b'\n_START_ARTICLE_\nStoicism\n_START_SECTION_\nFilosofia stoic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nStoa a fost cel mai influent curent \xc3\xaen filosofie din timpul imperiului roman, \xc3\xaenainte ca \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83tura cre\xc8\x99tin\xc4\x83 s\xc4\x83 devin\xc4\x83 religie de stat. \xc3\x8en filosofia stoic\xc4\x83, etica ocup\xc4\x83 locul preponderent, \xc3\xaen slujba c\xc4\x83reia se afl\xc4\x83 logica \xc8\x99i fizica (cu sensul general de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 a naturii).\n_START_SECTION_\nLogica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en logic\xc4\x83 sunt cuprinse gramatica, retorica \xc8\x99i dialectica, urm\xc3\xa2nd \xc3\xaen esen\xc8\x9b\xc4\x83 principiile logicei lui Aristotel, la care se adaug\xc4\x83 o teorie asupra originii cunoa\xc8\x99terii \xc8\x99i criteriilor adev\xc4\x83rului. \xc3\x8en concep\xc8\x9bia stoicilor, orice cunoa\xc8\x99tere ajunge la nivelul con\xc8\x99tiin\xc8\x9bei (spiritului) prin mijlocirea sim\xc8\x9burilor. Aceast\xc4\x83 teorie este \xc3\xaen opozi\xc8\x9bie clar\xc4\x83 cu idealismul platonician, dup\xc4\x83 care spiritul este izvorul cunoa\xc8\x99terii, sim\xc8\x9burile constituind o surs\xc4\x83 a iluziilor \xc8\x99i erorilor. Stoicii neag\xc4\x83 realitatea metafizic\xc4\x83 a conceptelor, ele nu ar avea realitate \xc3\xaen afara con\xc8\x99tiin\xc8\x9bei. \xc3\x8entruc\xc3\xa2t cunoa\xc8\x99terea \xc3\xaenseamn\xc4\x83 preluarea sensorial\xc4\x83 a cuno\xc8\x99tin\xc8\x9bei obiectelor, adev\xc4\x83rul reprezint\xc4\x83 coresponden\xc8\x9ba impresiilor noastre asupra lucrurilor. Criteriul adev\xc4\x83rului nu poate consta \xc3\xaen concepte, pentru c\xc4\x83 ele sunt crea\xc8\x9bia impresiilor noastre, el const\xc4\x83 \xc3\xaen senza\xc8\x9bia \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i, nu poate consta \xc3\xaen g\xc3\xa2ndire, ci \xc3\xaen sim\xc8\x9bire. Obiectele reale creeaz\xc4\x83 \xc3\xaen noi o tr\xc4\x83ire intens\xc4\x83, convingerea asupra existen\xc8\x9bei lor reale, ceea ce le deosebe\xc8\x99te de visuri sau \xc3\xaenchipuiri.\n_START_SECTION_\nFizica\n_START_PARAGRAPH_\nTeza fundamental\xc4\x83 rezid\xc4\x83 \xc3\xaen afirma\xc8\x9bia profund materialist\xc4\x83, dup\xc4\x83 care \xe2\x80\x9enu exist\xc4\x83 nimic imaterial\xe2\x80\x9d, afirma\xc8\x9bie derivat\xc4\x83 din teoria stoic\xc4\x83 asupra cunoa\xc8\x99terii pe baze sensoriale. Lumea este una singur\xc4\x83, nu se mai admite dualismul materie-spirit din filosofia lui Platon, lumea n-ar fi posibil\xc4\x83 dac\xc4\x83 n-ar fi alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din aceea\xc8\x99i substan\xc8\x9b\xc4\x83. Corpul \xc8\x99i spiritul, Dumnezeu \xc8\x99i lumea, reprezint\xc4\x83 perechi, \xc3\xaen care fiecare ac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 unul asupra altuia. Astfel corpul - pe calea sim\xc8\x9burilor - produce g\xc3\xa2nduri \xc3\xaen con\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, iar spiritul determin\xc4\x83 mi\xc8\x99c\xc4\x83rile corpului. Toate lucrurile fiind materiale, care este atunci substan\xc8\x9ba fundamental\xc4\x83 din care este f\xc4\x83cut\xc4\x83 lumea? Stoa reia teza lui Heraclit, dup\xc4\x83 care focul este elementul unic, \xc3\xaen forma lui primordial\xc4\x83 fiind reprezentat de Dumnezeu. Dumnezeu st\xc4\x83 \xc3\xaen rela\xc8\x9bie cu lumea, a\xc8\x99a cum spiritul este \xc3\xaen rela\xc8\x9bie cu corpul. Spiritul uman provine din focul divin (\xc3\xaen unele scrieri denumit logos (\xe2\x80\x9eCuv\xc3\xa2ntul\xe2\x80\x9d). Astfel, fizica stoic\xc4\x83 are o tr\xc4\x83s\xc4\x83tur\xc4\x83 net monist\xc4\x83 \xc8\x99i panteist\xc4\x83 \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp. Focul divin are un caracter ra\xc8\x9bional, din care rezult\xc4\x83 c\xc4\x83 lumea este guvernat\xc4\x83 de ra\xc8\x9biune, ceea ce are dou\xc4\x83 semnifica\xc8\x9bii. \xc3\x8en primul r\xc3\xa2nd \xc3\xaen lume se poate recunoa\xc8\x99te un scop, \xc8\x99i anume tendin\xc8\x9ba spre armonie, frumuse\xc8\x9be \xc8\x99i echilibru. \xc3\x8en al doilea r\xc3\xa2nd, deoarece ra\xc8\x9biune \xc3\xaenseamn\xc4\x83 lege, rezult\xc4\x83 c\xc4\x83 universul este guvernat conform necesit\xc4\x83\xc8\x9bii absolute de cauz\xc4\x83 \xc8\x99i efect. \xc3\x8en consecin\xc8\x9b\xc4\x83, individul nu poate fi liber, el este silit s\xc4\x83 urmeze necesitatea legilor naturale.\n_START_SECTION_\nEtica\n_START_PARAGRAPH_\nEtica dezvoltat\xc4\x83 de Stoa deriv\xc4\x83 din principiile proprii ale fizicei: universul este guvernat de legi absolute care nu admit excep\xc8\x9bii, iar esen\xc8\x9bialul naturii umane este ra\xc8\x9biunea. Aceste principii se sumeaz\xc4\x83 \xc3\xaen celebra maxim\xc4\x83: \xe2\x80\x9eTr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen acord cu natura!\xe2\x80\x9d. Din aceast\xc4\x83 formul\xc4\x83 deriv\xc4\x83 no\xc8\x9biunea de virtute, cu cele patru aspecte cardinale: \xc3\xaen\xc8\x9belepciunea, curajul, dreptatea \xc8\x99i temperan\xc8\x9ba, corespond\xc3\xa2nd \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83turilor lui Socrate. \xc3\x8en timp ce \xc3\xaen etica aristotelian\xc4\x83 se recuno\xc8\x99tea locul pasiunilor \xc3\xaen natura uman\xc4\x83, urm\xc3\xa2nd ca acestea s\xc4\x83 fie reprimate prin ra\xc8\x9biune, stoicii cer anihilarea pasiunilor, merg\xc3\xa2nd p\xc3\xa2n\xc4\x83 la ascetism (\xe2\x80\x9easkesis\xe2\x80\x9d), pentru c\xc4\x83 virtutea reprezint\xc4\x83 unica fericire. A fi virtuos, \xc3\xaenseamn\xc4\x83 a fi indiferent la durere \xc8\x99i suferin\xc8\x9b\xc4\x83 (\xe2\x80\x9eapatheia\xe2\x80\x9d) \xc8\x99i, \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp, doritor de cunoa\xc8\x99tere. De aici importan\xc8\x9ba acordat\xc4\x83 \xc8\x99tiin\xc8\x9bei, fizicei, logicei, pentru c\xc4\x83 ele reprezint\xc4\x83 bazele moralit\xc4\x83\xc8\x9bii, r\xc4\x83d\xc4\x83cinile oric\xc4\x83rei virtu\xc8\x9bi. Omul \xc3\xaen\xc8\x9belept este sinonim cu om bun. Nefericirea \xc8\x99i r\xc4\x83ut\xc4\x83\xc8\x9bile lumii sunt rezultatele ignoran\xc8\x9bei. De aici recomandarea practicii filosofiei, examin\xc4\x83rii permanente a propriilor judec\xc4\x83\xc8\x9bi \xc8\x99i a comportamentului, pentru a putea constata dac\xc4\x83 ele difer\xc4\x83 de ra\xc8\x9biunea universal\xc4\x83 a naturii.\n_START_SECTION_\nInfluen\xc8\x9ba stoicismului\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofia stoic\xc4\x83 a influen\xc8\x9bat \xc8\x99i pe unii din \xe2\x80\x9ep\xc4\x83rin\xc8\x9bii bisericei\xe2\x80\x9d cre\xc8\x99tine ca Toma de Aquino \xc8\x99i Sf\xc3\xa2ntul Augustin. \xc3\x8en timpul Rena\xc8\x99terii t\xc3\xa2rzii, s-a dezvoltat un adev\xc4\x83rat \xe2\x80\x9eNeostoicism\xe2\x80\x9d, al c\xc4\x83rui reprezentant renumit a fost Justus Lipsius. Influen\xc8\x9ba acestui neostoicism se resimte \xc3\xaen scrierile lui Michel de Montaigne, \xc3\xaenainte de orientarea lui spre scepticism, \xc8\x99i \xc3\xaen g\xc3\xa2ndirea lui Ren\xc3\xa9 Descartes. \xc8\x98i filosofia moral\xc4\x83 a lui Immanuel Kant este impregnat\xc4\x83 de Stoa.'