian\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaencepe, \xc3\xaen mod conven\xc8\x9bional, cu evenimentele biblice, dup\xc4\x83 care trece rapid la evenimentele contemporane, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1348._NEWLINE_Matteo Villani (fratele lui Giovanni) scrie despre evenimentele petrecute p\xc3\xa2n\xc4\x83 la moartea sa (1363), iar Fillippo Villani (fiul lui Matteo) scrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 pe la 1400.\n_START_SECTION_\nIstoriografia Bizantin\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nCa \xc8\x99i cea occidental\xc7\x8e, istoriografia bizantin\xc4\x83 era cre\xc8\x99tin\xc7\x8e, interpretarea istoriei fiind teologic\xc7\x8e. Modelul util \xc3\xael reprezenta Cronica Universal\xc7\x8e. Trecerea de la epoca roman\xc7\x8e la cea bizantin\xc7\x8e a fost lin\xc7\x8e, continuitatea fiind vizibil\xc7\x8e. Au existat, totu\xc8\x99i, deosebiri dintre istoriografia bizantin\xc4\x83 \xc8\x99i cea occidental\xc4\x83, istoria bizantin\xc4\x83 fiind scris\xc4\x83 \xc3\xaen limba greac\xc4\x83, pe c\xc3\xa2nd istoria \xc3\xaen Occident era scris\xc7\x8e \xc3\xaen latin\xc4\x83. Istoriografia bizantin\xc4\x83 punea accent pe politica de stat, autorii fiind oameni politici importan\xc8\x9bi \xc8\x99i martori ai evenimentelor. Printre cei mai timpurii istoriografi bizantini a fost Procopius din Cezareea  (500 \xe2\x80\x93 565), care a scris despre Istoria R\xc7\x8ezboaielor lui Iustinian, Despre Ziduri (De Aedificis), \xc3\xaen care a descris monumentele \xc8\x99i edfificiile publice, precum \xc8\x99i Istoria Secret\xc4\x83, \xc3\xaen care insera multe calomnii la adresa lui Iustinian \xc8\x99i a so\xc8\x9biei sale, Teodora._NEWLINE_Ioannes Malais (c. 491 \xe2\x80\x93 578), func\xc8\x9bionar \xc8\x99i istoric  din Antiochia, a expus personalitatea \xc8\x99i victoriile militare ale \xc3\xaemp\xc7\x8eratului._NEWLINE_Theofilact din Simocatta a scris despre invaziile slavilor \xc8\x99i per\xc8\x99ilor, precum \xc8\x99i despre r\xc4\x83zboaiele \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Heraclius \xc3\xaempotriva per\xc8\x99ilor \xc8\x99i arabilor._NEWLINE_Teofan M\xc4\x83rturisitorul (cca. 758/760 \xe2\x80\x93 817/818), c\xc4\x83lug\xc4\x83r \xc8\x99i cronicar bizantin, precum \xc8\x99i partizan al icoanelor, a scris Cronica (de la domnia lui Diocle\xc8\x9bian p\xc3\xa2n\xc7\x8e la domnia lui Mihail I)._NEWLINE_Dup\xc4\x83 reorganizarea \xc8\x99colii superioare din Constantinopol, fondat\xc4\x83 de Leon Matematicianul, a izbucnit "Primul umanism bizantin"._NEWLINE_Fotie I al Constantinopolului (cca. 820- cca. 897), care a fost patriarh ecumenic, a scris "Biblioteca I" - o colec\xc8\x9bie de c\xc4\x83r\xc8\x9bi dedicat\xc4\x83 autorilor antici \xc8\x99i p\xc4\x83rin\xc8\x9bilor bisericii. A mai scris Lexiconul, o culegere de expresii memorabile ale autorilor antici \xc8\x99i ale p\xc4\x83rin\xc8\x9bilor bisericii._NEWLINE_Constantin al VII-lea Porfirogenet (905 - 959), \xc3\xaemp\xc7\x8erat bizantin, a scris Despre Administratia Imperiului \xc8\x99i Despre ceremonialul cur\xc8\x9bii bizantine._NEWLINE_Mihail Psellos (1018-1096), unul din cei mai mari g\xc3\xa2nditori bizantini, platonician, a scris Chronografia (de la domnia lui Vasile al II-lea la Mihail al VII-lea)._NEWLINE_Ana Comnena  (1083 \xe2\x80\x93 1153) a fost o prin\xc8\x9bes\xc4\x83 bizantin\xc4\x83, fiic\xc4\x83 a \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Alexios I Comnen; a scris "Alexiada"(despre domnia tat\xc7\x8elui ei), afirm\xc3\xa2nd c\xc7\x8e cruciadele sunt periculoase \xc8\x99i c\xc4\x83 occidentalii sunt barbari._NEWLINE_Ioan Kinnamos, secretarul \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Manuel I Comnenul, i-a continuat lucrarea lui Ana Comnena, scriind despre Manuel I \xc8\x99i despre superioritatea bizantinilor asupra occidentalilor._NEWLINE_\xc3\x8en timpul Rena\xc8\x99terii Paleologilor, s-a  remarcat Niketas Choniates (1155 - 1215 sau 1216), un istoric grec bizantin, la fel ca fratele s\xc4\x83u, Mihail, scriind o istorie a Imperiului bizantin cuprinz\xc3\xa2nd perioada dintre anii 1118 \xc8\x99i 1207 (r\xc4\x83scoala lui Petru \xc8\x99i Asan sau c\xc7\x8ederea Constantinopolului din 1204)._NEWLINE_Georgios Akropolites(n. 1217 sau 1220 \xe2\x80\x93 1282 ), un cronicar \xc8\x99i om de stat bizantin, a scris "Istoria" cuprinz\xc3\xa2nd perioada 1204-1261._NEWLINE_George Pachymeres (1242-1310) este cel mai mare \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bat bizantin din a doua parte a secolului al XIII-lea. Istoric, jurist, filosof, poet, n\xc4\x83scut la Niceea, a scris Istorii Complete (13 c\xc7\x8er\xc8\x9bi care cuprind perioada 1261-1308)._NEWLINE_Nikefor Gregoras a scris Istoria Roman\xc4\x83, precum \xc8\x99i Istoria Disputei cu Palamas._NEWLINE_Ioan al VI-lea Cantacuzino (cca. 1292 \xe2\x80\x93 1383), ca \xc3\xaemp\xc4\x83rat bizantin, a scris Istoria (cuprinz\xc3\xa2nd perioada 1320-1356)._NEWLINE_Despre c\xc7\x8ederea Constantinopolului din 1453 au scris: Georgios Sphrantzes (\xc3\xaen Memorii), Mihail Ducas, Laonic Chalcocondyles, Critobul din Imbros (a scris despre Mahomed al II-lea \xc8\x99i a considerat c\xc4\x83 st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea otoman\xc7\x8e a fost decis\xc7\x8e de Dumnezeu pentru a-i pedepsi pe bizantini).\n_START_SECTION_\nIstoriografia Islamic\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nMusulmanii au \xc3\xaenceput s\xc4\x83 scrie din secolul al VII-lea  despre via\xc8\x9ba Profetului Mahomed \xc3\xaen secolele ce au urmat dup\xc4\x83 moartea sa. Cu numeroase relat\xc4\x83ri contradictorii, din diverse surse, cu privire la Muhammad \xc8\x99i tovar\xc4\x83\xc8\x99ii s\xc4\x83i, a fost necesar s\xc4\x83 se verifice care surse au fost mai fiabile. \xc3\x8en scopul evalu\xc4\x83rii acestor surse, au fost elaborate metodologii diferite, precum; "\xc8\x99tiin\xc8\x9ba biografic\xc4\x83 , "\xc8\x99tiin\xc8\x9ba hadith" \xc8\x99i "isnad". Aceste metodologii au fost, ulterior, aplicate pentru alte figuri istorice ale  civiliza\xc8\x9biei  islamice. Au existat istorici musulmani  celebri ca  Urwah (d. 712), Wahb Ibn Munabbih (d. 728), Ibn Ishaq (d. 761), al-Waqidi (745-822), Ibn Hisham (d. 834), Muhammad al-Bukhari (810-870) \xc8\x99i Ibn Hajar (1372-1449), care au  dezvoltat  un interes pentru  istoria lumii. Istoricul Muhammad Ibn Jarir Al-Tabari (838-923) este cunoscut pentru  c\xc4\x83 a scris o cronic\xc4\x83 detaliat\xc4\x83 \xc8\x99i cuprinz\xc4\x83toare a istoriei Mediteranei de Est \xc8\x99i Orientului Mijlociu \xc3\xaen lucrarea sa   Profe\xc8\x9bi \xc8\x99i regi din anul 915. P\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen secolul al X-lea, istoria a \xc3\xaensemnat, cel mai adesea, istorie politic\xc4\x83 \xc8\x99i militar\xc4\x83, dar nu a fost aplicat\xc4\x83 \xc8\x99i de istoricul persan Biruni (973-1048). \xc3\x8en lucrarea sa Kitab fi Tahqiq ma l\'il-Hind (Cercet\xc4\x83ri privind India), el nu a \xc3\xaenregistrat istoria politic\xc4\x83 \xc8\x99i militar\xc4\x83  detaliat, dar a scris mai mult despre  istoria cultural\xc4\x83, \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83, social\xc4\x83 \xc8\x99i religioas\xc4\x83 a Indiei. El a extins ideea de istorie \xc3\xaentr-o alt\xc4\x83 lucrare, Cronologie a Na\xc8\x9biunilor antice. Pentru studiile sale detaliate cu privire la istoria Indiei, Biruni este considerat p\xc4\x83rintele Indologiei ._NEWLINE_Arheologia din Orientul Mijlociu a \xc3\xaenceput odat\xc4\x83  cu studiul Orientului Apropiat antic de c\xc4\x83tre  istoricii musulmani, care au dezvoltat un interes \xc3\xaen procesul de \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bare despre culturile pre-islamice. S-au  concentrat pe arheologia \xc8\x99i istoria  Arabiei pre-islamice, Mesopotamiei  \xc8\x99i Egiptului antic. \xc3\x8en egiptologie, primele \xc3\xaencerc\xc4\x83ri cunoscute  ale  descifr\xc4\x83rii hieroglifelor egiptene au fost f\xc4\x83cute \xc3\xaen Egiptul islamic  de c\xc4\x83tre  Dhul-Nun al-Misri \xc8\x99i Ibn Wahshiyya \xc3\xaen secolul al IX-lea, care au fost capabili s\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9beleag\xc4\x83, par\xc8\x9bial, ce semnificau  hieroglifele egiptene \xc3\xaen limba copt\xc4\x83 vorbit\xc4\x83 atunci. Abu al-Hassan al-Hamadani din Yemen (m. 945), Abdul Latif al-Baghdadi (1162-1231) \xc8\x99i al-Idrisi din Egipt (d. 1251) au dezvoltat metode arheologice elaborate pe care le-au folosit \xc3\xaen s\xc4\x83p\xc4\x83turi \xc8\x99i cercet\xc4\x83ri pe situri arheologice antice._NEWLINE_Ibn Khaldun (1332-1406) a publicat studiile istoriografice numite Muqaddimah (Introducere la istoria universal\xc4\x83) \xc8\x99i Kitab al - I\'bar (Cartea de consiliere). Muqaddimah  a pus bazele   observ\xc4\x83rii rolului statelor  \xc8\x99i a  dezb\xc4\x83tut ridicarea \xc8\x99i c\xc4\x83derea civiliza\xc8\x9biilor. Autorul a  dezvoltat o metod\xc4\x83 nou\xc4\x83 pentru studiul istoriei \xc8\x99i, astfel, Khaldun este  considerat  a fi fondatorul istoriografiei arabe, sau "tat\xc4\x83l  filosofiei  istorice ". \xc3\x8en prefa\xc8\x9ba lucr\xc4\x83rii, Ibn Khaldun  scria de cele  \xc8\x99apte gre\xc8\x99eli  comise de istorici anteriori. El considera c\xc4\x83 trecutul este ciudat \xc8\x99i trebuie interpretat. A criticat supersti\xc8\x9biile \xc8\x99i acceptarea necritic\xc4\x83 a datelor istorice. Ca urmare, a introdus o metod\xc4\x83 pentru studiul istoriei, care a fost considerat\xc4\x83 ca fiind " o  nou\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 ", acum, asociat\xc4\x83 cu istoriografia. Muqaddimah este, de asemenea, cea mai veche lucrare cunoscut\xc4\x83 care face o examinare  critic\xc4\x83 a  istoriei militare, ar\xc4\x83t\xc3\xa2nd c\xc4\x83 anumite red\xc4\x83ri ale unor b\xc4\x83t\xc4\x83lii istorice par a fi exagerate,  \xc8\x99i la fel,  a pus sub semnul \xc3\xaentreb\xc4\x83rii logistica  militar\xc4\x83 \xc3\xaen privin\xc8\x9ba dimensiunilor exagerate (raportate la surse anterioare) ale armatelor participante la marile conflicte.\n_START_SECTION_\nIstoriografia Renascentist\xc7\x8e (1400-1600)\n_START_PARAGRAPH_\nRena\xc8\x99terea are o continuitate cu Evul Mediu, dar si multe discontinuit\xc4\x83\xc8\x9bi. Renascenti\xc8\x99tii au considerat c\xc4\x83 e o revenire complet\xc4\x83 la m\xc4\x83re\xc8\x9bia civiliza\xc8\x9biei \xc8\x99i culturii antice, dup\xc4\x83 o perioad\xc4\x83 medieval\xc4\x83 v\xc4\x83zut\xc4\x83 ca tenebroas\xc4\x83 \xc8\x99i decadent\xc4\x83, afirm\xc3\xa2nd  c\xc4\x83 este o r\xc4\x83sturnare de magnitudinea celei de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul Antichit\xc4\x83\xc8\x9bii. Rena\xc8\x99terea este considerat\xc4\x83 a fi un  proces foarte complex, ce \xc3\xaemplete\xc8\x99te arhaicul cu modernul \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 o revenire la ce a fost, nu o \xc3\xaennoire absolut\xc4\x83, ci o epoc\xc4\x83 de mare \xc3\xaenflorire, de eliberare spiritual\xc4\x83 \xc8\x99i, mai ales, este caracterizat\xc4\x83 ca fiind \xc3\xaen opozi\xc8\x9bie cu ideile \xc8\x99i practicile Inchizi\xc8\x9biei, dar mai apropiat\xc4\x83 de ideile lui Nostradamus. Omul are con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba individualit\xc4\x83\xc8\x9bii sale. Este o autonomie a sferei p\xc4\x83m\xc3\xa2nte\xc8\x99tii \xc3\xaen raport cu sfera cereasc\xc4\x83, societatea \xc8\x99i istoria \xc3\xae\xc8\x99i cap\xc4\x83t\xc4\x83 o relativ\xc4\x83 independen\xc8\x9b\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Biseric\xc4\x83, oamenii au ideea c\xc4\x83 via\xc8\x9ba lor terestr\xc4\x83 nu \xc8\x9bine chiar at\xc3\xa2t de mult de divinitate, acest lucru ne\xc3\xaensemn\xc3\xa2nd o ridicare f\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99\xc4\x83 \xc3\xaempotriva religiei, ateismul ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd \xc3\xaen perioada modern\xc4\x83. Istoria nu mai este v\xc4\x83zut\xc4\x83 ca un rezultat al voin\xc8\x9bei exclusive a Divinit\xc4\x83\xc8\x9bii. Dispare Cronica Universal\xc4\x83, ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd istorii particulare (cultur\xc4\x83 citadin\xc4\x83) sau statale. La fel, apare cultura aristocratic\xc4\x83, burghez\xc4\x83, cu o sintez\xc4\x83 proprie \xc8\x99i care afirm\xc4\x83 principii individuale. Evul Mediu a \xc3\xaencercat s\xc4\x83 adapteze filosofia \xc8\x99i g\xc3\xa2ndirea p\xc4\x83g\xc3\xa2n\xc4\x83 la cre\xc8\x99tinism, \xc3\xaens\xc4\x83  Rena\xc8\x99terea admir\xc4\x83 \xc8\x99i imit\xc4\x83 Antichitatea, latina revenind \xc3\xaen scrierea operelor \xc3\xaen detrimentul limbilor na\xc8\x9bionale. Rena\xc8\x99terea apare \xc3\xaen pictur\xc4\x83 (secolele XIII-XIV) \xc8\x99i istoriografie (secolul XV) \xc8\x99i va dep\xc4\x83\xc8\x99i grani\xc8\x9bele Italiei. \xc3\x8en secolul XVI, \xc3\xaen Europa Occidental\xc4\x83 (Fran\xc8\x9ba, Spania, Anglia, Germania), pe plan religios, Rena\xc8\x99terea va marca na\xc8\x99terea Reformei \xc8\x99i Contrareformei. \xc3\x8en istoriografia renascentist\xc4\x83 au existat 2 tendin\xc8\x9be: inspira\xc8\x9bie antic\xc4\x83 (Leonardo Bruni) \xc8\x99i  inspira\xc8\x9bie medieval\xc4\x83 (Flavio Biondo). Inova\xc8\x9biile Rena\xc8\x99terii au permis inventarea tiparului \xc8\x99i descoperirea Americii. Inventarea Tiparului de c\xc4\x83tre Gutenberg  reprezint\xc4\x83 rezultatul cererii tot mai mari de c\xc4\x83r\xc8\x9bi. Astfel, \xc3\xaentre 1450-1500, \xc3\xaen Europa (120 milioane locuitori) se tip\xc4\x83resc aproximativ 15-20 de milioane de c\xc4\x83r\xc8\x9bi, reprezent\xc3\xa2nd 30.000-35.000 de edi\xc8\x9bii la un tiraj mediu de 500 de exemplare. Spre compara\xc8\x9bie, Sorbona avea 1000 de manuscrise la 1300, iar Biblioteca Vaticanului \xc3\xaen jur de 1200, \xc3\xaen timpul papei Nicolae al V-lea.  Primele tiparni\xc8\x9be au ap\xc4\x83rut \xc3\xaen 1450, dup\xc4\x83 aceea, Italia preia controlul, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t, la 1480, Vene\xc8\x9bia era capitala tiparului. Din totalul c\xc4\x83r\xc8\x9bilor, 45% erau cele religioase; 30% - literatur\xc4\x83 \xc8\x99i istorie; 25% - juridice \xc8\x99i \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice; din toate acestea, 77% erau \xc3\xaen latin\xc4\x83. \xc3\x8en secolul XVI se tip\xc4\x83resc \xc3\xaentre 150 \xc8\x99i 200 de milioane de c\xc4\x83r\xc8\x9bi. P\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1700 existau 2.5 milioane de c\xc4\x83r\xc8\x9bi ale autorilor latini \xc8\x99i greci: Sallustius, Caesar, Curtius Rufus, Suetonius, Titus Livius, Tacitus, Plutarh, Herodot, Tucidide, Polybius._NEWLINE_Descoperirea Americii na\xc8\x99te ideea unit\xc4\x83\xc8\x9bii speciei umane, dup\xc4\x83 ce, ini\xc8\x9bial, s-a considerat c\xc4\x83 indienii americani nu sunt oameni. Civiliza\xc8\x9bia european\xc4\x83 devine con\xc8\x99tient\xc4\x83 de pluralitatea lumilor, ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd, astfel, istoriile comparate spaniole.\n_START_SECTION_\nRena\xc8\x99terea \xc3\xaen Italia\n_START_PARAGRAPH_\nLorenzo Valla   (1406-1457), istoric din Piacenza, educat la Roma, se stabile\xc8\x99te la Neapole, al c\xc4\x83rui rege, Alfons al-V-lea de Aragon, se afla \xc3\xaen conflict cu Statul Papal. Acolo, el public\xc4\x83 o lucrare prin care demonstreaz\xc4\x83 c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eDona\xc8\x9bia lui Constantin\xe2\x80\x9d - document ce st\xc4\x83tea la temelia drepturilor Statului Papal, este un fals, fiind scris \xc3\xaen secolul VIII, nu \xc3\xaen secolul IV, principala argumenta\xc8\x9bie \xc8\x9bin\xc3\xa2nd de limba latin\xc4\x83 utilizat\xc4\x83. \xc3\x8en 1444 viziteaz\xc4\x83 Roma, dar este nevoit s\xc4\x83 fug\xc4\x83, dar papa Nicolae al-V-lea (1397-1447), \xc3\xaen 1455, \xc3\xael prime\xc8\x99te \xc3\xaen Curie \xc8\x99i \xc3\xael nume\xc8\x99te secretar apostolic._NEWLINE_Leonardo Bruni  (1370-1444) umanist, istoric, cancelar al Floren\xc8\x9bei, a scris lucrarea Istoria poporului Floren\xc8\x9bei (de la \xc3\xaentemeierea orasului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1404), precum \xc8\x99i Comentariu asupra lucrurilor s\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99ite in Italia, \xc3\xaen care rolul bisericii este, vizibil, redus. Acesta  este inventatorul termenului de  "Umanism" \xc8\x99i \xc3\xaemparte istoria \xc3\xaen 3 perioade: Antichitatea, Evul Mediu \xc8\x99i Epoca Modern\xc4\x83. Lucrarea lui este o istorie secular\xc4\x83, lipsit\xc4\x83 de aportul Bisericii, fiind de factur\xc4\x83 tipic roman\xc4\x83, dramatizat\xc4\x83, retoric\xc4\x83, literar\xc4\x83 \xc8\x99i ra\xc8\x9bional\xc4\x83, lipsind miracolele. Reprezint\xc4\x83 prima mare lucrare a istoriei moderne._NEWLINE_Flavio Biondo (1392-1463),  umanist, renascentist, unul dintre primii \xe2\x80\x9earheologi\xe2\x80\x9d, este secretar \xc3\xaen cadrul cancelariei mai multor papi (Pius al-II-lea), \xc8\x99i cel care a inventat conceptul de \xe2\x80\x9eEv Mediu\xe2\x80\x9d. A scris lucr\xc4\x83ri precum: Roma Illustrata, unde reproduce o topografie a Romei Imperiale;  Italia Illustrata \xe2\x80\x93 lucrare dedicat\xc4\x83 istoriei provinciilor italiene;  Istoria de la c\xc4\x83derea Imperiului Roman (410-1442) - lucrare erudit\xc4\x83, fiind prima oper\xc4\x83 \xc3\xaen care Evul Mediu este definit ca fiind o perioad\xc4\x83 dintre Antichitate \xc8\x99i Rena\xc8\x99tere._NEWLINE_Aeneas Sylvius Picolomini  (1405-1458/1464), pap\xc4\x83, sub numele de Pius al-II-lea, care  a participat ca secretar al episcopului de Siena la conciliul de la Basel. Fiind un adept al luptei anti-otomane, opera sa istoric\xc4\x83 are un caracter memorialistic. A scris mai multe lucr\xc4\x83ri, printre care: Comentarii \xe2\x80\x93 o autobiografie \xc3\xaen 13 c\xc4\x83r\xc8\x9bi, precum \xc8\x99i o mic\xc4\x83 istorie a Boemiei \xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Frederic al-III-lea;  o istorie a conciliului de la Basel \xc8\x99i o istorie a Europei._NEWLINE_Niccol\xc3\xb2 Machiavelli (1469 -1527 ), un diplomat, func\xc8\x9bionar public, filozof, om politic \xc8\x99i scriitor italian, a scris Principele. A pus bazele concep\xc8\x9biei moderne despre stat, interesul comun suprapus peste interesul individual. El consider\xc7\x8e c\xc7\x8e moralitatea poate lipsi \xc3\xaen cazul \xc3\xaen care interesul de stat o cere. \xc3\x8entre individ \xc8\x99i stat el alege statul. \xc3\x8en capitolul dedicat sor\xc8\x9bii (destinului) ofer\xc7\x8e o perspectiv\xc7\x8e asupra lumii, oamenii trebuie s\xc7\x8e lupte cu greut\xc7\x8e\xc8\x9bile lumii terestre, f\xc7\x8er\xc7\x8e a a\xc8\x99tepta interven\xc8\x9bia lui Dumnezeu asupra fiec\xc7\x8erui aspect al vie\xc8\x9bii terestre. \xc3\x8en Discursurile asupra primei decade a lui Titus Livius (3 c\xc7\x8er\xc8\x9bi), \xc3\xaen care medita\xc8\x9bia \xc8\x99i politica erau o continuare a ideilor din Principele, valorizeaz\xc4\x83 virtu\xc8\x9biile romane, pun\xc3\xa2ndu-le \xc3\xaen contradic\xc8\x9bie cu declinul Italiei. Raportul dintre biseric\xc4\x83 \xc8\x99i stat trebuie s\xc4\x83 fie \xc3\xaenclinat \xc3\xaen favoarea statului. \xc3\x8en Arta R\xc7\x8ezboiului, Machiavelli sus\xc8\x9bine suprema\xc8\x9bia armatei na\xc8\x9bionale de cet\xc7\x8e\xc8\x9beni asupra armatei de mercenari, dup\xc7\x8e modelul militar roman antic. \xc3\x8en Istoriile Florentine se folose\xc8\x99te de materialele adunate de la al\xc8\x9bi istorici \xc8\x99i reia medita\xc8\x9bia asupra sistemelor politice din Principele \xc8\x99i Discursurile, \xc3\xaen care istoria apare ca un pretext pentru o nou\xc7\x8e \xc8\x99i aprofundat\xc4\x83 analiz\xc7\x8e ce punea \xc3\xaen prim plan \xc8\x99tiin\xc8\x9ba politic\xc4\x83._NEWLINE_Francesco Guicciardini (1483 \xe2\x80\x93 1540) a scris o "Istorie a Floren\xc8\x9bei" \xc8\x99i "Istoria Italiei", precum \xc8\x99i despre r\xc7\x8ezboaiele de pe teritoriul italian, prezent\xc3\xa2nd evenimentele nefavorabile care au lovit Italia.\n_START_SECTION_\nRena\xc8\x99terea francez\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nPhilippe de Commynes (1447\xe2\x80\x93 511) a scris Memorii (de la domnia lui Ludovic al IX-lea la Carol al VIII-lea, \xc3\xaen 13 c\xc7\x8er\xc8\x9bi) despre politicile vremii, refuzul moralei \xc8\x99i importan\xc8\x9ba rezultatelor \xc3\xaen politic\xc4\x83._NEWLINE_Jean Bodin (1530-1596)  a scris i\xc8\x98ase c\xc7\x8er\xc8\x9bi asupra Republicii, despre determinismul climatic \xc8\x99i cheia diferitelor forme de guvernare (geografia \xc8\x99i clima), consider\xc3\xa2ndu-i pe cei de la sud ca fiind cei mai supu\xc8\x99i, pe nordici ca fiind cei mai greu de st\xc7\x8ep\xc3\xa2nit \xc8\x99i pe cei din mediul temperat ca fiind cei mai echilibra\xc8\x9bi, \xc3\xaencadr\xc3\xa2ndu-i aici pe francezi._NEWLINE_\xc3\x89tienne Pasquier (1529-1615) a scris Cercetare istoric\xc4\x83 asupra Fran\xc8\x9bei, g\xc3\xa3sind originea Fran\xc8\x9bei \xc3\xaen civiliza\xc8\x9bia galilor (galicanism). \xc3\x8en lucrare el face referiri la numismatic\xc7\x8e, arheologie, politic\xc4\x83 \xc8\x99i religie._NEWLINE_Lancelot Voisin de La Popelini\xc3\xa8re (1541\xe2\x80\x931608) a scris despre  Istoria Fran\xc8\x9bei dup\xc7\x8e 1550, cuprinz\xc3\xa2nd informa\xc8\x9bii moderate \xc8\x99i impar\xc8\x9biale, fiind marginalizat de protestan\xc8\x9bi._NEWLINE_Jacques Auguste (1553 \xe2\x80\x931617) a scris Memorii \xc8\x99i Istorii. Lucr\xc7\x8erile sale au fost dezaprobate de papalitate \xc8\x99i trecute \xc3\xaen Index Librorum Prohibitorum (adic\xc4\x83 a c\xc4\x83r\xc8\x9bilor interzise).\n_START_SECTION_\nRena\xc8\x99terea spaniol\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nIstoricul Bartolom\xc3\xa9 de las Casas (1484\xe2\x80\x931566) a scris, \xc3\xaen 1552, Relatare pe scurt a distrugerii indienilor, dezaprob\xc3\xa2nd genocidul asupra amerindienilor._NEWLINE_Juan de Mariana (1536\xe2\x80\x931624), iezuit, a publicat Istoria Treburilor Spaniei, \xc3\xaen care  scris despre rege \xc8\x99i institu\xc8\x9biile regale, afirm\xc3\xa2nd c\xc7\x8e monarhia trebuie s\xc7\x8e fie legitim\xc7\x8e \xc8\x99i c\xc4\x83 atunci c\xc3\xa2nd un rege \xc3\xae\xc8\x99i asupre\xc8\x99te poporul, ar putea fi ucis, justific\xc3\xa2nd asasinarea lui Henric al IV-lea al Fran\xc8\x9bei.\n_START_SECTION_\nSf\xc3\xa2r\xc8\x99itul Rena\xc8\x99terii\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Morus (1478-1535), un avocat, scriitor \xc8\x99i om de stat englez, a scris Istoria regelui Richard al III-lea, influen\xc8\x9b\xc3\xa2ndu-l pe Shakespeare. \xc3\x8en lucrare, el critica tirania Casei de York \xc3\xaen R\xc7\x8ezboiul celor dou\xc4\x83 Roze, dar nu era favorabil nici Casei de Tudor (din cauz\xc4\x83 c\xc7\x8e Henric al VII-lea i-a persecutat tat\xc4\x83l). \xc3\x8en lucr\xc7\x8erile sale apar idei precum complotul, crima, tirania \xc8\x99i pedeapsa tiranului. A scris Utopia, \xc3\xaen care un c\xc7\x8el\xc7\x8etor fictiv \xc3\xae\xc8\x99i imagineaz\xc7\x8e o societate perfect\xc7\x8e, tolerant\xc4\x83 religios, \xc3\xaen care lipse\xc8\x99te proprietatea privat\xc7\x8e._NEWLINE_Luteranul Matthias Flacius (1520\xe2\x80\x931575) a scris Centuriile de la Magdeburg \xc8\x99i Istoria Bisericii p\xc3\xa2n\xc7\x8e la 1298, \xc3\xaen care discretiteaz\xc4\x83 Sf\xc3\xa2ntul Scaun, consider\xc3\xa2ndu-l Antichristul._NEWLINE_Cardinalul italian Caesar Baronius (1538 \xe2\x80\x93 1607) a scris Analele Eclesiastice, \xc3\xaen care tratarea este \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc7\x8e \xc8\x99i nu teologic\xc7\x8e.\n_START_SECTION_\nIstoriografia baroc\xc7\x8e (1600-1700)\n_START_PARAGRAPH_\nSecolul al XVII-lea a fost un secol critic \xc8\x99i dificil. A constat \xc3\xaen crize economice, stagnare demografic\xc7\x8e, r\xc4\x83zboaie (precum R\xc4\x83zboiul de 30 de ani sau R\xc4\x83zboaiele lui Ludovic al XIV-lea). Istoriografia baroc\xc4\x83 a practicat o istorie relativist\xc4\x83, \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 istoricul nu crede c\xc4\x83 poate relua trecutul, solu\xc8\x9bia fiind un discurs istoriografic ce \xc8\x9bine de sfera moralului \xc8\x99i a eticului. Istoria barocului a semnificat exuberan\xc8\x9b\xc7\x8e, moral\xc7\x8e \xc8\x99i erudi\xc8\x9bie, meritul revenind unor c\xc7\x8elug\xc7\x8eri benedictini._NEWLINE_Jacques-Benigne Bossuet (n. 27 septembrie 1627- d.12 aprilie 1704) a fost un episcop francez, teolog, orator renumit \xc8\x99i predicator la curtea regelui Ludovic al XVI-lea, care era mare ap\xc4\x83r\xc4\x83tor a teoriei politicii absolutiste \xc8\x99i sus\xc8\x9binea c\xc4\x83 guvernarea unei \xc8\x9b\xc4\x83ri era divin\xc4\x83 iar regii primeau puterea de la Dumnezeu. El a scris, in 1681, Discurs asupra istoriei universale, care cuprindea principiile de baz\xc4\x83 ale viziunii religioase asupra istoriei. A \xc3\xaencercat s\xc7\x8e revin\xc7\x8e la \xc3\xaen\xc8\x9belegerea religioas\xc7\x8e a istoriei. \xc3\x8en 1688 a scris Istoria Bisericilor Protestante._NEWLINE_Jean Bolland (18 august 1596 \xe2\x80\x93 12 septembrie 1665), preot iezuit \xc8\x99i hagiograf flamand, a scris \xc3\xaen Acta Santctorum, o colec\xc8\x9bie a vie\xc8\x9bilor sfin\xc8\x9bilor, publicat\xc7\x8e la Antwerpen \xc8\x99i Bruxelles, un text enciclopedic ce reune\xc8\x99te documente, v\xc7\x8ezute critic, despre vie\xc8\x9bile sfin\xc8\x9bilor cre\xc8\x99tini. A scris doar \xc3\xaenceputul, opera sa fiind continuat\xc7\x8e de succesorii s\xc7\x8ei bollandi\xc8\x99ti, form\xc3\xa2ndu-se, astfel, Societatea Bollandi\xc8\x99tilor._NEWLINE_Jean Mabillon (23 noiembrie 1632 \xe2\x80\x93 27 decembrie 1707), c\xc7\x8elugar \xc8\x99i savant francez benedictin, considerat fondatorul paleografiei \xc8\x99i diplomaticii, a scris despre Vie\xc8\x9bile Sfintilor Benedictini, \xc3\xaen 1668, \xc8\x99i a editat Opera Sf\xc3\xa2ntului Bernand. \xc3\x8en 1681 a scris De re diplomatica, \xc3\xaen care a abordat problemele privind diferite tipuri de scrieri medievale \xc8\x99i manuscrise, fiind, astfel, fondatorul paleografiei latine. Ludovic al XIV-lea l-a trimis s\xc7\x8e c\xc7\x8el\xc7\x8etoreasc\xc4\x83 \xc3\xaen Europa pentru a achizi\xc8\x9biona manuscrise rare pentru biblioteca regal\xc7\x8e._NEWLINE_Bernard de Montfaucon (13 ianuarie 1655\xe2\x80\x9321 decembrie  1741) a fost c\xc7\x8elug\xc7\x8er \xc8\x99i savant benedictin, unul dintre fondatorii paleografiei, a scris Antichitatea explicat\xc7\x8e \xc8\x99i reprezentat\xc7\x8e prin figuri. \xc3\x8en 1702 a scris Diarium Italicum, iar \xc3\xaen 1708 a publicat Paleographia graeca.\n_START_SECTION_\nIstoriografia Iluminist\xc7\x8e (1700-1800)\n_START_PARAGRAPH_\nIluminismul numit \xc8\x99i Epoca Luminilor sau Epoca Ra\xc8\x9biunii a fost  o mi\xc8\x99care ideologic\xc4\x83 \xc8\x99i cultural\xc4\x83, antifeudal\xc4\x83, desf\xc4\x83\xc8\x99urat\xc4\x83 \xc3\xaen perioada preg\xc4\x83tirii \xc8\x99i \xc3\xaenf\xc4\x83ptuirii revolu\xc8\x9biilor din secolele XVII-XIX \xc3\xaen \xc8\x9b\xc4\x83rile Europei, ale Americii de Nord \xc8\x99i ale Americii de Sud \xc8\x99i av\xc3\xa2nd drept scop crearea unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi \xe2\x80\x9era\xc8\x9bionale\xe2\x80\x9d, prin r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea culturii, a \xe2\x80\x9eluminilor\xe2\x80\x9d \xc3\xaen mase. Iluminismul este o replic\xc4\x83 la adresa barocului, \xc3\xaen \xc3\xaencercarea de a \xc3\xaenl\xc4\x83tura dogmele religioase \xc8\x99i de a propaga luminarea maselor pe baza experien\xc8\x9bei proprii. Curent ideologic \xc8\x99i cultural,  promova  ra\xc8\x9bionalismului, avand  caracter laic, antireligios, anticlerical. Comb\xc4\x83tea  fanatismul  dogmelor \xc8\x99i era pentru r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea culturii \xc3\xaen popor \xc8\x99i o literatur\xc4\x83 preocupat\xc4\x83 de problemele sociale \xc8\x99i morale.\n_START_SECTION_\nIluminismul francez\n_START_PARAGRAPH_\nS-a remarcat Jean Jacques Rousseau (n. 28 iunie 1712 - d. 2 iulie 1778),  un filozof francez de origine genevez\xc4\x83, scriitor \xc8\x99i compozitor, unul dintre cei mai ilu\xc8\x99tri g\xc3\xa2nditori ai Iluminismului. A influen\xc8\x9bat hot\xc4\x83r\xc3\xaetor, al\xc4\x83turi de Voltaire \xc8\x99i Diderot, spiritul revolu\xc8\x9bionar, principiile de drept \xc8\x99i con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba social\xc4\x83 a epocii; ideile lui se reg\xc4\x83sesc masiv \xc3\xaen schimb\xc4\x83rile promovate de Revolu\xc8\x9bia francez\xc4\x83 din 1789. A scris Discurs asupra originii \xc8\x99i fundamentelor inegalit\xc7\x8e\xc8\x9bii \xc3\xaentre oameni._NEWLINE_Charles de Secondat, baron de Montesquieu (n.18 ianuarie 1689 - d.10 februarie 1755) a activat \xc3\xaen calitate de consilier (1714) \xc3\xaen parlamentul de la Bordeaux, devenind, dup\xc4\x83 moartea unuia din unchii s\xc4\x83i, c\xc4\x83ruia i-a mo\xc8\x99tenit titlul \xc8\x99i func\xc8\x9bia, pre\xc8\x99edintele acestui parlament (1716 - 1728) . \xc3\x8en 1728, a devenit membru al Academiei Franceze. \xc3\x8en calitate de teoretician, a scris, \xc3\xaen 1734, o diserta\xc8\x9bie istoric\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 asupra \xc3\xaenfloririi \xc8\x99i dec\xc4\x83derii Romei, intitulat\xc4\x83 Consid\xc3\xa9rations sur les causes de la grandeur des Romains et de leur d\xc3\xa9cadence (Considera\xc8\x9bii asupra cauzelor m\xc4\x83re\xc8\x9biei \xc8\x99i decaden\xc8\x9bei romanilor), \xc3\xaen care afirm\xc4\x83 c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eRoma a oferit spectacolul unei fascinante pervertiri a firii umane, al unei patologii la care republicile sunt extrem de vulnerabile. Spiritul legilor (1748), debuteaz\xc4\x83 cu o scurt\xc4\x83 discu\xc8\x9bie despre legi, \xc3\xaen general. \xc3\x8en cartea I, Capitolul III, sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 \xe2\x80\x9elegea, \xc3\xaen general, este ra\xc8\x9biunea omeneasc\xc4\x83 \xc3\xaen m\xc4\x83sura \xc3\xaen care ea guverneaz\xc4\x83 toate popoarele de pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt iar legile politice \xc8\x99i civile ale fiec\xc4\x83rui popor nu trebuie s\xc4\x83 fie dec\xc3\xa2t cazuri particulare la care se aplic\xc4\x83 aceast\xc4\x83 ra\xc8\x9biune omeneasc\xc4\x83\xe2\x80\x9c. Scopul deliberat al lui Montesquieu \xc3\xaen aceast\xc4\x83 carte este s\xc4\x83 explice legile umane \xc8\x99i legile sociale. Conform lui, tot ceea ce exist\xc4\x83 are legile sale, \xe2\x80\x9eDivinitatea\xe2\x80\x9c are legile sale, \xe2\x80\x9elumea material\xc4\x83\xe2\x80\x9c \xc8\x99i \xe2\x80\x9esubstan\xc8\x9bele superioare omului\xe2\x80\x9c au, la r\xc3\xa2ndul lor, legi proprii. Cartea este un studiu comparativ, concentrat asupra a trei tipuri de guvernare (republic\xc4\x83, monarhie \xc8\x99i despotism), fiind realizat sub influen\xc8\x9ba ideilor lui John Locke._NEWLINE_Voltaire (n. 21 noiembrie 1694, la Paris - d. 30 mai 1778, la Paris), a fost un scriitor \xc8\x99i filozof al Iluminismului francez. Din pricina viziunilor sale critice, pe care le red\xc4\x83 \xc3\xaen batjocur\xc4\x83, a fost \xc3\xaentemni\xc8\x9bat \xc3\xaen 1717 pentru unsprezece luni la Bastilia. Fiind amenin\xc8\x9bat de o nou\xc4\x83 arestare \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, a petrecut un timp (din 1726 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1729) \xc3\xaen Anglia. Acolo, el a fost influen\xc8\x9bat de empirismul lui John Locke, Empirismus, \xc8\x99i de nou-ap\xc4\x83rutul deism. \xc3\x8en ale sale Lettres philosophiques, a detaliat liberalismul englez (1731). Ca deist, Voltaire a practicat criticismul \xc3\xaen fiecare form\xc4\x83 a religiei institu\xc8\x9bionale, dar \xc8\x99i \xc3\xaen ne\xc3\xaen\xc8\x9belegerile politice. El s-a autonumit Theist, un om cu credin\xc8\x9ba \xc3\xaen Dumnezeu, dar care a renun\xc8\x9bat la cre\xc8\x99tinism. C\xc3\xa2nd a fost emis un nou mandat de arestare \xc3\xaempotriva lui, \xc3\xaen 1734, el a fugit \xc3\xaen Lorena.  A scris lucr\xc7\x8eri ca Istoria Rusiei \xc3\xaen timpul lui Petru cel Mare, "Secolul lui Ludovic al XIV-lea,  Eseu asupra moravurilor \xc8\x99i spiritul na\xc8\x9biunilor \xc8\x99i Scrieri Filosofice. "Scopul meu suprem", scria el, \xc3\xaen 1739, "nu este o istoria politic\xc4\x83 sau militar\xc4\x83, aceasta este istoria artelor,  comer\xc8\x9bului, civiliza\xc8\x9biei - \xc3\xaentr-un cuv\xc3\xa2nt, - a min\xc8\x9bii umane." _NEWLINE_Nicolas de Condorcet, marchiz  de Condorcet, (n. 17 septembrie 1743  - d. 29 martie 1794   ), un filosof, pedagog, matematician, politolog, economist \xc8\x99i om politic francez, a scris "Schi\xc8\x9ba asupra tabloului istoric al progresului spiritului uman".\n_START_SECTION_\nIluminismul britanic\n_START_PARAGRAPH_\nDavid Hume (n. 26 aprilie 1711 - d. 25 august 1776), un filozof, istoric \xc8\x99i economist sco\xc8\x9bian, un adept al empirismului, unul dintre reprezentan\xc8\x9bii cei mai de seam\xc4\x83 ai Iluminismului sco\xc8\x9bian, a scris, \xc3\xaen Istoria Angliei, c\xc7\x8e geografia \xc8\x99i clima influen\xc8\x9beaz\xc7\x8e caracterul na\xc8\x9biunilor._NEWLINE_William Robertson  (19 septembrie 1721\xe2\x80\x9311  iunie 1793), istoric sco\xc8\x9bian, a scris Istoria Sco\xc8\x9biei \xc8\x99i Istoria Regatului \xc3\xaemp\xc7\x8eratului Carol al V-lea._NEWLINE_Edward Gibbon (n. 27 aprilie 1737- d.16 ianuarie 1794) a fost un istoric englez \xc8\x99i membru al parlamentului britanic. Cea mai faimoas\xc4\x83 lucrare a sa este Istoria declinului \xc8\x99i pr\xc4\x83bu\xc8\x99irii Imperiului Roman, care a fost publicat\xc4\x83 \xc3\xaen \xc8\x99ase volume, \xc3\xaentre anii 1776 \xc8\x99i 1788. Operele sale sunt renumite pentru calitate, ironia prozei, folosirea surselor primare \xc8\x99i denigrarea deschis\xc4\x83 a religiei organizate.\n_START_SECTION_\nIluminismul german\n_START_PARAGRAPH_\nGottfried Wilhelm von Leibniz (n.1 iulie 1646- d. 14 noiembrie 1716 ) este un filozof \xc8\x99i matematician german, unul dintre cei mai importan\xc8\x9bi filozofi de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XVII-lea \xc8\x99i \xc3\xaenceputul celui de al XVIII-lea, unul din \xc3\xaentemeietorii iluminismului german, a sustinut existen\xc8\x9ba \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 a lui Dumnezeu si consider\xc4\x83, \xc3\xaen spiritul unui optimism conformist, c\xc4\x83 lumea noastr\xc4\x83, creat\xc4\x83 de Dumnezeu, este "cea mai bun\xc4\x83 dintre toate lumile posibile"._NEWLINE_Immanuel Kant (n. 22 aprilie 1724 - d. 12 februarie 1804 ), filozof german, unul din cei mai mari g\xc3\xa2nditori din perioada iluminismului \xc3\xaen Germania, socotit unul din cei mai mari filozofi din istoria culturii apusene, prin fundamentarea idealismului critic. A exercitat o enorm\xc4\x83 influen\xc8\x9b\xc4\x83 asupra dezvolt\xc4\x83rii filozofiei \xc3\xaen timpurile moderne. A scris .Critica Ra\xc8\x9biunii Pure - o celebr\xc4\x83 lucrare filosofic\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en iluminismul german s-au mai remarcat Johann Joachim Winckelmann, Justus M\xc3\xb6ser (Istoria Principatului Osnabruck), Johann Gottfried von Herder cu lucrarea Idei asupra filosofiei istorice a omenirii.\n_START_SECTION_\nRomantism\n_START_PARAGRAPH_\nRomantismul s-a ridicat \xc3\xaempotriva ra\xc8\x9biunii \xc8\x99i credin\xc8\x9bei \xc3\xaen perfectibilitatea omului, \xc3\xaempotriva solu\xc8\x9biilor reformatoare aristocratice reformatoare, \xc3\xaempotriva iluminismului \xc8\x99i proiectelor sociale. S-a axat pe primatul imagina\xc8\x9biei, pe intui\xc8\x9bie, pe sentimente, afectivitate, identitate \xc8\x99i unicitatea valorii fiec\xc4\x83rui om. Iluminismul reprezenta elementul ra\xc8\x9biunii, pe c\xc3\xa2nd romantismul reprezenta imagina\xc8\x9bia \xc8\x99i sentimentele. Despotismul luminat \xc8\x99i iluminismul au fost reformatoare \xc3\xaen concep\xc8\x9bia lui Montesquieu. Romantismul a fost \xc3\xaens\xc4\x83 revolu\xc8\x9bionar \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, secolul al XIX-lea fiind denumit "secolul revolu\xc8\x9biilor" \xc8\x99i "secolul romantismului". Curentul cultural s-a n\xc4\x83scut \xc3\xaen Germania, Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i Anglia, ini\xc8\x9bial, fiind prezent \xc3\xaen domeniul artelor, muzicii, poeziei, picturii, literaturii, p\xc4\x83trunz\xc3\xa2nd \xc8\x99i \xc3\xaen domeniul istoriei. Discursul istoric a reflectat viziunea romantic\xc4\x83 asupra societ\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i lumii. Sentimentul romantic a fost prezent \xc3\xaen muzic\xc4\x83 german\xc4\x83, prin Ludwig von Beethoven, prin lucr\xc4\x83rile sale, precum Simfonia a III-a Eroica, fiind considerat\xc4\x83 sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul clasicismului \xc8\x99i \xc3\xaenceputul romantismului, fiind compus\xc4\x83 \xc3\xaen 1803-1804, dedicat\xc4\x83, ini\xc8\x9bial, lui Napoleon, de\xc8\x99i compozitorul era admirator al idealurilor revolu\xc8\x9bionare franceze democratice \xc8\x99i republicane. S-au remarcat \xc8\x99i pictori ca Theodore Gericault, sau Eugene Delacroix - care a pictat "Libertatea conduc\xc3\xa2nd poporul"._NEWLINE_Na\xc8\x9bionalismul a luat amploare pe fondul \xc3\xaenceputului romantismului. Apare conceptul de na\xc8\x9biune ce va fi centrul artei romantice, centrul filosofiei sale, politice prin sublinierea aspira\xc8\x9biei c\xc4\x83tre statul na\xc8\x9bional, concept necunoscut p\xc3\xa2n\xc4\x83 atunci. Ideea na\xc8\x9bional\xc4\x83 a separat epoca de dup\xc4\x83 Revolu\xc8\x9bia Francez\xc4\x83 de Iluminism, schimb\xc3\xa2nd harta Europei \xc8\x99i promov\xc3\xa2nd ideea na\xc8\x9bional\xc4\x83 \xc8\x99i na\xc8\x9bionalismul care const\xc4\x83 \xc3\xaen lupta cu alte na\xc8\x9biuni, confruntarea cu valorile vecinilor, ceea ce a dus la apari\xc8\x9bia unei identit\xc4\x83\xc8\x9bi separate \xc8\x99i a unei mitologii na\xc8\x9bionale separate. Na\xc8\x9bionalismul \xc8\x99i-a f\xc4\x83cut apari\xc8\x9bia \xc3\xaen Germania, \xc3\xaen contextul r\xc4\x83zboaielor napoleoniene, care au urmat revolu\xc8\x9biei franceze. Fran\xc8\x9ba a descoperit conceptul de stat na\xc8\x9bional, identitatea german\xc4\x83 fiind creat\xc4\x83 \xc3\xaen lupta anti-napoleonian\xc4\x83. Apare cuv\xc3\xa2ntul "Volkstum"-na\xc8\x9bionalitate._NEWLINE_Johann Gottlieb Fichte s-a remarcat ca filosof german ce a redactat, in Berlinul ocupat de francezi, Adresele c\xc4\x83tre na\xc8\x9biunea german\xc4\x83, \xc3\xaen care \xc3\xaendeamn\xc4\x83 la lupt\xc4\x83 pentru eliberarea \xc8\x99i sustinerea superiorit\xc4\x83\xc8\x9bii poporului german asupra celorlalte. La francezi apare ideea caracterului excep\xc8\x9bional al propriei na\xc8\x9biuni, ideea misiunii istorice._NEWLINE_Jules Michelet a considerat c\xc4\x83 francezii sunt cei care duc omenirea c\xc4\x83tre progres \xc8\x99i libertate, Fran\xc8\x9ba fiind denumit\xc4\x83 apostolul libert\xc4\x83\xc8\x9bii. Secolul al XIX-lea a fost, astfel, denumit \xc8\x99i "secolul na\xc8\x9bionalismului". Romantismul se va \xc3\xaentoarce c\xc4\x83tre studierea trecutului, istoria devenind una dintre \xc8\x99tiin\xc8\x9bele cele mai importante. Unitatea de limb\xc4\x83 \xc8\x99i con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba destinului istoric comun devin ingredientele principale ale identit\xc4\x83\xc8\x9bilor na\xc8\x9bionale.  Atrac\xc8\x9bia principala va fi pentru epoca medieval\xc4\x83, cea mai potrivit\xc4\x83 pentru a r\xc4\x83spunde sensibilit\xc4\x83\xc8\x9bii romantice, termenul de "romance" fiind o nara\xc8\x9biune eroic\xc4\x83, \xc3\xaen proz\xc4\x83 sau \xc3\xaen versuri._NEWLINE_\xc3\x8en Fran\xc8\x9ba se remarc\xc4\x83 revenirea interesului pentru Evul Mediu. \xc3\x8en 1802, Fran\xc3\xa7ois-Ren\xc3\xa9 de Chateaubriand a publicat Geniul Cre\xc8\x99tinismului, apologie a credin\xc8\x9bei cre\xc8\x99tine, care va contribui la rena\xc8\x99terea cre\xc8\x99tinismului \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba dup\xc4\x83 c\xc4\x83derea imperiului. Una dintre ipostazele revaloriz\xc4\x83rii Evului mediu a fost preferin\xc8\x9ba pentru arhitectur\xc4\x83 gotic\xc4\x83 \xc8\x99i nostalgia dup\xc4\x83 ruinele medievale. Goticul a fost considerat cea mai sublim\xc4\x83 expresie artistic\xc4\x83 a cre\xc8\x99tinit\xc4\x83\xc8\x9bii, \xc3\xaen timp ce germanii \xc8\x99i francezii sunt \xc3\xaen competi\xc8\x9bie pentru a proclam\xc4\x83 stilul gotic ca stil na\xc8\x9bional. Goticul era mai apreciat \xc8\x99i dec\xc3\xa2t clasicismul grecesc mo\xc8\x99tenit din secolul XVIII. Arhitectura gotic\xc4\x83 era ra\xc8\x9bional\xc4\x83, ordonat\xc4\x83, simetric\xc4\x83 \xc8\x99i finit\xc4\x83. \xc3\x8en arhitectura european\xc4\x83 apare stilul neo-gotic, care reia temele principale ale stilului gotic medieval, fiind construite edificii ca Palatul Windsor, Palatul Westminster, Palatul Parlamentului de la Pesta, Palatul Neuschwanstein._NEWLINE_\xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 se remarc\xc4\x83 poe\xc8\x9bi precum Sir Walter Scott (1771-1832), creatorul romanului istoric. A tradus din literatur\xc4\x83 german\xc4\x83 "Sturm und Drang", iar \xc3\xaen 1817 a publicat romanul istoric Rob Roy. \xc3\x8en 1819 a publicat Ivanhoe, ce avea ca tema evul mediu \xc3\xaen secolul XII.  Romanul istoric transform\xc4\x83 istoria \xc3\xaen cel mai popular subiect. Consacr\xc4\x83 istoria scris\xc4\x83 ca o istorie narativ\xc4\x83, trecutul fiind re\xc3\xaenviat, fiind descrise costumele \xc8\x99i cl\xc4\x83dirile, dar lipseau elementele de analiz\xc4\x83 \xc8\x99i de medita\xc8\x9bie specifice literaturii istorice din secolul anterior. Astfel, literatura a \xc3\xaenlocuit filosofia._NEWLINE_\xc3\x8en Fran\xc8\x9ba s-au remarcat: Victor Hugo (care a scris Mizerabilii \xc8\x99i Notre Dame de Paris); Marie Henry Beyle Stendhal (care a scris Ro\xc8\x99u \xc8\x99i Negru \xc8\x99i M\xc4\x83n\xc4\x83stirea din Parma); Alfred de Vigny (care a scris Cinq Mars) \xc8\x99i Alexandre Dumas. Interesul pentru istorie a decurs \xc8\x99i din faptul c\xc4\x83 istoria vine peste oameni. Revolu\xc8\x9bia francez\xc4\x83 a fost o obsesie a istoriografiei europene p\xc3\xa2n\xc4\x83 la jum\xc4\x83tatea secolului, atunci c\xc3\xa2nd a izbucnit o revolu\xc8\x9bie la nivel european._NEWLINE_Istoriografia romantic\xc4\x83 german\xc4\x83 s-a dezvoltat pe baza unor tradi\xc8\x9bii universitare \xc8\x99i culturale ale lumii germane. Istoria era studiat\xc4\x83 \xc3\xaen universit\xc4\x83\xc8\x9bi pentru stabilirea mentalit\xc4\x83\xc8\x9bii unit\xc4\x83\xc8\x9bii na\xc8\x9bionale germane. Universitatea din Berlin a devenit un centru al studiilor de istorie \xc3\xaen timp ce Prusia a \xc3\xaencercat s\xc4\x83 \xc8\x99tearg\xc4\x83 umilin\xc8\x9ba \xc3\xaenfr\xc3\xa2ngerii de la 1800. \xc3\x8en domeniul istoriei, universitatea din Gottingen a r\xc4\x83mas extrem de important\xc4\x83, astfel, \xc8\x99i-au f\xc4\x83cut apari\xc8\x9bia metoda istoric\xc4\x83 modern\xc4\x83. Folosindu-se de surse istorice \xc8\x99i dovedind spirit critic, analiz\xc3\xa2nd \xc8\x99i demont\xc3\xa2nd miturile \xc8\x99i legendele istoriei romane, Berthold Georg Niebuhr a scris Istoria Roman\xc4\x83. Pe aceea\xc8\x99i linie,  Friedrich Carl von Savigny a studiat istoria dreptului roman._NEWLINE_Leopold von Ranke (21 decembrie 1795-23 mai 1886) a fost un istoric german extrem de productiv, care a scris o oper\xc4\x83 vast\xc4\x83, printre care: Istoria popoarelor germane \xc8\x99i romane (1824), Istoria papilor, bisericii \xc8\x99i statului, Istoria reformei \xc3\xaen Germania (1839-1847); Prin\xc8\x9bii \xc8\x99i popoarele din sudul Europei, \xc3\xaen secolele XVI \xc8\x99i XVII (1827);  Revolu\xc8\x9bia s\xc3\xa2rb\xc4\x83.  Din documente s\xc3\xa2rbe\xc8\x99ti \xc8\x99i comunic\xc4\x83ri (1829);   Papii din ultimele patru secole (1834-1836); Istoria Fran\xc8\x9bei \xc3\xaen secolele XVI \xc8\x99i XVII (1852-1861); Istoria germanilor \xc3\xaen secolele XVI \xc8\x99i XVII (1859-1869); Originea R\xc4\x83zboiului de \xc8\x99apte ani (1871); Originea \xc8\x99i \xc3\xaenceputul r\xc4\x83zboaielor revolu\xc8\x9bionare \xc3\xaen 1791 \xc8\x99i 1792 (1875); Serbia \xc8\x99i Turcia \xc3\xaen secolul al XIX - lea (1879); Hardenberg \xc8\x99i istoria statului prusac 1793-1813 (1877);  Frederic cel Mare \xc8\x99i Friedrich Wilhelm al IV-lea. Dou\xc4\x83 biografii (1878); Istoria lumii, 6 vols (1881-1885)._NEWLINE_A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 istoricul are datoria de a scrie istoria a\xc8\x99a cum a fost ea cu adev\xc4\x83rat \xc8\x99i c\xc4\x83 nu trebuie s\xc4\x83 abordeze ipoteze nedovedite \xc8\x99i imaginare, motivate de lipsa obiectivit\xc4\x83\xc8\x9bii documentelor din arhiv\xc4\x83. A utilizat \xc3\xaen scrierile sale o mare cantitate de documente, inclusiv rapoartele ambasadorilor vene\xc8\x9bieni \xc8\x99i a pus accent pe ideea de stat, considerat forma superioar\xc4\x83 de organizare a istoriei._NEWLINE_Friedrich Dohlmann a studiat revolu\xc8\x9biile, fiind preocupat de realizarea unit\xc4\x83\xc8\x9bii na\xc8\x9bionale a Germaniei, dar \xc8\x99i de modul de p\xc4\x83strare a tradi\xc8\x9biilor \xc3\xaen fa\xc8\x9b\xc4\x83 for\xc8\x9belor revolu\xc8\x9bionare. A scris Istoria Revolu\xc8\x9biei engleze \xc8\x99i Istoria Revolu\xc8\x9biei franceze._NEWLINE_Heinrich von Sybel a fost preocupat de protejarea Germaniei de o catastrof\xc4\x83 similar\xc4\x83 prin care a traversat Fran\xc8\x9ba \xc3\xaen timpul dictaturii iacobine. A scris Istoria perioadei revolu\xc8\x9biei, studiind arhivele din Paris \xc8\x99i a prezentat revolu\xc8\x9bia ca un dezastru pentru masele populare._NEWLINE__NEWLINE_Johann Gustav Droysen a scris  Istoria elenismului \xc8\x99i Istoria politicii Prusiei, relev\xc3\xa2nd eforturile familiei Hohenzollern pentru a realiza unitatea Germaniei._NEWLINE_\xc3\x8en Fran\xc8\x9ba, problema cea mai dezb\xc4\x83tut\xc4\x83 a fost cea social\xc4\x83, to\xc8\x9bi istoricii scriind despre istoria revolu\xc8\x9biei franceze._NEWLINE_Jules Michelet (1798-1874), profesor la College de France \xc8\x99i la Sorbona, a scris c\xc4\x83 na\xc8\x9biunea are rol mistic, definind na\xc8\x9biunea pe baza limbii comune \xc8\x99i a miturilor istorice. Na\xc8\x9biunea, patria, Fran\xc8\x9ba, poporul sunt una. Na\xc8\x9biunea avea un singur spirit, dedicat libert\xc4\x83\xc8\x9bii. A scris Istoria Fran\xc8\x9bei \xc3\xaen 18 volume, Istoria Revolu\xc8\x9biei Franceze \xc3\xaen 7 volume.. \xc3\x8en "Poporul" a reluat problema spiritului na\xc8\x9bional francez: un popor, o \xc8\x9bar\xc4\x83, o Fran\xc8\x9b\xc4\x83!  \xc3\x8en Tabloul Fran\xc8\x9bei, a vorbit despre: realizarea unit\xc4\x83\xc8\x9bii Fran\xc8\x9bei prin unirea provinciilor; asprimea \xc8\x99i dorin\xc8\x9ba de libertate social\xc4\x83 a locuitorilor Bretaniei; geniul de sintez\xc4\x83 din Poitou, bog\xc4\x83\xc8\x9bia \xc8\x99i rodnicia ogoarelor de la Midi, frumuse\xc8\x9bile naturale ale Pirineilor; grani\xc8\x9bele naturale; du\xc8\x99manul str\xc4\x83in -Anglia; Parisul v\xc4\x83zut ca centrul Fran\xc8\x9bei. \xc3\x8en C\xc4\x83derea Bastiliei a vorbit despre: personajul colectiv - poporul; instinctul libert\xc4\x83\xc8\x9bii; rolul Fran\xc8\x9bei de apostol al libert\xc4\x83\xc8\x9bii; solidaritatea poporului._NEWLINE_Augustin Jacques Nicolas Thierry (1795-1856) vedea istoria ca o dram\xc4\x83. A studiat rivalita\xc8\x9bile de clas\xc4\x83 \xc8\x99i rivalit\xc4\x83\xc8\x9bile na\xc8\x9bionale. A scris Istoria cuceririi Angliei de c\xc4\x83tre normanzi \xc8\x99i Scrieri asupra Istoriei Fran\xc8\x9bei. \xc3\x8en Anglia vedea o rezisten\xc8\x9b\xc4\x83 "na\xc8\x9bional\xc4\x83" a saxonilor \xc3\xaempotriva nobililor normanzi. \xc3\x8en Fran\xc8\x9ba vedea o domina\xc8\x9bie a nobilimii germanice france asupra poporului galo-roman. Starea a III-a era v\xc4\x83zut\xc4\x83 ca "rasa cuceri\xc8\x9bilor", care lupta \xc3\xaempotriva nobilimii ce reprezenta "rasa cuceritorilor". \xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, consider\xc4\x83 c\xc4\x83 galo-romanii se vor elibera prin revolu\xc8\x9bie._NEWLINE_Amedes Simon Dominique Thierry (1797-1873) a scris Istoria galilor - \xc3\xaen trei volume, Istoria Galiei sub administra\xc8\x9bie roman\xc4\x83 \xc8\x99i a lansat, \xc3\xaen 1850, teza originii celtice a francezilor, romanii fiind descri\xc8\x99i ca ni\xc8\x99te cuceritori str\xc4\x83ini._NEWLINE_Adolphe Thiers (1797-1873), care a fost premier \xc8\x99i pre\xc8\x99edinte al Fran\xc8\x9bei, a scris Istoria Revolu\xc8\x9bie Franceze, simpatiz\xc3\xa2ndu-l pe Napoleon. A mai scris Istoria Consulatului \xc8\x99i a Imperiului, cre\xc3\xa2nd mitul lui Napoleon._NEWLINE_Edgar Quinet (1803-1875), reputat istoric, scriitor \xc8\x99i om politic, profesor la College de France, a scris: Geniul Religiilor; Revolu\xc8\x9biile din Italia; Revolu\xc8\x9bia Francez\xc4\x83; Istoria campaniei din 1805 \xc8\x99i Asediul Parisului \xc8\x99i ap\xc4\x83rarea na\xc8\x9bional\xc4\x83. A fost dezam\xc4\x83git de poporul francez, care \xc8\x99i-a abandonat libertatea sub Napoleon al III-lea, astfel, transfer\xc4\x83 rolul de "apostol al libert\xc4\x83\xc8\x9bii" c\xc4\x83tre SUA._NEWLINE_\xc3\x8en Anglia, s-a remarcat Thomas Carlyle (1795-1881), care a fost istoric sco\xc8\x9bian. Influen\xc8\x9bat de literatura german\xc4\x83, a tradus opera lui Goethe, a scris Istoria Revolu\xc8\x9biei Franceze, pun\xc3\xa2nd accent pe eroi \xc8\x99i pe idealuri. A scris Istoria lui Frederic al II-lea al Prusiei. A pus accent pe pasiune \xc8\x99i, fiind subiectiv, a respins ra\xc8\x9biunea ._NEWLINE_Thomas Macaulay (1800-1859) ca istoric \xc8\x99i om politic sco\xc8\x9bian, membru al parlamentului britanic, ministru de r\xc4\x83zboi, s-a pronun\xc8\x9bat \xc3\xaempotriva absolutismului \xc8\x99i favorabil guvern\xc4\x83rii parlamentare, a scris Istoria Angliei, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu perioada lui Iacob al II-lea, \xc8\x99i Revolu\xc8\x9bia Glorioas\xc4\x83, fiind admirator al lui William al III-lea._NEWLINE_\xc3\x8en SUA, s-a remarcat istoricul William Hickling Prescott (1796-1859), care a absolvit univeristatea Harvard, a c\xc4\x83l\xc4\x83torit \xc3\xaen Europa, studiind arhivele din Spania \xc8\x99i a scris Istoria lui Ferdinand \xc8\x99i Isabela, iIstoria cuceririi Mexicului, Cucerirea Perului._NEWLINE_\xc3\x8en Rusia s-a remarcat Nicolai Mihailovici (1859-1919), care a fost scriitor \xc8\x99i istoric. A scris Istoria Statului Rus \xc3\xaen 12 volume, care reflect\xc4\x83 istoria na\xc8\x9bional\xc4\x83 rus\xc4\x83. Admirandu-i pe Ivan III \xc8\x99i pe Ivan cel Groaznic, lucrarea este tipic romantic\xc4\x83, cu caracter literar \xc8\x99i descriptiv._NEWLINE_\xc3\x8en Cehia s-a remarcat Franti\xc5\xa1ek Palack\xc3\xbd (1798-1876), care a studiat la Bratislava. Fiind interesat de istoria poporului s\xc4\x83u, a colec\xc8\x9bionat documentele despre istoria Boemiei \xc8\x99i a publicat Istoria Poporului boemian, \xc3\xaen cinci volume. A fost unul dintre liderii revolu\xc8\x9biei din 1848._NEWLINE_\xc3\x8en Polonia s-a remarcat Joachim Lelewel (1786-1861), care a fost profesor de istorie \xc3\xaen Polonia cucerit\xc4\x83 de Rusia, la Vilnius, \xc8\x99i care a participat la revolu\xc8\x9bia polonez\xc4\x83 din 1830. Dup\xc4\x83 represiunea ruseasc\xc4\x83 s-a refugiat \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i Belgia, scriind, \xc3\xaen limba  francez\xc4\x83, Geografia Evului Mediu, Istoria Poloniei \xc8\x99i Polonia \xc3\xaen Evul Mediu.\n_START_SECTION_\nIstorie filosofic\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc8\x9ba a traversat o perioad\xc4\x83 de evolu\xc8\x9bii politice, de la revolu\xc8\x9bia francez\xc4\x83 din 1789 \xc8\x99i instaurarea dictaturii iacobine din 1793, la proclamarea imperiului napoleonian \xc3\xaen 1804 \xc8\x99i, ulterior, la revolu\xc8\x9bia din iulie 1830, c\xc3\xa2nd au fost \xc3\xaenl\xc4\x83tura\xc8\x9bi Bourbonii \xc8\x99i a fost adus\xc4\x83 dinastia de Orleans. \xc3\x8en 1848 este proclamat\xc4\x83 a doua Republic\xc4\x83, iar \xc3\xaen 1852, Napoleon Louis Bonaparte se proclam\xc4\x83 \xc3\xaemp\xc4\x83rat, dar este detronat \xc3\xaen 1870, fiind impus\xc4\x83 a treia Republic\xc4\x83._NEWLINE_Aceste evolu\xc8\x9bii le-a tr\xc4\x83it \xc8\x99i Francois Guizot (1787-1874), care a fost istoric \xc8\x99i politic francez. Tat\xc4\x83l sau a fost ghilotinat \xc3\xaen 1794 de iacobini. Din 1805 a studiat dreptul la Paris. A tradus \xc3\xaen francez\xc4\x83 opera lui Gibbon, av\xc3\xa2nd cuno\xc8\x99tin\xc8\x9be despre limba \xc8\x99i civiliza\xc8\x9bia britanic\xc4\x83. Din 1812 a fost profesor de istorie la Sorbona. A intrat \xc3\xaen politic\xc4\x83 din 1814, odat\xc4\x83 cu c\xc4\x83derea lui Napoleon I. Dorea s\xc4\x83 se revin\xc4\x83 la principiile din 1789 \xc8\x99i 1791, pentru a evita totalitarismul de tip iacobin \xc8\x99i o nou\xc4\x83 dictatur\xc4\x83 militar\xc4\x83 ca cea a lui Napoleon. \xc3\x8en 1816-1822 a publicat multe lucr\xc4\x83ri care reflect\xc4\x83 g\xc3\xa2ndirea s\xc4\x83 de liberal-democrat\xc4\x83 \xc8\x99i parlamentar\xc4\x83, fiind ales deputat \xc3\xaen mai multe legislaturi._NEWLINE_\xc3\x8en 1828, a sus\xc8\x9binut la Sorbona faimosul s\xc4\x83u curs Istoria civiliza\xc8\x9biei \xc3\xaen Europa, \xc3\xaen auditoriu fiind multe persoane care nu erau studen\xc8\x9bi, printre care se afla \xc8\x99i Tocqueville. Cursul a devenit una dintre cele mai faimoase c\xc4\x83r\xc8\x9bi de istorie din epoca modern\xc4\x83. A devenit ministrul educa\xc8\x9biei \xc3\xaen 1832-1837\xc8\x99i a ini\xc8\x9biat reforma \xc3\xaen \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul modern din Fran\xc8\x9ba, \xc3\xaen 1833, prin legea Guizot. A activat c\xc4\x83 ambasador la Londra, contribuind la apropierea anglo-francez\xc4\x83 \xc8\x99i la dep\xc4\x83\xc8\x99irea rivalit\xc4\x83\xc8\x9bii din timpul r\xc4\x83zboaielor napoleoniene. A continuat \xc3\xaen politic\xc4\x83, \xc3\xaen calitate de ministru al afacerilor externe al Fran\xc8\x9bei. \xc3\x8en 1847 a devenit prim-ministrul Fran\xc8\x9bei. A fost demis \xc3\xaen 1848 \xc3\xaen contextul revolu\xc8\x9biei._NEWLINE_\xc3\x8en 1828 a scris Istoria civiliza\xc8\x9biei \xc3\xaen Europa. Lucrarea s\xc4\x83 marcheaz\xc4\x83 o ruptur\xc4\x83 total\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de istoriografia romantic\xc4\x83 \xc8\x99i revenirea la filosofia istoric\xc4\x83 \xc8\x99i politic\xc4\x83 a lui Montesquieu din secolul XVIII. A refuzat \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9birea arbitrar\xc4\x83 a istoriei europene \xc3\xaen istorii na\xc8\x9bionale. Este o istorie analitic\xc4\x83, problematizat\xc4\x83, nu o istorie narativ\xc4\x83, evenimen\xc8\x9bial\xc4\x83, \xc8\x99i nici o descriere cronologic\xc4\x83 a evenimentelor. Este o istorie a civiliza\xc8\x9biei v\xc4\x83zut\xc4\x83 sub toate aspectele, nu ca o istorie politic\xc4\x83 \xc8\x99i militar\xc4\x83. Nu este o istorie a personalit\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc8\x99i a eroilor. Este o istorie speculativ\xc4\x83 \xc8\x99i filosofic\xc4\x83, nu literar\xc4\x83. Lucrarea plaseaz\xc4\x83 \xc3\xaenceputul civiliza\xc8\x9biei europene \xc3\xaen secolul V. Teza central\xc4\x83 a operei sale este c\xc4\x83 esen\xc8\x9ba civiliza\xc8\x9biei europene este pluralismul \xc8\x99i diversitatea. Civiliza\xc8\x9bia european\xc4\x83 a fost teatrul unor \xc3\xaenfrunt\xc4\x83ri dintre principii, doctrine, idei, sisteme de organizare politic\xc4\x83 \xc8\x99i social\xc4\x83. Niciunul nu a \xc3\xaenvins definitiv, ele coexist\xc3\xa2nd \xc8\x99i gener\xc3\xa2nd progresul prin competi\xc8\x9bia dintre ele. Libertatea \xc8\x99i progresul derivau din competi\xc8\x9bia \xc8\x99i rivalitatea reciproc\xc4\x83. Apare, \xc3\xaen acest context, ideea central\xc4\x83 a liberalismului modern, prin fecunditatea competi\xc8\x9biei \xc8\x99i antagonismului. Lec\xc8\x9bia a II-a, de exemplu, trateaz\xc4\x83 sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul antichit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i tranzi\xc8\x9bia la civiliza\xc8\x9bia european\xc4\x83. Ea indic\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 toate civiliza\xc8\x9biile anterioare - fie c\xc4\x83 erau greac\xc4\x83, roman\xc4\x83 sau oriental\xc4\x83 - erau unitare. Societatea era dominat\xc4\x83 de un principiu unic, de o singur\xc4\x83 idee care guverna institu\xc8\x9biile, moravurile \xc8\x99i credin\xc8\x9bele.  Unitatea a generat stagnarea. Monotonia a eliminat \xc8\x99ans\xc4\x83 de progres. CIviliza\xc8\x9biile alc\xc4\x83tuite astfel au stagnat \xc8\x99i au dec\xc4\x83zut. Europa era o antitez\xc4\x83. \xc3\x8en epoca modern\xc4\x83, era o mare varietate de principii: puterea spiritual\xc4\x83 \xc8\x99i cea temporal\xc4\x83, elementul teocratic, monarhic, aristocratic, democratic, clasele sociale. Europa \xc3\xaembin\xc4\x83 sistemele, organiza\xc8\x9biile sociale, ideile \xc8\x99i sentimentele, care au fost variate \xc8\x99i \xc3\xaen Evul Mediu, ceea ce garanta cele 15 secole de progres. Guizot a numit acest fapt "o imens\xc4\x83 superioritate" a civiliza\xc8\x9biei europene._NEWLINE_Pluraritatea civiliza\xc8\x9biei europene dateaz\xc4\x83 din momentul na\xc8\x99terii sale, la c\xc4\x83derea imperiului roman, gener\xc3\xa2nd na\xc8\x99terea civiliza\xc8\x9biei europene din \xc3\xaembinarea a trei civiliza\xc8\x9bii distincte. Civiliza\xc8\x9bia roman\xc4\x83 a transmis Europei regimul municipal, obiceiurile, regulile, principiul libert\xc4\x83\xc8\x9bii, legisla\xc8\x9bia civic\xc4\x83 comun\xc4\x83, ideea puterii absolute, a majest\xc4\x83\xc8\x9bii sacre a \xc3\xaemp\xc4\x83ratului, principiile ordinii \xc8\x99i suveranit\xc4\x83\xc8\x9bii._NEWLINE_Organizarea bisericii cre\xc8\x99tine a salvat cre\xc8\x99tinismul \xc3\xaen momentul colapsului imperiului \xc8\x99i I-a unit pe barbari cu romanii. Transmite ideea separ\xc4\x83rii guvernan\xc8\x9bilor de guverna\xc8\x9bi, impunerea unei legi pentru guvernare, exercitarea st\xc4\x83p\xc3\xa2nirii f\xc4\x83r\xc4\x83 acceptul liber al voin\xc8\x9bei lor. Sus\xc8\x9bine principiul teocratic \xc8\x99i monarhiile absolute \xc3\xaen derimetrul libert\xc4\x83\xc8\x9bii supu\xc8\x99ilor._NEWLINE_Barbarii au transmis libertatea individual\xc4\x83, sentimentul personalit\xc4\x83\xc8\x9bii. Libertatea antic\xc4\x83 este libertatea cet\xc4\x83\xc8\x9beanului, \xc3\xaei apar\xc8\x9bine \xc8\x99i se sacrific\xc4\x83 pentru ora\xc8\x99 \xc8\x99i biseric\xc4\x83. Independen\xc8\x9ba personal\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 scop este barbar\xc4\x83 \xc8\x99i esen\xc8\x9bial\xc4\x83 pentru civiliza\xc8\x9bia european\xc4\x83._NEWLINE_Charles Alexis de Tocqueville (1805-1859) provenea dintr-o familie de nobili normanzi \xc8\x99i a studiat dreptul la Paris, devenind judec\xc4\x83tor. A frecventat cursurile \xc8\x9binute de Francois Guizot la Sorbona. \xc3\x8en august 1830 a depus jur\xc4\x83m\xc3\xa2ntul de credin\xc8\x9b\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de noul regim orleanist. \xc3\x8en aprilie 1831-martie 1832 a c\xc4\x83l\xc4\x83torit \xc3\xaen America, pretextul fiind studierea sistemului penitenciar american. A demisionat din justi\xc8\x9bie, iar \xc3\xaen 1833-1855 a efectuat c\xc4\x83l\xc4\x83torii \xc3\xaen Anglia. \xc3\x8en 1835 a publicat primul volum din Democra\xc8\x9bia \xc3\xaen America. \xc3\x8en 1840 a publicat al doilea volum din Democra\xc8\x9bia \xc3\xaen America. \xc3\x8en 1841 este ales membru al Academiei Franceze. \xc3\x8en aprilie 1848 este ales deputat \xc3\xaen Adunarea Constituant\xc4\x83 revolu\xc8\x9bionar\xc4\x83. A lucrat la constitu\xc8\x9bia celei de-a dou\xc4\x83 republici. \xc3\x8en 1849 a fost ministru de externe al Fran\xc8\x9bei. \xc3\x8en decembrie 1851 s-a retras din politic\xc4\x83 dup\xc4\x83 lovitur\xc4\x83 de stat a lui Napoleon al III-lea. \xc3\x8en 1852-1856 a redactat Vechiul Regim \xc8\x99i Revolu\xc8\x9bia._NEWLINE_A dezb\xc4\x83tut problema libert\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i egalit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i a apreciat c\xc4\x83 gestionarea raportului dintre aceste valori fundamentale este esen\xc8\x9bial\xc4\x83 pentru func\xc8\x9bionarea statului modern democratic. C\xc4\x83l\xc4\x83toria din America l-a marcat, p\xc4\x83trunz\xc3\xa2nd \xc3\xaentr-o lume a unei democra\xc8\x9bii profunde. Comentariile sale sunt mitologizate, perfec\xc8\x9biunea democra\xc8\x9biei americane fiind imaginar\xc4\x83. Cartea nu descrie doar democra\xc8\x9bia american\xc4\x83, ci \xc8\x99i democra\xc8\x9bia ideal\xc4\x83 sau utopic\xc4\x83. Sus\xc8\x9binea c\xc4\x83 egalitatea era inevitabil\xc4\x83, c\xc4\x83 va \xc3\xaenlocui inegalitatea Vechiului Regim. Consider\xc4\x83 c\xc4\x83 oamenii iubeau mai mult egalitatea dec\xc3\xa2t libertatea. Nu este preocupat de cauzele egalit\xc4\x83\xc8\x9bii, ci de consecin\xc8\x9bele acesteia. Concluzioneaz\xc4\x83 c\xc4\x83 egalitatea impus\xc4\x83 de revolu\xc8\x9bie e\xc8\x99ueaz\xc4\x83 \xc3\xaentr-o negare a libert\xc4\x83\xc8\x9bii. Libertatea este valoarea cea mai de pre\xc8\x9b a nobilimii. \xc3\x8ens\xc4\x83 egalitatea devenea inevitabil\xc4\x83, astfel, consider\xc4\x83 necesitatea \xc3\xaenglob\xc4\x83rii ideii de libertate al\xc4\x83turi de egalitate pentru c\xc4\x83 democra\xc8\x9bia s\xc4\x83 fie regimul politic al viitorului prin dezvoltarea institu\xc8\x9biilor \xc8\x99i moravurilor democratice. A pledat pentru institu\xc8\x9bii democratice pentru c\xc4\x83 asigurau libertatea. \xc3\x8en volumul I a prezentat institu\xc8\x9biile democratice, iar \xc3\xaen volumul II, a prezentat moravurile democratice, care indic\xc4\x83 diferen\xc8\x9ba dintre egalitatea social\xc4\x83 \xc8\x99i cea politic\xc4\x83. P\xc4\x83strarea libert\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaen condi\xc8\x9biile egalit\xc4\x83\xc8\x9bii st\xc4\x83 \xc3\xaen asocierea indivizilor \xc3\xaentr-o \xc8\x9bes\xc4\x83tur\xc4\x83 sau \xc3\xaentrep\xc4\x83trundere general\xc4\x83 de interese personale, asociate \xc3\xaen mii de feluri care asigura stabilitatea societ\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i libertatea indivizilor._NEWLINE_Analiz\xc3\xa2nd societatea, a definit clasa de mijloc, ar\xc4\x83t\xc3\xa2nd c\xc4\x83 societatea democratic\xc4\x83 era constituit\xc4\x83 dintr-o majoritate care are mai mult de pierdut dec\xc3\xa2t de c\xc3\xa2\xc8\x99tigat dintr-o revolu\xc8\x9bie. Oamenii care aveau mici averi erau cei mai numero\xc8\x99i. Democra\xc8\x9bia politic\xc4\x83 provine din democra\xc8\x9bia social\xc4\x83. Oamenii s\xc4\x83raci pot spera s\xc4\x83 se \xc3\xaembog\xc4\x83\xc8\x9beasc\xc4\x83. Mul\xc8\x9bi reu\xc8\x99esc. Nu era idealul de egalitate social\xc4\x83, dar sistemul oferea multe \xc8\x99anse \xc3\xaen mod liber. Tocqueville nu era \xc3\xaengrijorat de revolu\xc8\x9bie, ci de lipsa de ini\xc8\x9biativ\xc4\x83 \xc3\xaen statul democratic. Religia era esen\xc8\x9bial\xc4\x83 ca re\xc8\x9bea social\xc4\x83 ce aducea libertatea. Nivelul ridicat de cultur\xc4\x83 \xc8\x99i accesul la informa\xc8\x9bie erau esen\xc8\x9biale. El consider\xc4\x83 c\xc4\x83 \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, rela\xc8\x9bia este inegal\xc4\x83, egalitatea fiind mai puternic reprezentat\xc4\x83 \xc3\xaen imaginar dec\xc3\xa2t libertatea. Poporul prefer\xc4\x83 egalitatea \xc3\xaen locul libert\xc4\x83\xc8\x9bii. Tocqueville caut\xc4\x83 libertatea \xc3\xaen locul egalit\xc4\x83\xc8\x9bii. A \xc3\xaen\xc8\x9beles societatea viitorului, \xc3\xaen care clasa de mijloc avea s\xc4\x83 \xc3\xaenlocuiasc\xc4\x83 proletariatul._NEWLINE_\xc3\x8en Vechiul Regim \xc8\x99i Revolu\xc8\x9bia a scris c\xc4\x83 spiritul revolu\xc8\x9bionar nu este opus vechiului regim, ci este o crea\xc8\x9bie a acestuia, instinctul principal fiind centralizarea. Nu era o ruptur\xc4\x83, ci o continuitate. \xc3\x8en 1850 a redactat Amintirile, care acoper\xc4\x83 perioada 1848-1849, pe care nu le-a publicat. El \xc8\x99i-a ar\xc4\x83tat convingerile sale politice \xc8\x99i cele legate de filosofia istoriei, declar\xc3\xa2ndu-se un adversar al legilor istorice \xc8\x99i al socialismului. Totodat\xc4\x83, el declara c\xc4\x83 luptele politice ale viitorului se vor purta \xc3\xaen cadrul propriet\xc4\x83\xc8\x9bii, \xc3\xaentre egalitatea socialist\xc4\x83 \xc8\x99i libertatea capitalist\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nPozitivism\n_START_PARAGRAPH_\nLegile istoriei confer\xc4\x83 importan\xc8\x9ba social\xc4\x83 a \xc8\x99tiin\xc8\x9belor exacte. Istoria devine \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 atotputernic\xc4\x83, \xc3\xaen natur\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen societate exist\xc3\xa2nd raporturi precise de cauz\xc4\x83-efect, la fel  ca \xc3\xaen \xc8\x99tiin\xc8\x9bele exacte,sau \xc3\xaen teoria evolu\xc8\x9bionist\xc4\x83 dezvoltat\xc4\x83 de Charles Darwin \xc3\xaen "Originea speciilor" din 1859. Istoria ar putea avea legi exacte, fiind o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 riguroas\xc4\x83, cu mecanisme precise, care s\xc4\x83 prezic\xc4\x83 viitorul, nu s\xc4\x83 explice doar trecutul. Pozitivismul \xc8\x99i marxismul au fost demersuri \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, milit\xc3\xa2nd pentru evolu\xc8\x9bia societ\xc4\x83\xc8\x9bii umane, pentru realizarea unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi mai bune, dup\xc4\x83 studiul trecutului._NEWLINE_Pozitivismul este un curent filozofic a c\xc4\x83rui tez\xc4\x83 principal\xc4\x83 este c\xc4\x83 singura cunoa\xc8\x99tere autentic\xc4\x83 este cea \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83, iar aceasta nu poate veni dec\xc3\xa2t de la afirmarea pozitiv\xc4\x83 a teoriilor prin aplicarea strict\xc4\x83 a metodei \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice. Conceptul a fost introdus de Auguste Comte._NEWLINE_\xc3\x8en cadrul acestui curent, se afirm\xc4\x83  Claude Henri de Rouvroy, conte de Saint-Simon (1760-1825),  economist \xc8\x99i filosof francez. \xc3\x8en 1803, acesta a publicat Scrisoarea unui locuitor al Genevei c\xc4\x83tre contemporanii s\xc4\x83i. A considerat c\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9ba este noua religie, progresul omenirii prin industrie \xc8\x99i, de aceea, a sus\xc8\x9binut zeificarea \xc8\x99tiin\xc8\x9bei, mesianismul social \xc8\x99i politic (conceptul de "Omul Nou", "Societatea nou\xc4\x83" \xc8\x99i "Lumea Nou\xc4\x83"). Este fondatorul simonismului, ce militeaz\xc4\x83 venerarea \xc8\x99tiin\xc8\x9bei \xc8\x99i sus\xc8\x9bine cultul lui Issac Newton. Saint-Simon considera c\xc4\x83 societatea trebuie s\xc4\x83 fie condus\xc4\x83 de un consiliu al lui Newton, prezidat de matematicieni, iar lui Newton s\xc4\x83-i fie dedicate temple \xc8\x99i un mausoleu. Sus\xc8\x9binea conceptul de egalitate, mecanizarea fabricilor moderne, legea atrac\xc8\x9biei universale, iar du\xc8\x99manii religiei s\xc4\x83 fie izola\xc8\x9bi \xc8\x99i pedepsi\xc8\x9bi. Industria avea s\xc4\x83 fie viitoarea politic\xc4\x83 pozitiv\xc4\x83 bazat\xc4\x83 pe societatea ma\xc8\x99inilor. Catehismul industria\xc8\x99ilor sau Noul Cre\xc8\x99tinism preconizau un comunism utopic tehnocratic \xc8\x99i industrial. \xc3\x8en Noul Cre\xc8\x99tinism, guvernat de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, ra\xc8\x9bionalismul \xc8\x99i scientismul vor fi mo\xc8\x99tenite de pozitivism \xc8\x99i marxism. A explicat lumea alternativ, destinul omului alternativ, codul etic. _NEWLINE_Auguste Comte (1798-1857), matematician, filosof, secretarul lui Sait-Simon, a scris lucr\xc4\x83ri precum: Cursul de filosofie pozitiv\xc4\x83, Sistem de politic\xc4\x83 pozitiv\xc4\x83 sau tratat de sociologie instituind religia umanit\xc4\x83\xc8\x9bii sau Catehismul pozitivist. Cursul de filosofie pozitivist\xc4\x83 emite legea fundamental\xc4\x83 care cuprinde etapele istoriei umanit\xc4\x83\xc8\x9bii: 1. Starea teologic\xc4\x83 (feti\xc8\x99ism, politeism, monoteism); 2. Starea metafizic\xc4\x83 sau abstract\xc4\x83 (supranaturalul este \xc3\xaenlocuit de abstrac\xc8\x9biuni); 3. Starea pozitiv\xc4\x83 sau \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 (starea definitiv\xc4\x83 a inteligen\xc8\x9bei, \xc3\xaen\xc8\x9belegerea trecutului \xc8\x99i predic\xc8\x9bia viitorului, milit\xc3\xa2nd pentru o lume mai bun\xc4\x83). Ultima etap\xc4\x83 (starea pozitiv\xc4\x83 sau \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83) define\xc8\x99te o societate bazat\xc4\x83 pe ordine, progres \xc8\x99i altruism  (dragostea - ca principiu, ordinea - ca baz\xc4\x83, progresul - ca scop). \xc3\x8en acest mod, afirm\xc4\x83 Auguste Comte, omenirea putea realiza armonia dintre individ, societate \xc8\x99i univers, iar \xc3\xaen semn de respect pentru Saint-Simon, cel care a \xc3\xaentrebuin\xc8\x9bat pentru prima oar\xc4\x83 termenul de filozofie pozitivist\xc4\x83, acesta a fost proclamat marele preot al pozitivismului._NEWLINE_Auguste Comte a urm\xc4\x83rit crearea unei filosofii pozitiviste, corespunz\xc4\x83toare ultimului stadiu la care omenirea trebuia s\xc4\x83 aspire \xc3\xaen viziunea sa, dup\xc4\x83 ce a trecut prin faza teologic\xc4\x83 \xc8\x99i acea metafizic\xc4\x83, care erau considerate drept faze necesare \xc3\xaen dezvoltarea omenirii de la copil\xc4\x83rie spre maturitatea din cea de a treia faz\xc4\x83, a spiritului pozitiv. Pozitivismul, \xc8\x99tiin\xc8\x9ba \xc8\x99i filozofia pozitiv\xc4\x83 nu mai caut\xc4\x83 explicarea cauzelor obscure ale fenomenelor, ci se mul\xc8\x9bume\xc8\x99te cu studiul datelor experien\xc8\x9bei. Acest studiu nu este \xc3\xaens\xc4\x83 o simpl\xc4\x83 compila\xc8\x9bie de date, ci tinde s\xc4\x83 descopere legile care guverneaz\xc4\x83 grupele de date \xc8\x99i fapte care corespund diferitelor \xc8\x99tiin\xc8\x9be fundamentale. \xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te clasificarea \xc8\x99tiin\xc8\x9belor, potrivit lui Comte, primul loc \xc3\xael ocup\xc4\x83 matematica, apoi astronomia, fizica \xc8\x99i celelalte \xc8\x99tiin\xc8\x9be ale naturii._NEWLINE_Considerat unul dintre primii mari filozofi occidentali moderni, lui  Comte \xc3\xaei revine meritul de a fi elaborat un sistem coerent, cu o logic\xc4\x83 \xc8\x99i o baz\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 superioare fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Saint-Simon. Auguste Comte a acordat o importan\xc8\x9b\xc4\x83 deosebit\xc4\x83 interconexiunii elementelor sociale, reprezent\xc3\xa2nd premisa cre\xc4\x83rii func\xc8\x9bionalismului modern. Cu toate acestea, anumite elemente ale lucr\xc4\x83rilor sale au fost adesea considerate excentrice sau \xc3\xaen afara \xc8\x99tiin\xc8\x9bei, iar concep\xc8\x9bia sa, conform c\xc4\x83reia sociologia reprezint\xc4\x83 baza tuturor \xc8\x99tiin\xc8\x9belor, nu s-a bucurat de efectul scontat. Totu\xc8\x99i, accentul acordat componentei cantitative, matematice, \xc3\xaen luarea deciziilor este \xc8\x99i ast\xc4\x83zi acceptat, reprezent\xc3\xa2nd fundamentul no\xc8\x9biunii moderne de pozitivism.\n_START_SECTION_\nMarxism\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Marx (1818-1883) s-a remarcat ca sociolog, economist, filosof, politic german. \xc3\x8en 1842 a activat la Gazeta Renaniei, a scris Analele Franco-germane \xc8\x99i  Sf\xc3\xa2nta Familie. \xc3\x8en 1845 pleac\xc4\x83 la Bruxelles \xc8\x99i activeaz\xc4\x83, doi ani mai t\xc3\xa2rziu, \xc3\xaen Liga Comuni\xc8\x99tilor. \xc3\x8en 1848 a scris Manifestul comunist  \xc3\xaen care  sunt descrise scopurile \xc8\x99i programul Ligii Comuniste, prima organiza\xc8\x9bie marxist\xc4\x83 din lume.  \xc3\x8en 1867 scrie Capitalul \xc8\x99i activeaz\xc4\x83 \xc3\xaen Interna\xc8\x9bionala I._NEWLINE_Friedrich Engels (1820-1895) a continuat s\xc7\x8e editeze volumele II \xc8\x99i III la Capitalul. A scris Rolul Muncii \xc3\xaen transformarea maimu\xc8\x9bei \xc3\xaen om \xc8\x99i Originea Familiei, a propriet\xc4\x83\xc8\x9bii private \xc8\x99i a statului, consider\xc3\xa2nd comuna primitiv\xc4\x83 ca punctul de pornire al istoriei \xc8\x99i c\xc4\x83 omenirea se va re\xc3\xaentoarce prin intermediul comunismului. Marxismul caut\xc4\x83 s\xc4\x83 guverneze mersul omenirii, fiind un curent anti-capitalist. Aceast\xc4\x83 ideologie, \xc3\xaembinat\xc4\x83 cu \xc8\x99tiin\xc8\x9ba,  punea accent pe elementul economic, marxismul fiind un determinism economic, care explica unitar istoria atotcuprinz\xc4\x83toare \xc3\xaen mentalitatea secolului XIX, ca \xc8\x99tiin\xc8\x9ba realit\xc7\x8e\xc8\x9bii sociale. Marx a v\xc4\x83zut lupta de clas\xc4\x83 ca fiind motorul istoriei. \xc3\x8en acest mod el pune bazele istoriei moderne, problematizate. Teoria marxist\xc4\x83 este unitar\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 nu practic\xc4\x83. Are ca baz\xc4\x83 organizarea economic\xc4\x83 a societ\xc4\x83\xc8\x9bii, aspectele societ\xc4\x83\xc8\x9bii generate de baza \xc8\x99i formarea suprastructurii: religia, organizarea statului, rela\xc8\x9biile sociale, sistemul politic \xc8\x99i politica extern\xc4\x83._NEWLINE_Este emis\xc4\x83 teoria valorii, prin care expresia cantit\xc4\x83\xc8\x9bii de munc\xc4\x83 social\xc4\x83 a proletariatului este cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentr-un produs. Salariile reprezentau o mic\xc4\x83 parte a valorii, o mare parte fiind \xc3\xaensu\xc8\x99it\xc4\x83 de patron, mecanismul prin care patronul fur\xc4\x83 munca proletariatului. Teoria valorii a generat o supraevaluare a muncii manuale a muncitorului, dezvolt\xc3\xa2ndu-se o adev\xc4\x83rat\xc4\x83 mitologie a muncii \xc3\xaen \xc8\x9b\xc4\x83rile comuniste de mai t\xc3\xa2rziu. Societatea comunist\xc4\x83 \xc3\xaensemna egalitate social\xc4\x83 \xc8\x99i egalitate \xc3\xaentre na\xc8\x9biuni, absen\xc8\x9ba propriet\xc4\x83\xc8\x9bii private, munca privit\xc4\x83 ca necesitate vital\xc4\x83 ("de la fiecare dup\xc4\x83 posibilit\xc4\x83\xc8\x9bi, fiec\xc4\x83ruia dup\xc4\x83 nevoi"), alimenta\xc8\x9bia s\xc4\x83 fie coordonat\xc4\x83 dup\xc4\x83 norme \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, s\xc4\x83 nu mai existe bani, stat \xc8\x99i delicte._NEWLINE_Marxismul milita pentru societatea nou\xc4\x83 care se prefigura \xc3\xaen mitologia proletariatului. "Omul Nou" avea s\xc4\x83 munceasc\xc4\x83 din pl\xc4\x83cere, s\xc4\x83 nu mai existe individualism, egoism, s\xc4\x83 fie garantate serviciile de s\xc4\x83n\xc4\x83tate. St\xc4\x83p\xc3\xa2nirea naturii era un alt obiectiv. Scopul final era ca proletariatul mondial s\xc4\x83 se uneasc\xc4\x83 \xc8\x99i s\xc4\x83 lupte \xc3\xaempotriva burgheziei/capitalismului._NEWLINE_Marx consider\xc4\x83 c\xc4\x83 trecerea la socialism se putea produce at\xc3\xa2t prin mijloace violente (confruntare violen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaentre proletariat \xc8\x99i burghezie), c\xc3\xa2t \xc8\x99i prin mijloace pa\xc8\x99nice (compromis cu partidele burgheze \xc8\x99i c\xc3\xa2\xc8\x99tigarea puterii prin mijloace electorale). Pe teren politic, pe baza marxismului, s-au dezvoltat mi\xc8\x99c\xc4\x83rile muncitore\xc8\x99ti, unele cu caracter reformator de tipul social-democra\xc8\x9biei, altele cu caracter revolu\xc8\x9bionar sub forma partidelor comuniste, av\xc3\xa2nd la baza ideologia marxist-leninist\xc4\x83, elaborat\xc4\x83 de Lenin._NEWLINE_De\xc8\x99i cu veleit\xc4\x83\xc8\x9bi \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, din momentul \xc3\xaen care a fost transpus \xc3\xaen realitate sub forma societ\xc4\x83\xc8\x9bilor socialiste din Uniunea Sovietic\xc4\x83 \xc8\x99i \xc8\x9b\xc4\x83rile din r\xc4\x83s\xc4\x83ritul Europei (a\xc8\x99a zisul "Socialism real"), marxismul s-a dovedit a fi el \xc3\xaensu\xc8\x99i o utopie falimentar\xc4\x83, care a avut urm\xc4\x83ri catastrofale pentru economia statelor respective \xc8\x99i \xc3\xaen con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba oamenilor. C\xc3\xa2t timp \xc3\xaens\xc4\x83, \xc3\xaen scrierile lor, Marx \xc8\x99i Engels au r\xc4\x83mas at\xc3\xa2t de vagi \xc3\xaen ce prive\xc8\x99te modul de func\xc8\x9bionare al acelei societ\xc4\x83\xc8\x9bii viitoare f\xc4\x83r\xc4\x83 clase, f\xc4\x83r\xc4\x83 proprietate privat\xc4\x83, f\xc4\x83r\xc4\x83 schimb comercial \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 stat, r\xc4\x83m\xc3\xa2ne problematic\xc4\x83 imputarea e\xc8\x99ecului economiilor tipice socialismului real, de coloratur\xc4\x83 leninist\xc4\x83, lui Marx sau lui Engels.\n_START_SECTION_\nCercetarea trecutului \xc3\xaendep\xc4\x83rtat\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Fran\xc3\xa7ois Champollion (1790-1832)  - orientalist francez, \xc3\xaentemeietorul egiptologiei. A descifrat hieroglifele egiptene, \xc3\xaen 1822, ajut\xc3\xa2ndu-se de piatra de la Rosetta, care prezenta acela\xc8\x99i text \xc3\xaen trei sisteme de scriere diferite: hieroglific, demotic \xc8\x99i grecesc. Piatra a fost descoperit\xc4\x83 de corpul expedi\xc8\x9bionar francez al lui Napoleon \xc8\x99i o copie a fost adus\xc4\x83 \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba. Originalul a fost capturat de armata englez\xc4\x83 dup\xc4\x83 \xc3\xaenfr\xc3\xa2ngerea francezilor din 1802, fiind \xc8\x99i acum prezent la Londra, \xc3\xaen British Museum. Textul con\xc8\x9bine un edict din epoca ptolemaic\xc4\x83, dat de Ptolemeu al V-lea \xc8\x99i scris \xc3\xaen limba "zeilor", limba poporului \xc8\x99i "limba cuceritorilor greci"._NEWLINE_A mai folosit transcrierile grece\xc8\x99ti ale numelor proprii din istoria Egiptului. A fost un geniu \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te cunoa\xc8\x99terea limbilor, francez\xc4\x83, latin\xc4\x83, greac\xc4\x83, idi\xc8\x99, aramaic\xc4\x83, pahlavi, sirian\xc4\x83, caldeean\xc4\x83, persan\xc4\x83, chinez\xc4\x83 \xc8\x99i copt\xc4\x83. \xc3\x8en 1824 a publicat lucrarea Sistemul scrierii hieroglifice. Interesul pentru egiptologie a debutat \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba dup\xc4\x83 expedi\xc8\x9bia lui Napoleon \xc3\xaen Egipt. Champollion a c\xc4\x83l\xc4\x83torit \xc3\xaen Egipt \xc3\xaen anii 1828-1829._NEWLINE_Sir Henri Creswicke Rawlinson (1810-1895) - militar, diplomat, orientalist britanic, \xc3\xaentemeietorul asirologiei. \xc8\x98i-a petrecut tinere\xc8\x9bea ca militar \xc3\xaen India, \xc3\xaen calitate de instructor militar pentru armata \xc8\x98ahului Iranului . A tradus scrierea cuneiform\xc4\x83 pornind de la inscrip\xc8\x9bia de la Behistun din Iran. Dup\xc4\x83 retragerea misiunii britanice, a fost agent diplomatic \xc3\xaen Kandahar-Afghanistan \xc8\x99i a c\xc4\x83l\xc4\x83torit \xc3\xaen lumea arab\xc4\x83 otoman\xc4\x83 ca agent diplomatic la Bagdad, ceea i-a permis s\xc4\x83 reia studiile privind scrierea cuneiform\xc4\x83. \xc3\x8en timpul  c\xc4\x83l\xc4\x83toriilor sale \xc3\xaen Iran, \xc3\xaentreprinse cu scopul de a transcrie \xc3\xaen \xc3\xaentregime cele trei versiuni \xc3\xaen trei limbi diferite (persan\xc4\x83-veche, elamit\xc4\x83 \xc8\x99i akkadian\xc4\x83) ale textului inscrip\xc8\x9biei de la Behistun, a \xc3\xaent\xc3\xa2mpinat mari pericole ca s\xc4\x83 transcrie  inscrip\xc8\x9bia. Textul, scris cu litere cuneiforme, con\xc8\x9bine o declara\xc8\x9bie privind victoriile regelui Darius \xc3\xaempotriva rebelilor. Inscrip\xc8\x9bia era plasat\xc4\x83 pe un perete al unei faleze, la 100 de metri \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime, pe drumul antic care lega cele dou\xc4\x83 capitale ale imperiului, Babilon \xc8\x99i Ecbatana. Lucrarea Inscrip\xc8\x9biile cuneiforme persane de la Behistun a fost publicat\xc4\x83 \xc3\xaen 1846-1851. Primul text a fost tradus \xc3\xaen 1838, celelalte \xc3\xaen 1843. Dup\xc4\x83 \xc3\xaencheierea carierei diplomatice, a revenit \xc3\xaen zon\xc4\x83 ca reprezentant al unei companii comerciale britanice. A contribuit, al\xc4\x83turi de ceilal\xc8\x9bi colec\xc8\x9bionari britanici, la crearea unei imense colec\xc8\x9bii de art\xc4\x83 asirian\xc4\x83 \xc8\x99i babilonian\xc4\x83 de la British Museum. \xc3\x8en 1855 a revenit \xc3\xaen Marea Britaniei, devenind membru al parlamentului \xc8\x99i pre\xc8\x99edinte al Societ\xc4\x83\xc8\x9bii Regale de Geografie._NEWLINE_Heinrich Schliemann  (1822-1890) a fost descoperitorul cet\xc4\x83\xc8\x9bilor Troia \xc8\x99i Micene, fiind considerat \xc3\xaentemeietorul arheologiei moderne. A fost fascinat, din copil\xc4\x83rie, de Iliada \xc8\x99i Odiseea, \xc3\xaentr-un moment \xc3\xaen care nimeni nu credea \xc3\xaen con\xc8\x9binutul lor istoric. A avut o tinere\xc8\x9be aventuroas\xc4\x83, acumul\xc3\xa2nd o avere ca patron al unei case de comer\xc8\x9b cu aur \xc3\xaen Rusia \xc8\x99i \xc3\xaen SUA, \xc3\xaen contextul goanei dup\xc4\x83 aur. A f\xc4\x83cut comer\xc8\x9b cu Rusia \xc3\xaen timpul R\xc4\x83zboiului Crimeii, gener\xc3\xa2nd venituri imense. A cheltuit banii personali pentru a ini\xc8\x9bia s\xc4\x83p\xc4\x83turile arheologice. El considera c\xc4\x83 Troia era \xc3\xaen zona satului turcesc Hissarlik, loc \xc3\xaen care, \xc3\x8en 1872-1873, a descoperit-o, inclusiv "tezaurul lui Priam \xc8\x99i bijuteriile Elenei", de\xc8\x99i nu datau din epoca respectiv\xc4\x83. \xc3\x8en 1874 a izbucnit scandal cu autorit\xc4\x83\xc8\x9bile turce, care l-au acuzat de sustragerea unor bunuri na\xc8\x9bionale. A sc\xc4\x83pat pl\xc4\x83tind o mare amend\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 tezaurele sunt scoase definitiv din Turcia. Tot \xc3\xaen 1874 a cercetat a\xc8\x99ezarea de la Micene, \xc3\xaen Peleponez, unde a descoperit cetatea \xc8\x99i artefactele de aur._NEWLINE_Jacques Boucher de Perthes (1788-1868) a fost lucr\xc4\x83tor vamal francez, istoric amator \xc8\x99i fondator al studiului preistoriei. \xc3\x8en 1844 a descoperit pe malul r\xc3\xa2ului Somme unelte din silex \xc8\x99i din oase de animale. \xc3\x8entre 1846-1864 a publicat lucr\xc4\x83ri \xc3\xaen care vorbea despre omul preistoric. A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 omul a tr\xc4\x83it dinaintea potopului \xc8\x99i c\xc4\x83 a fost contemporan cu animale disp\xc4\x83rute \xc8\x99i cu diferitele perioade climatice. Cultura descoperit\xc4\x83 de el a fost numit\xc4\x83 abbevilian. De\xc8\x99i Biblia fusese negat\xc4\x83 \xc3\xaen privin\xc8\x9ba genezei, nimeni nu a pus nimic \xc3\xaen locul informa\xc8\x9biilor. Istoria va trece de la o ad\xc3\xa2ncime de mii de ani la o ad\xc3\xa2ncime de sute de mii de ani, apoi la milioane de ani.\n_START_SECTION_\n\xc8\x98coal\xc4\x83 critic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nA fost numit\xc4\x83 \xc8\x99i \xc8\x99coala metodic\xc4\x83 sau \xc8\x99coala pozitiv\xc4\x83. Are meritul de a fi pus istoria \xc3\xaen paradigm\xc4\x83 modern\xc4\x83, indic\xc3\xa2nd faptul c\xc4\x83 este \xc8\x99tiin\xc8\x9ba dedicat\xc4\x83 cunoa\xc8\x99terii \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice a trecutului. Istoria p\xc4\x83r\xc4\x83se\xc8\x99te tenta\xc8\x9bia filosofiei, politicii sau literaturii. A pus accent pe profesionalismul istoricului. Rolul cel mai important trebuia s\xc4\x83 revin\xc4\x83 documentelor scrise, elimin\xc3\xa2nd tradi\xc8\x9biile, legendele \xc8\x99i alte surse de informa\xc8\x9bii considerate nesigure._NEWLINE_Interesul pentru documentele scrise era str\xc3\xa2ns legat de societatea secolului al XIX-lea, unde scrisul reprezenta form\xc4\x83 de comunicare predilect\xc4\x83. Ei transpun la scara istoriei importan\xc8\x9ba culturii scrise a epocii respective. Numele \xc8\x99colii vine de la ideea de critic\xc4\x83 a izvoarelor istorice, de la obi\xc8\x99nuin\xc8\x9ba de a lucra cu documentele scrise. O alt\xc4\x83 surs\xc4\x83 pentru numele \xc8\x99colii este dat de conceptul de metod\xc4\x83 critic\xc4\x83 a istoriei, termen ce arat\xc4\x83 nevoia de rigurozitate \xc3\xaen privin\xc8\x9ba utiliz\xc4\x83rii documentelor scrise._NEWLINE_Leopold von Ranke (1795-1886) a fost figura emblematic\xc4\x83 a \xc8\x99colii critice, fiind considerat cel mai mare istoric european al epocii sale. Profesor la universitatea din Berlin, a fost denumit "p\xc4\x83rintele \xc8\x99tiin\xc8\x9bei istorice". El a impus postulate ce indicau c\xc4\x83 obliga\xc8\x9bia istoricului este accea de a nu judeca trecutul, de a nu-\xc8\x99i instrui contemporanii, ci de a ar\xc4\x83ta ce s-a \xc3\xaent\xc3\xa2mplat cu adev\xc4\x83rat. Nu exist\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 dintre subiectul cunoa\xc8\x99terii-istoricul, \xc8\x99i obiectivul cunoa\xc8\x99terii-faptul istoric. Istoricul nu trebuia s\xc4\x83 fie condi\xc8\x9bionat social, ceea ce \xc3\xaei permite s\xc4\x83 fie impar\xc8\x9bial \xc3\xaen interpretarea evenimentelor. Istoria exist\xc4\x83 \xc3\xaen mod obiectiv, av\xc3\xa2nd o form\xc4\x83 dat\xc4\x83, o structura definit\xc4\x83, fiind accesibil\xc4\x83 direct cunoa\xc8\x99terii. Istoricul \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 faptul istoric \xc3\xaentr-o manier\xc4\x83 pasiv\xc4\x83. Misiunea istoricului este aceea de a se folosi de un num\xc4\x83r suficient de fapte, bazate pe documente clare. La cap\xc4\x83tul lor, materialul istoric se organizeaz\xc4\x83 \xc8\x99i se las\xc4\x83 interpretat singur. Orice reflec\xc8\x9bie istoric\xc4\x83 este inutil\xc4\x83 \xc8\x99i introduce un element de specula\xc8\x9bie._NEWLINE_Istoricul nu acord\xc4\x83 credibilitate dec\xc3\xa2t documentelor scrise, acestea fiind m\xc4\x83suri voluntare, neexist\xc3\xa2nd garan\xc8\x9bia obiectivit\xc4\x83\xc8\x9bii. Istoricul acord\xc4\x83 aten\xc8\x9bie evenimentelor punctuale, fiind interpretate doar perioade scurte de timp. Istoria privilegiaz\xc4\x83 faptele politice, diplomatice \xc8\x99i militare, neglij\xc3\xa2nd economicul, socialul \xc8\x99i cultura. Istoria este mult prea pruden\xc8\x9b\xc4\x83, nicio dezbatere, nicio sintez\xc4\x83. \xc3\x8en afara Occidentului, num\xc4\x83rul documentelor scrise este mic \xc8\x99i, deci, metoda nu se poate aplica dec\xc3\xa2t pentru istoriografia european\xc4\x83. _NEWLINE_Theodor Mommsen (1817-1903), istoric, scriitor, politic german, laureat al Premiului Nobel pentru Literatur\xc4\x83 \xc3\xaen 1902, a scris Istoria Romei, ce face referin\xc8\x9b\xc4\x83 la perioada republican\xc4\x83, iar schi\xc8\x9bele sale despre epoca imperial\xc4\x83 au fost publicate postum. A mai publicat Dreptul constitu\xc8\x9bional roman \xc8\x99i Corpus inscriptionum latinarum \xc3\xaen 17 volume._NEWLINE_Georg Waitz (1813-1886) a studiat la Berlin, a fost profesor la Universitatea din Berlin \xc8\x99i a participat la revolu\xc8\x9bia din 1848, fiind specialist \xc3\xaen istoria medieval\xc4\x83._NEWLINE_Fustel de Coulanges (1830-1889) a studiat la Paris \xc8\x99i la Atena, efectu\xc3\xa2nd s\xc4\x83p\xc4\x83turi arheologice \xc3\xaen insula Chios. A fost profesor la universitatea din Strasbourg, apoi la Paris unde se va concentra pe perioada merovingian\xc4\x83. A publicat lucr\xc4\x83ri ca Cetatea Antic\xc4\x83 ( "Cit\xc3\xa9 Antique"), Istoria Institu\xc8\x9biilor \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, Monarhia franc\xc4\x83 \xc8\x99i O sintez\xc4\x83 de istorie a Fran\xc8\x9bei. A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 istoria se face numai cu documente._NEWLINE_Gabriel Monod (1844-1912 )a ini\xc8\x9biat, \xc3\xaen 1875, "Revista istoric\xc4\x83", fiind prima revist\xc4\x83 de specialitate axat\xc4\x83 pe istoriografie francez\xc4\x83. A fost specialist \xc3\xaen epoca merovingian\xc4\x83 \xc8\x99i carolingian\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nIstoriografia interbelic\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\nProfesorul Karl Lamprecht (1856-1915) a studiat istoria social\xc4\x83 \xc8\x99i economic\xc4\x83 medieval\xc4\x83, a pus accent pe interdisciplinaritate, iar \xc3\xaen cadrul universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Leipzig a organizat un centru de studiere a istoriei culturale. A fost criticat pentru metodologia s\xc4\x83 \xc3\xaendr\xc4\x83znea\xc8\x9b\xc4\x83, pentru interdisciplinaritatea care \xc3\xaencalc\xc4\x83 principiile \xc8\x99colii critice, iar, la r\xc3\xa2ndul sau, i-a criticat pe contemporanii s\xc4\x83i care se axau pe istorie politic\xc4\x83. A scris Istoria Germaniei. Dar istoria interdisciplinar\xc4\x83 nu a avut succes, fiind un model doar pentru istoricii de mai t\xc3\xa2rziu._NEWLINE_Max Weber (1864-1820) a fost politic, economist, sociolog, fondator al sociologiei religiilor \xc8\x99i profesor la universit\xc4\x83\xc8\x9bile din Berlin, Heidelberg, Viena \xc8\x99i Munchen. Cea mai cunoscut\xc4\x83 lucrare a sa este Etica protestant\xc4\x83 \xc8\x99i spiritul capitalismului, opera prin care sociologia religiilor se \xc3\xaembin\xc4\x83 cu istoria. A analizat motivul apari\xc8\x9biei capitalismului \xc3\xaen perioada anilor 1500, \xc3\xaen nordul Fran\xc8\x9bei, \xc8\x9a\xc4\x83rile de Jos, Anglia \xc8\x99i Germania, acesta fiind reforma protestant\xc4\x83. A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 religia este una dintre originile diferen\xc8\x9belor culturale dintre Occident \xc8\x99i Orient. S-a concentrat asupra religiei calvine, g\xc4\x83sind \xc3\xaen doctrina predestin\xc4\x83rii unul dintre ingredientele fundamentale ale schimb\xc4\x83rilor de mentalitate asociate apari\xc8\x9biei capitalismului. Pentru calvini, semnele succesului (adic\xc4\x83 bog\xc4\x83\xc8\x9bia \xc8\x99i lipsa viciilor) semnificau atingerea st\xc4\x83rii de gra\xc8\x9bie. E\xc8\x99ecul, precum s\xc4\x83r\xc4\x83cia \xc8\x99i bolile, semnific\xc4\x83 damnarea. A studiat leg\xc4\x83tura dintre religie \xc8\x99i comportamentul economic. A sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 etica protestant\xc4\x83 a influen\xc8\x9bat apari\xc8\x9bia capitalismului. Influen\xc8\x9ba protestantismului asupra economiei capitaliste promova noi mentalit\xc4\x83\xc8\x9bi: ascez\xc4\x83 protestant\xc4\x83 (lipsa viciilor), noua etic\xc4\x83 capitalist\xc4\x83 a muncii (munca fiind v\xc4\x83zut\xc4\x83 ca un mijloc de ascez\xc4\x83), lipsa dorin\xc8\x9bei de munc\xc4\x83 semnific\xc4\x83 lipsa iubirii de Dumnezeu \xc8\x99i onorabilitatea profitului \xc8\x99i a bog\xc4\x83\xc8\x9biei (v\xc4\x83zute ca semne ale st\xc4\x83rii de gra\xc8\x9bie), stimularea dorin\xc8\x9bei de c\xc3\xa2\xc8\x99tig a individului (obliga\xc8\x9bia de a urm\xc4\x83ri profitul maxim pentru a ar\xc4\x83ta c\xc4\x83 merit\xc4\x83 darurile oferite de divinitate) \xc8\x99i interzicerea cer\xc8\x99etoriei. A voi s\xc4\x83 fii s\xc4\x83rac e la fel cu a voi s\xc4\x83 fii bolnav. A r\xc4\x83sturnat teoria marxist\xc4\x83, sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd c\xc4\x83 economia depinde de religie._NEWLINE_Henri Pirenne (1862-1935) a fost un istoric belgian care s-a concentrat asupra studiului epocii medievale. A scris despre istoria Belgiei \xc8\x99i a studiat via\xc8\x9b\xc4\x83 urban\xc4\x83 medieval\xc4\x83. \xc3\x8en 1937 i-a fost publicat\xc4\x83 postum lucrarea  Mahomed \xc8\x99i Carol cel Mare. A contrazis teoria tradi\xc8\x9bional\xc4\x83 care plasa sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul Antichit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaen secolul V, \xc3\xaen contextul invaziilor germanice. Teoria sa se baza pe economie \xc8\x99i pe debutul evului mediu \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu ruperea leg\xc4\x83turilor comerciale dintre Occident \xc8\x99i Orient, \xc3\xaen contextul invaziei arabe. A ar\xc4\x83tat c\xc4\x83, \xc3\xaen epoca merovingian\xc4\x83, comer\xc8\x9bul dintre Galia \xc8\x99i Bizan\xc8\x9b se intensificase, negustorii greci, sirieni \xc8\x99i evrei constituind comunit\xc4\x83\xc8\x9bi numeroase \xc3\xaen Galia. Invazia arab\xc4\x83 a rupt, \xc3\xaens\xc4\x83, Mediterana la mijlocul secolului VII. Arabii au cucerit suprema\xc8\x9bia maritim\xc4\x83, cucerind Tunisul - \xc3\xaen 698, Spania - \xc3\xaen 711. \xc3\x8en Occident s-a instaurat economia natural\xc4\x83 prin dispari\xc8\x9bia comer\xc8\x9bului. Puterea maritim\xc4\x83 a imperiului franc carolingian va fi terestr\xc4\x83 (continental\xc4\x83) \xc8\x99i nu maritim\xc4\x83, prefer\xc3\xa2nd Germania \xc3\xaen locul M\xc4\x83rii Mediterane.  \xc3\x8en Istoria Belgiei, a dovedit identitatea Belgiei din epoca medieval\xc4\x83. \xc3\x8en 1927 a scris Ora\xc8\x99ul medieval._NEWLINE_Johan Huizinga (1872-1945) a fost un istoric olandez, premerg\xc4\x83tor al istoriei mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor. A fost orientalist, dar s-a specializat \xc8\x99i \xc3\xaen istoria Rena\xc8\x99terii, fiind profesor \xc8\x99i la Universitatea din Layden. Re\xc8\x9binut de nazi\xc8\x99ti \xc3\xaen 1942, moare \xc3\xaen Olanda ocupat\xc4\x83, \xc3\xaen 1945. A scris Amurgul Evului Mediu (\xc3\xaen 1919), Erasmus (\xc3\xaen 1924) \xc8\x99i Homo Ludens (\xc3\xaen 1938). Amurgul Evului Mediu a avut titlul ini\xc8\x9bial "Secolul Burgundiei", cu subtitlul "Studiul despre felul de via\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i de g\xc3\xa2ndire \xc3\xaen secolele XIV-XV \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i \xc8\x9a\xc4\x83rile de Jos". S-a preocupat, cu predilec\xc8\x9bie, de istoria mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor, fiind interesat de idei, emo\xc8\x9bii, imagini, sentimente. Descrie evul mediu t\xc3\xa2rziu ca pe o perioad\xc4\x83 decadent\xc4\x83 \xc8\x99i pesimist\xc4\x83. S-a ocupat de ideea de cavalerism, imaginea vie\xc8\x9bii \xc8\x99i mor\xc8\x9bii, stilizarea dragostei, emo\xc8\x9bia religioas\xc4\x83, imagina\xc8\x9bia, no\xc8\x9biunile sacre etc.._NEWLINE_Henri Berr (1863-1954),  filosof \xc8\x99i istoric francez, a fost fondator al Revistei de Sintez\xc4\x83 istoric\xc4\x83, \xc3\xaen 1890, \xc8\x99i a condus colec\xc8\x9bia de lucr\xc4\x83ri istorice "Evolu\xc8\x9bia Umanit\xc4\x83\xc8\x9bii", unde Lucien Febvre \xc8\x99i Marc Bloch \xc8\x99i-au publicat operele._NEWLINE_\xc3\x8en 1929, apare revista "Annales d\'histoire economique et sociale". S-a \xc3\xaenscris \xc3\xaen lista opiniilor rezervate \xc8\x99i ap\xc4\x83rute dup\xc4\x83 1890 la adresa \xc8\x99colii critice. Fondatorii \xc8\x99colii au fost istoricii Lucien Febvre \xc8\x99i Marc Bloch._NEWLINE_Lucien Febvre (1878-1956) a fost profesor de istorie la Universitatea din Dijon \xc8\x99i la cea din Strassbourg, precum \xc8\x99i la College de France \xc8\x99i la Ecole Pratique des Hautes Etudes. \xc3\x8en 1911 a publicat Filip al II-lea \xc8\x99i Franche Comte, \xc3\xaen 1922 - P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul \xc8\x99i evolu\xc8\x9bia uman\xc4\x83, trat\xc3\xa2nd influen\xc8\x9ba geografiei asupra omului \xc8\x99i leg\xc4\x83tura dintre geografie \xc8\x99i istorie. \xc3\x8en 1928 a scris Martin Luther, studiind raportul dintre individ \xc8\x99i colectivitate, iar \xc3\xaen 1942 a scris Problema necredin\xc8\x9bei \xc3\xaen secolul XVI. Religia lui Rabelais._NEWLINE_Marc Bloch (1886-1944) a fost profesor de istorie la Universitatea din Strasbourg (din 1919) \xc8\x99i la Sorbona (din 1936). \xc3\x8en 1924 a scris Regii Taumaturgi. Studiul asupra caracterului supranatural atribuit puterii regale \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i Anglia, \xc3\xaen particular. Analizeaz\xc4\x83 vechea credin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaen puterea atingerii regale de a vindec\xc4\x83 boala scrofulelor. \xc3\x8en 1939-1940 a scris Societatea Feudal\xc4\x83._NEWLINE_C\xc4\x83tre anii 1890-1900,  \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, criticile la adresa \xc8\x99colii critice s-au intensificat. \xc3\x8enainte de 1929 aceste critici erau prezente \xc3\xaen "Revista de sintez\xc4\x83 istoric\xc4\x83" editat\xc4\x83 de Henri Berr \xc8\x99i atacau conceptul de fapt istoric \xc8\x99i temelia \xc8\x99colii critice, fiind propus conceptul de istorie-problem\xc4\x83. Se preconizeaz\xc4\x83 o istorie sintez\xc4\x83, global\xc4\x83, economic\xc4\x83, a mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor, fiind acuza\xc8\x9bi de prea multe influen\xc8\x9be sociologice. Din 1905 Lucien Febvre a colaborat cu "Revista de sintez\xc4\x83 istoric\xc4\x83", devenind membru al redac\xc8\x9biei. \xc3\x8en 1912 Marc Bloch a debutat \xc3\xaen revist\xc4\x83. Din 1920 cei doi sunt profesori la Universitatea de la Strassbourg. \xc3\x8en 15 ianuarie 1929 a ap\xc4\x83rut primul num\xc4\x83r al revistei, \xc3\xaen redac\xc8\x9bie nefiind doar istorici, ci \xc8\x99i geografi, sociologi, economi\xc8\x99ti \xc8\x99i politologi. Printre istorici se disting \xc8\x99i Henri Pirenne, Febvre \xc8\x99i Bloch au anun\xc8\x9bat un nou mod de scriere a istoriei, cu accent pe istoria economic\xc4\x83 \xc8\x99i pe cea social\xc4\x83, critic\xc3\xa2nd istoria politic\xc4\x83 \xc8\x99i militar\xc4\x83. Au propus subiecte ca: demografia, mentalit\xc4\x83\xc8\x9bile, istoria peisajului, lu\xc3\xa2nd \xc3\xaen der\xc3\xa2dere "istoria-b\xc4\x83t\xc4\x83lie". \xc3\x8ens\xc4\x83 preferin\xc8\x9bele acestora indicau o sensibilitate a membrilor \xc8\x99colii pentru solu\xc8\x9biile istoriografice de st\xc3\xa2nga, de\xc8\x99i \xc3\xael criticau pe Marx. \xc3\x8en 1907-1909, Febvre a publicat c\xc3\xa2teva articole \xc3\xaen ziare socialiste. \xc3\x8en 1936 chiar a salutat victoria Frontului Popular \xc3\xaen alegeri. Bloch nu a putut face parte din colectivul de redac\xc8\x9bie datorit\xc4\x83 originii sale evreie\xc8\x99ti \xc3\xaen timpul ocupa\xc8\x9biei naziste. A publicat sub pseudonim. A refuzat s\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc4\x83seasc\xc4\x83 Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i a intrat \xc3\xaen Rezisten\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en 1944 este arestat \xc8\x99i executat de nazi\xc8\x99ti. Unii istorici tineri ai \xc8\x98colii vor intra \xc3\xaen Partidul Comunist, unii \xc3\xaens\xc4\x83 vor p\xc4\x83r\xc4\x83si partidul dup\xc4\x83 invazia Ungariei \xc8\x99i vor deveni anti-comuni\xc8\x99ti._NEWLINE_Istoria a devenit preponderent economic\xc4\x83 \xc8\x99i social\xc4\x83, iar istoria politic\xc4\x83 scade \xc3\xaen pondere. \xc3\x8en 1929-1945, 84% din articole sunt de istorie economic\xc4\x83 \xc8\x99i social\xc4\x83. Conceptul de "Istorie total\xc4\x83" are punctul de plecare \xc3\xaen lucrarea Filip II \xc8\x99i Franche Comte, prezent\xc3\xa2nd aspectele sociale, conflictele politice, via\xc8\x9ba cotidian\xc4\x83, via\xc8\x9ba provincial\xc4\x83, ofensiva absolutismului. Politicul nu e eliminat, dar i se reduce importan\xc8\x9ba.  Istoria structural\xc4\x83 exprim\xc4\x83 leg\xc4\x83turile dintre componentele societ\xc4\x83\xc8\x9bii. Geografia \xc8\x99i istoria devin o str\xc3\xa2ns\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83, istoria transform\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen geo-istorie, concentr\xc3\xa2ndu-se pe leg\xc4\x83turile dintre om \xc8\x99i mediu, asupra comportamentelor demografice, economice \xc8\x99i sociale. Istoria comparativ\xc4\x83 propune dep\xc4\x83\xc8\x99irea frontierelor artificiale moderne pentru c\xc4\x83 modelul istoriilor na\xc8\x9bionale nu se puteau aplica \xc3\xaen Evul Mediu. Istoria mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor deschide drumul studiilor mentalit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaenainta\xc8\x99ilor prin intermediul etnografiei, psihologiei \xc8\x99i antropologiei._NEWLINE_Febvre vedea istoria mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor pornind de la indivizi excep\xc8\x9bionali c\xc4\x83 Rabelais \xc8\x99i Luther pentru a cunoa\xc8\x99te universul mental \xc8\x99i psihic al societ\xc4\x83\xc8\x9bii. Bloch, prin lucrarea Regii Taumaturgi, pleac\xc4\x83 de la studierea practicilor colective, a simbolurilor \xc8\x99i reprezent\xc4\x83rilor mentale ale grupurilor sociale, baz\xc3\xa2ndu-se pe sociologie \xc8\x99i psihologie. Febvre este considerat \xc3\xaentemeietorul istoriei mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor, Bloch este mai legat de antropologie. Dup\xc4\x83 Al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial, leg\xc4\x83turile dintre istorie \xc8\x99i studierea reprezent\xc4\x83rilor sociale vor genera un progres substan\xc8\x9bial al istoriei mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor. Istoria total\xc4\x83 propune o interdependen\xc8\x9b\xc4\x83, o \xc3\xaen\xc8\x9belegere global\xc4\x83 a istoriei, excluz\xc3\xa2nd explica\xc8\x9biile simple, \xc8\x99i nu caut\xc4\x83 legi, nu caut\xc4\x83 r\xc4\x83spunsurile, nu discut\xc7\x8e cauzalitatea.\n_START_SECTION_\nIstoriografia totalitar\xc7\x8e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1917 a avut loc revolu\xc8\x9bia bol\xc8\x99evic\xc4\x83, lu\xc3\xa2nd na\xc8\x99tere URSS, ceea ce a permis construirea unei istoriografii marxiste. La \xc3\xaenceputul secolului XX, din perspectiva filosofiei istoriei marxiste, Rusia nu \xc3\xaendeplinea condi\xc8\x9biile pentru desf\xc4\x83\xc8\x99urarea revolu\xc8\x9biei comunise. Lenin a teoretizat posibilitatea revolu\xc8\x9biei bol\xc8\x99evice prin articolul "Ce-i de f\xc4\x83cut?".  \xc3\x8en cursul secolului XIX istoriografia ruseasc\xc4\x83 a fost o istoriografie de nivel european, dominat\xc4\x83 de modelul istoriografic romantic reprezentat de Karamzin, av\xc3\xa2nd tendin\xc8\x9be na\xc8\x9bionaliste. \xc3\x8en a doua jum\xc4\x83tate a secolului XIX, s-au eviden\xc8\x9biat istorici ru\xc8\x99i c\xc4\x83 Soloviov \xc8\x99i Klychevsky. Mihail Nicolaevici Pekrovski a scris Istoria Rusiei din cele mai vechi timpuri, Scurt\xc4\x83 istorie a Rusiei av\xc3\xa2nd ca idei principale marxismul, determinismul economic, neg\xc3\xa2nd rolul personalit\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc3\xaen istorie. A abandonat viziunile na\xc8\x9bionaliste, rup\xc3\xa2nd leg\xc4\x83tura cu tradi\xc8\x9biile istoriografiei na\xc8\x9bionaliste ruse\xc8\x99ti, av\xc3\xa2nd o perspectiva interna\xc8\x9bionalist\xc4\x83, accept\xc3\xa2nd rolul vikingilor \xc3\xaen formarea statului rus, nu a criticat cucerirea mongol\xc4\x83 \xc8\x99i a prezentat Imperiul \xc8\x9aarist ca o \xc3\xaenchisoare a popoarelor. A fost criticat de Stalin_NEWLINE_\xc3\x8en anii \'30, direc\xc8\x9bia general\xc4\x83 a istoriografiei sovietice s-a schimbat, pun\xc3\xa2nd accent pe lauda ac\xc8\x9biunilor lui Lenin \xc8\x99i Stalin, ale Partidului Bol\xc8\x99evic \xc8\x99i ale Statului Sovietic. Determinismul economic \xc8\x99i interna\xc8\x9bionalismul au fost abandonate, sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd conceptul de dragostea fa\xc8\x9b\xc4\x83 de patria sovietic\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en Italia, regimul totalitar fascist s-a instalat \xc3\xaen 1922, temele principale fiind glorificarea fascismului, a patriei, liderului fascist, pun\xc3\xa2nd accent pe istoria glorioas\xc4\x83 a Italiei, de la Imperiul Roman \xc8\x99i Risorgimento._NEWLINE_Regimul nazist s-a instalat \xc3\xaen 1933, temele principale fiind legate de conceptele de Fuhrer, na\xc8\x9biune \xc8\x99i putere, av\xc3\xa2nd o component\xc4\x83 rasist\xc4\x83. Mul\xc8\x9bi istorici au aderat la Partidul Na\xc8\x9bional Socialist, sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd pan-germanismul. Vechile institu\xc8\x9bii de cercetare au fost desfiin\xc8\x9bate, iar istoricii care nu au aderat la noua linie politic\xc4\x83 au fost \xc3\xaendep\xc4\x83rta\xc8\x9bi. Temele esen\xc8\x9biale au fost legate de str\xc4\x83mo\xc8\x99ii germanici, eroii istoriei germane \xc8\x99i gloria medieval\xc4\x83 a Primului Reich, leg\xc4\x83turile istorice cu Roma. Tema central\xc4\x83 a propagandei era rasismul, iar istoricii sus\xc8\x9bineau existen\xc8\x9ba raselor superioare, degenerate \xc8\x99i inferioare, ideologia fiind responsabil\xc4\x83 pentru crimele \xc3\xaen mas\xc4\x83 cumplite comise de nazi\xc8\x99ti.\n_START_SECTION_\nIstoriografia postbelic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 Al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial apar mari schimb\xc4\x83ri pe plan istoriografic. Discursul istoric despre statul-na\xc8\x9biune este decredibilizat, discursul istoric europo-centrist a fost p\xc4\x83r\xc4\x83sit, tema rolului civilizator al omului alb disp\xc4\x83r\xc3\xa2nd odat\xc4\x83 cu dezv\xc4\x83luirea ororilor nazismului. Dup\xc4\x83 1945 are loc decolonizarea, iar Europa este divizat\xc4\x83 \xc3\xaentre sferele SUA \xc8\x99i URSS. \xc8\x98coala istoriografic\xc4\x83 a lui Lucien Febvre avea un rol dominant \xc3\xaen privin\xc8\x9ba dezvolt\xc4\x83rii \xc8\x99tiin\xc8\x9belor sociale. Liderul \xc8\x99colii devine Fernand Braudel. Progresul \xc8\x99tiin\xc8\x9belor sociale a favorizat alte orient\xc4\x83ri, dezvolt\xc3\xa2ndu-se demografia, statistica, economia, anchetele sociale, sociologia, antropologia \xc8\x99i psihanaliza._NEWLINE_Fernand Braudel (1902-1985) a fost cel mai mare istoric francez din perioada postbelic\xc4\x83. Era fascinat de Mediterana, declar\xc3\xa2nd c\xc4\x83 "f\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaendoial\xc4\x83 c\xc4\x83 era din nord". P\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1930 a fost profesor de istorie la un liceu din Algeria Francez\xc4\x83, iar \xc3\xaentre 1930-1935 a fost profesor la mai multe licee din Paris. \xc3\x8en 1935-1937 a participat la o misiune francez\xc4\x83 de \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc3\xaen Brazilia. A f\xc4\x83cut parte dintre fondatorii Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Sao Paulo. \xc3\x8en 1937 a devenit director \xc3\xaen cadrul Ecole pratique des hautes etudes. \xc3\x8en 1938 a fost mobilizat \xc3\xaen armata francez\xc4\x83. \xc3\x8en captivitatea german\xc4\x83 a redactat o parte din teza sa de doctorat Mediterana \xc8\x99i lumea mediteranean\xc4\x83 \xc3\xaen epoca lui Filip al II-lea. Lucrarea apare \xc3\xaen 1948. Ini\xc8\x9bial, era o lucrare de politic\xc4\x83 mediteranean\xc4\x83 a lui Filip al II-lea. La sugestia lui Febvre, care o coordona, accentul este mutat de la istorie politic\xc4\x83 c\xc4\x83tre rolul m\xc4\x83rii \xc3\xaen istorie._NEWLINE_\xc3\x8entre 1946-1968 a condus revista "Annales". \xc3\x8entre 1956-1972 a fost director la Ecole pratique des hautes etudes. \xc3\x8en 1949-1972 a fost profesor la College de France \xc8\x99i a devenit membru al Academiei Franceze. \xc3\x8en 1979 \xc3\xaei apare lucrarea Civiliza\xc8\x9bia material\xc4\x83, economie \xc8\x99i capitalism. Secolele XV-XVIII. Mai apar Schimburile cotidianului, Jocurile schimbului \xc8\x99i Timpul lumii. A realizat emisiuni TV, r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndind ideile sale despre istorie. A pus accent pe geografie \xc8\x99i economie, fiind propus pentru premiul Nobel pentru economie. Braudel folose\xc8\x99te geografia ca pe o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 a spa\xc8\x9biului unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi, \xc3\xaen\xc8\x9beleg\xc3\xa2nd importan\xc8\x9ba geografiei pentru a aduce \xc3\xaen discu\xc8\x9bie influen\xc8\x9ba spa\xc8\x9biului asupra perioadelor de r\xc4\x83zboi \xc8\x99i pace, asupra comer\xc8\x9bului, importan\xc8\x9ba drumurilor comerciale, bolile generate de clim\xc4\x83. A schimbat perspectiva asupra timpului istoric, refuz\xc3\xa2nd \xc8\x99i denun\xc8\x9b\xc3\xa2nd "istoria evenimen\xc8\x9bial\xc4\x83" sau "istoria-b\xc4\x83t\xc4\x83lie" \xc3\xaen favoarea unei istorii profunde, \xc3\xaentinse pe o durat\xc4\x83 mare de timp, \xc3\xaen\xc8\x9beleas\xc4\x83 \xc3\xaen raport cu geo-istoria._NEWLINE_A definit economia-univers prin trei pa\xc8\x99i: definirea spa\xc8\x9bial\xc4\x83, ora\xc8\x99ul cu voca\xc8\x9bie universal\xc4\x83, precum \xc8\x99i tipurile de economii (economie bogat\xc4\x83 de centru \xc8\x99i economii s\xc4\x83race \xc8\x99i periferice). Inegalit\xc4\x83\xc8\x9bile de dezvoltare economic\xc4\x83 asigur\xc4\x83 prosperitatea ansamblului economiei-univers. Conceptul de economie-univers arat\xc4\x83 interdependen\xc8\x9ba dintre geografie \xc8\x99i economie \xc3\xaen privin\xc8\x9ba scrierii istoriei. Discursul istoric s-a bazat pe \xc3\xaen\xc8\x9belegerea economiei, iar economia-univers era definit\xc4\x83 geografic, ca un sistem unitar, func\xc8\x9bional, articulat._NEWLINE_Braudel a numit modul de func\xc8\x9bionare a economiei-univers ca un sistem arterial care distribuie s\xc3\xa2ngele \xc3\xaen corpul viu. A subliniat diferen\xc8\x9bele dintre viziunea sa \xc8\x99i schema marxist\xc4\x83, bazat\xc4\x83 pe succesiunea modurilor de produc\xc8\x9bie. \xc3\x8en economiile-univers, modurile de produc\xc8\x9bie sunt prezente simultan._NEWLINE_Timpul lumii este, astfel, lucrarea care analizeaz\xc4\x83 economia-univers istoric, c\xc4\x83ut\xc3\xa2nd s\xc4\x83 indice apari\xc8\x9bia capitalismului \xc3\xaen cadrul economiei-univers europene, ar\xc4\x83t\xc3\xa2nd c\xc4\x83 economia-univers european\xc4\x83 a avut mai multe pie\xc8\x9be-univers ce sunt premerg\xc4\x83toare ora\xc8\x99elor-univers. Cea mai important\xc4\x83 pia\xc8\x9b\xc4\x83-univers, care tinde spre statutul de ora\xc8\x99-univers, este considerat Bruges. Dup\xc4\x83 1200, ora\xc8\x99ul a devenit centrul comercial al bog\xc4\x83\xc8\x9biilor nordului, fiind inventat\xc4\x83 burs\xc4\x83. Bruges nu este un ora\xc8\x99-univers pentru c\xc4\x83 dup\xc4\x83 cruciade, ora\xc8\x99ele italiene au prosperat \xc3\xaen cadrul comer\xc8\x9bului levantin. \xc3\x8entre comer\xc8\x9bul Nordului, condus de la Bruges, \xc8\x99i comer\xc8\x9bul levantin, animat de cruciade \xc8\x99i de ora\xc8\x99ele italiene, au prosperat t\xc3\xa2rgurile de la Champagne, care nu lucrau pentru Fran\xc8\x9ba \xc3\xaenc\xc4\x83 ne-centralizat\xc4\x83. \xc3\x8en secolul XIV Vene\xc8\x9bia a devenit ora\xc8\x99ul univers al economiei europene. Comer\xc8\x9bul mediteranean \xc3\xaei aduce o imens\xc4\x83 bog\xc4\x83\xc8\x9bie, bugetul ei fiind la fel de mare ca \xc8\x99i cel al Fran\xc8\x9bei, de\xc8\x99i popula\xc8\x9bia era de 10 ori mai mic\xc4\x83. \xc3\x8en secolul XV, Portugalia a f\xc4\x83cut marile descoperiri geografice. \xc3\x8ens\xc4\x83 nu Lisabona va fi ora\xc8\x99ul-univers, ci Anvers, bine plasat geografic, l\xc3\xa2ng\xc4\x83 pie\xc8\x9bele nordice. R\xc4\x83zboaiele din secolul XVI au pus \xc3\xaen pericol Anversul, care va dec\xc4\x83dea ca urmare a schimb\xc4\x83rii economiei europene \xc8\x99i datorit\xc4\x83 fluxurilor de argint aduse din America, ce iau locul schimburilor bazate pe mirodeniile portughezilor. Urm\xc4\x83torul ora\xc8\x99-univers a devenit Geneva care a preluat controlul economiei europene prin intermediul b\xc4\x83ncilor \xc8\x99i nu al comer\xc8\x9bului. Cantit\xc4\x83\xc8\x9bile imense de argint aduse de Spania din America au reclamat servicii bancare de calitate. B\xc4\x83ncile genoveze aveau toate inova\xc8\x9biile care au modernizat sistemul bancar. Odat\xc4\x83 cu epuizarea argintului spaniol, economia s-a schimbat. Amsterdam a devenit noul ora\xc8\x99-univers marc\xc3\xa2nd un nou av\xc3\xa2nt al Nordului asupra sudului mediteranean. \xc3\x8en secolul XVIII va ceda locul Londrei ca ora\xc8\x99-univers al economiei europene. Braudel a ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 Fran\xc8\x9ba nu poate avea un ora\xc8\x99-univers, fiind o \xc8\x9bar\xc4\x83 prea mare ca s\xc4\x83 poat\xc4\x83 avea acest rol. El nu a mizat pe spiritul sau mentalitatea capitalismului spre deosebire de Weber. A v\xc4\x83zut capitalismul ca rezultat al comer\xc8\x9bului maritim \xc8\x99i al bancherilor, leg\xc3\xa2nd apari\xc8\x9bia capitalismului de pie\xc8\x9be, de antrepozite, de comer.\xc8\x9b, de bursele care multiplic\xc4\x83 specula\xc8\x9biile \xc8\x99i u\xc8\x99ureaz\xc4\x83 tranzac\xc8\x9biile \xc8\x99i care le fac publice._NEWLINE_Braudel vede apari\xc8\x9bia capitalismului ca fiind lent\xc4\x83, grea, difuz\xc4\x83, pe durata a patru secole, prin balansul de bog\xc4\x83\xc8\x9bie Nord-Sud, stabilindu-se \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu bog\xc4\x83\xc8\x9bia, definitiv \xc3\xaen Nord, la Amsterdam \xc8\x99i la Londra. Braudel aloc\xc4\x83 un rol important monedei \xc8\x99i raporturilor aur/argint \xc8\x99i a suprema\xc8\x9biei monedelor. Schimbarea calitativ\xc4\x83 se face dup\xc4\x83 cea cantitativ\xc4\x83: r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea global\xc4\x83 a produc\xc8\x9biei de mas\xc4\x83, extinderea muncii salariate, dezvoltarea mijloacelor de produc\xc8\x9bie. Capitalismul ia na\xc8\x99tere \xc3\xaen sfera circula\xc8\x9biei capitalului, comer\xc8\x9bul schimbului._NEWLINE_Georges Duby (1919-1996) a fost specializat \xc3\xaen istoria medieval\xc4\x83 a Fran\xc8\x9bei, reprezentant al \xc8\x98colii de la Annales, profesor la universit\xc4\x83\xc8\x9bile din Lyon, Besancon, Aix-en-Provence, la College de France \xc8\x99i membru al academiei franceze. A scris Orient\xc4\x83rile cercet\xc4\x83rilor istorice \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, re\xc8\x9bin\xc3\xa2nd aten\xc8\x9bia limbajului \xc8\x99i paradigma istoriografic\xc4\x83 specific\xc4\x83 istoriei: durata lung\xc4\x83, pun\xc3\xa2nd \xc3\xaen eviden\xc8\x9b\xc4\x83 leg\xc4\x83turile istoriei cu geografia, ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd istoria regional\xc4\x83. \xc3\x8embin\xc4\x83 istoria cu antropologia \xc8\x99i utilizeaz\xc4\x83 metode matematice \xc3\xaen cadrul istoriei economice \xc8\x99i demografiei istorice. Folose\xc8\x99te metode statistice, grafice pentru analiza evolu\xc8\x9biilor economice \xc8\x99i demografice. Se orienteaz\xc4\x83 mai mult dup\xc4\x83 urmele existen\xc8\x9bei umane dec\xc3\xa2t dup\xc4\x83 capodopere, \xc3\xaembin\xc3\xa2nd istoria cu arheologia. Arheologia sugereaz\xc4\x83 o via\xc8\x9b\xc4\x83 mai bun\xc4\x83 \xc3\xaen lumea rural\xc4\x83 medieval\xc4\x83 dec\xc3\xa2t se credea pe baza izvoarelor scrise. Apar concepte ca: Istoria imaginarului, Istoria mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor. Este publicat "Duminica de la Bouvines", ce presupunea sociologia r\xc4\x83zboiului medieval, istoria sensibilit\xc4\x83\xc8\x9bii politice prin m\xc4\x83surarea ecolului a evenimentelor. Au mai ap\xc4\x83rut lucr\xc4\x83ri ca: Anul 1000; Vremea Catedralelor; Cele trei ordine; Imaginarul feudalismului, Cavalerul, Femeia \xc8\x99i Preotul; C\xc4\x83s\xc4\x83toria \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba medieval\xc4\x83, Istoria vie\xc8\x9bii private \xc8\x99i Istoria Fran\xc8\x9bei rurale. "Noua istorie" a fost un curent condus de Pierre Nora \xc8\x99i Jacques Le Goff, pun\xc3\xa2nd accent pe istoria mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor, a reprezent\xc4\x83rilor colective, a structurilor mentale ale societ\xc4\x83\xc8\x9bii. Discursul istoriografic se bazeaz\xc4\x83 pe principiul duratei lungi._NEWLINE_Jacques Le Goff, ca medievist francez, a fost influen\xc8\x9bat de Marc Bloch. A fost director la Ecole des hautes etudes en science sociale. A explorat antropologia istoric\xc4\x83, inspirat dup\xc4\x83 modelul Regii Taumaturgi, autor al mai multor lucr\xc4\x83ri, printre care:  Intelectualii \xc3\xaen Evul Mediu, Pentru un alt ev mediu, Noua Istorie, Na\xc8\x99terea Purgatoriului, Imaginarul Medieval, Pung\xc4\x83 \xc8\x99i Via\xc8\x9b\xc4\x83, Sec. XIII: apogeul cre\xc8\x99tinismului, Omul medieval, Sf. Ludovic. A avut ca teme de cercetare: negustorii, bancherii, universitarii, intelectualii, comunit\xc4\x83\xc8\x9bile mici \xc8\x99i aspecte ale credin\xc8\x9belor religioase.  \xc3\x8en Pentru alt Ev Mediu a studiat permanen\xc8\x9bele, istoria culturii, mentalit\xc4\x83\xc8\x9bile, ar\xc4\x83t\xc3\xa2nd importan\xc8\x9ba societ\xc4\x83\xc8\x9bilor f\xc4\x83r\xc4\x83 istorie clasic\xc4\x83, f\xc4\x83r\xc4\x83 documente, fiind adept al duratei lungi. Consider\xc4\x83 c\xc4\x83 istoria nu cuprinde doar documente, fiind nevoie de idei \xc8\x99i de imagina\xc8\x9bie \xc8\x99i pledeaz\xc4\x83 pentru utilizarea etnografiei, a folclorului, pentru utilizarea textelor literare._NEWLINE_Pierre Nora - istoric francez, academician, fondator al revistei Le Debat \xc3\xaen 1980, a scris Locurile memoriei, Republica, Na\xc8\x9biunea, Fran\xc8\x9ba._NEWLINE_Emmanuel Le Roy Ladurie a scris \xc8\x9a\xc4\x83ranii din Languedoc, Istoria climatului dup\xc4\x83 anul 1000, Teritoriul istoricului, Montaillou, sat occitan de la 1294 \xc8\x99i 1324 \xc8\x99i Istoria Fran\xc8\x9bei urbane. \xc3\x8en Mountaillou descrie satul \xc3\xaen perioada ereziei catare, \xc8\x99i s-a bazat pe \xc3\xaenregistr\xc4\x83rile tribunalului Inchizi\xc8\x9biei. Cartea cuprinde via\xc8\x9ba cotidian\xc4\x83 medieval\xc4\x83, iar figura central\xc4\x83 este preotul Pierre Clergue._NEWLINE_Pierre Chaunu - istoric specializat \xc3\xaen istoria Atlanticului, \xc3\xaen istoria Europei \xc8\x99i istoria revolu\xc8\x9biei franceze, a fondat Centrul de cercet\xc4\x83ri \xc3\xaen istoria cantitativ\xc4\x83 la Caen \xc8\x99i a scris Sevilla \xc8\x99i Atlanticul, Filipinele \xc8\x99i Pacificul Iberic, Civiliza\xc8\x9bia Europei clasice, Civiliza\xc8\x9bia Europei luminilor, Spania lui Carol Quintul, Americile, Istoria cantitativ\xc4\x83, Istoria Social\xc4\x83._NEWLINE_Francois Furet, academician \xc8\x99i istoric, a scris Revolu\xc8\x9bia Francez\xc4\x83, Atelierul Istoriei, Dic\xc8\x9bionarul critic al Revolu\xc8\x9biei franceze, Trecutul unei iluzii, Eseu asupra ideii comuniste \xc3\xaen secolul XX \xc8\x99i Fascism \xc8\x99i Comunism. \xc3\x8en Trecutul unei iluzii, descrie fascina\xc8\x9bia exercitat\xc4\x83 de ideea de comunism, semnifica\xc8\x9bia capital\xc4\x83 a revolu\xc8\x9biei bol\xc8\x99evice._NEWLINE_Phillipe Aries s-a ocupat de istoria mentalit\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc8\x99i a publicat Copil\xc4\x83ria \xc8\x99i via\xc8\x9ba familial\xc4\x83 sub vechiul regim, Omul \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii, Imaginea omului \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii \xc8\x99i Istoria vie\xc8\x9bii private._NEWLINE_Raoul Girardet a scris Na\xc8\x9bionalismul francez, Mituri \xc8\x99i mitologii politice, Na\xc8\x9bionalisme \xc8\x99i na\xc8\x9biuni, Istoria nebuniei \xc3\xaen epoca clasic\xc4\x83, A supraveghea \xc8\x99i a pedepsi \xc8\x99i Istoria sexualit\xc4\x83\xc8\x9bii._NEWLINE_Jean Delumeau s-a specializat pe perioada Rena\xc8\x99terii, scriind Via\xc8\x9ba economic\xc4\x83 \xc8\x99i social\xc4\x83 la Roma \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a secolului al XVI-lea, Civiliza\xc8\x9bia Rena\xc8\x99terii, Frica \xc3\xaen Occident \xc8\x99i O istorie a Paradisului._NEWLINE_\xc3\x8en Italia aniilor 1970, s-a lansat "Microistoria", curent istoriografic ce abandoneaz\xc4\x83 studiul maselor \xc8\x99i al claselor sociale pentru a face loc istoriei individului, fiind \xc3\xaembinat\xc4\x83 cu \xc8\x99tiin\xc8\x9bele sociale \xc8\x99i antropologia._NEWLINE_Carlo Ginzburg a fost profesor la Universitatea din Bologna \xc8\x99i la Universitatea din California. A scris, \xc3\xaen 1980, Br\xc3\xa2nza \xc8\x99i Viermii, \xc3\xaen care  descrie universul unui morar friulan \xc3\xaen secolul XVI. Public\xc4\x83 articolul "Micro-istoria" \xc3\xaen revista "Le Debat" \xc3\xaen 1981._NEWLINE_Michel Vovelle a scris Atitudinea \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii dup\xc4\x83 clauzele testamentare, Pietatea baroc\xc4\x83 \xc8\x99i decre\xc8\x99tinarea \xc3\xaen Provence \xc3\xaen secolul XVIII, Moartea \xc3\xaen Occident de la 1300 \xc3\xaen zilele noastre, Mentalitatea revolu\xc8\x9bionar\xc4\x83 \xc8\x99i Imaginile Revolu\xc8\x9biei Franceze._NEWLINE_Edward Palmer Thompson a fost istoric britanic \xc8\x99i a scris Formarea clasei muncitoare \xc3\xaen Anglia, sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd asocierea istoriei sociale cu economia, \xc8\x99tiin\xc8\x9bele sociale, psihologia colectiv\xc4\x83 \xc8\x99i individual\xc4\x83, critic\xc4\x83 literar\xc4\x83._NEWLINE_Peter Laslett a fondat grupul de la Cambridge de studiu al demografiei istorice, \xc3\xaen 1962, \xc8\x99i a scris Lumea pe care am pierdut-o: Anglia \xc3\xaenainte de epoca industrial\xc4\x83._NEWLINE_Paul Thomspon a fost editor al revistei "Oral History"._NEWLINE_Paul Slack a fost istoric al mediului urban specializat \xc3\xaen istoria Angliei, scriind Impactul ciumei \xc3\xaen Anglia \xc3\xaen epoca Tudorilor \xc8\x99i Stuar\xc8\x9bilor._NEWLINE_\xc3\x8en SUA, Richard Hofstadter s-a preocupat de istoria social\xc4\x83. Istoria economic\xc4\x83 apare, ini\xc8\x9bial, \xc3\xaen facult\xc4\x83\xc8\x9bile de economie. S-a bazat pe modele matematice sotisficate, studiind date statistice pentru identificarea factorilor cre\xc8\x99terii economice. La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anilor \'60 au ap\xc4\x83rut lucr\xc4\x83ri ce tratau rolul sclavagismului \xc3\xaen economia american\xc4\x83 din sudul SUA. Precursorii noii istorii economice, Robert Fogel \xc8\x99i Douglass North au primit Premiul Nobel pentru Economie. Albert Fishlow a scris C\xc4\x83ile ferate americane \xc8\x99i transformarea economiei antebelice, iar Robert Fogel a scris C\xc4\x83ile ferate \xc8\x99i cre\xc8\x99terea economiei americane: studii de istorie econometric\xc4\x83. Noua istorie economic\xc4\x83 s-a denumit "econometric\xc4\x83 istoric\xc4\x83".'