b'\n_START_ARTICLE_\nDinastia Cape\xc8\x9bienilor\n_START_SECTION_\nOriginea numelui \xc8\x99i utilizarea\n_START_PARAGRAPH_\nNumele dinastiei deriv\xc4\x83 de la fondatorul ei, Hugo, care era cunoscut ca \xe2\x80\x9eHugo Capet\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en\xc8\x9belesul cuv\xc3\xa2ntului Capet (mai mult o porecl\xc4\x83 dec\xc3\xa2t un nume de familie modern) este necunoscut. \xc3\x8en timp ce etimologia popular\xc4\x83 \xc3\xael identific\xc4\x83 cu \xe2\x80\x9ecape\xe2\x80\x9d, alte ipoteze sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 este conectat cuv\xc3\xa2ntului latin \xe2\x80\x9ecaput\xe2\x80\x9d (cap), explic\xc3\xa2ndu-i astfel sensul de \xe2\x80\x9e\xc8\x99ef\xe2\x80\x9d sau \xe2\x80\x9ec\xc4\x83petenie\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Numele \xe2\x80\x9eCape\xc8\x9bian\xe2\x80\x9d a ajuns s\xc4\x83 fie aplicat de c\xc4\x83tre istorici at\xc3\xa2t casei conduc\xc4\x83toare a Fran\xc8\x9bei, c\xc3\xa2t \xc8\x99i urma\xc8\x99ilor mai larg r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndi\xc8\x9bi pe linie masculin\xc4\x83 ai lui Hugo Capet. Nu a fost o practic\xc4\x83 contemporan\xc4\x83. Numele \xe2\x80\x9eCapet\xe2\x80\x9d a fost folosit \xc8\x99i ca nume de familie ale unor persoane regale din Fran\xc8\x9ba- \xc3\xaen particular dar nu exclusiv pentru cei din Casa Capet- o utilizare important\xc4\x83 a fost \xc3\xaen timpul Revolu\xc8\x9biei Franceze , c\xc3\xa2nd regele detronat Ludovic al XVI-lea (un membru al Casei de Bourbon, prin linie masculin\xc4\x83 direct\xc4\x83 descendent al lui Hugo Capet) \xc8\x99i regina Maria Antoaneta (membr\xc4\x83 a Casei de Habsburg-Lorraine) au fost numi\xc8\x9bi \xe2\x80\x9eLudovic \xc8\x99i Antoaneta Capet\xe2\x80\x9d (regina s-a numit \xe2\x80\x9ev\xc4\x83duva Capet\xe2\x80\x9d dup\xc4\x83 moartea so\xc8\x9bului ei).\n_START_SECTION_\nRobertinii \xc8\x99i \xc3\xaenainte de ei\n_START_PARAGRAPH_\nNumele dinastic folosit pentru desemnarea familiei lui Hugo Capet \xc3\xaenainte de alegerea sa ca rege al Fran\xc8\x9bei este \xe2\x80\x9eRobertinii\xe2\x80\x9d sau \xe2\x80\x9eRober\xc8\x9bienii\xe2\x80\x9d. Numele deriv\xc4\x83 de la primul str\xc4\x83mo\xc8\x99 sigur al familiei, Robert cel Puternic (n.820), conte de Paris. Robert era probabil fiul lui Robert de Worms (n. 800) \xc8\x99i nepot al lui Robert de Hesbaye (n. 770). Robertinii \xc3\xae\xc8\x99i au originea probabil \xc3\xaen comitatul Hesbaye, \xc3\xaen apropiere de Tongeren din Belgia de ast\xc4\x83zi._NEWLINE_Fii lui Robert cel Puternic au fost Odo \xc8\x99i Robert, am\xc3\xa2ndoi conduc\xc3\xa2nd ca regi Francia de Vest. Familia a devenit Con\xc8\x9bi de Paris sub Odo \xc8\x99i Duci ai Francilor sub Robert, de\xc8\x9bin\xc3\xa2nd p\xc4\x83r\xc8\x9bi mari din Neustria._NEWLINE_Dinastia Carolingian\xc4\x83 a \xc3\xaencetat s\xc4\x83 conduc\xc4\x83 Fran\xc8\x9ba dup\xc4\x83 moartea lui Ludovic al V-lea. Dup\xc4\x83 moartea lui Ludovic al V-lea, fiul lui Hugo cel Mare, Hugo Capet, a fost ales de nobilime rege al Fran\xc8\x9bei. Hugo a fost \xc3\xaencoronat la Noyon pe 3 iulie 987, av\xc3\xa2nd suportul deplin al \xc3\x8emp\xc4\x83ratului Sf\xc3\xa2ntului Imperiu Roman Otto al III-lea. Odat\xc4\x83 cu \xc3\xaencoronarea lui Hugo, o nou\xc4\x83 er\xc4\x83 a \xc3\xaenceput pentru Fran\xc8\x9ba, iar descenden\xc8\x9bii lui au fost numi\xc8\x9bi \xe2\x80\x9eCape\xc8\x9bienii\xe2\x80\x9d, dinastia lor conduc\xc3\xa2nd Fran\xc8\x9ba pentru mai mult de opt sute de ani (987-1848).\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nLa moartea regelui Carolingian Ludovic al V-lea, \xc3\xaen urma unui accident de v\xc3\xa2n\xc4\x83toare, \xc3\xaen lipsa unor urma\xc8\x99i carolingieni direc\xc8\x9bi, marii nobili francezi \xc3\xael aleg rege pe cel mai puternic dintre ei, Hugo Capet (sau Hugues) (987-996), urma\xc8\x99 al lui Robert Capet, cel care cu un secol \xc3\xaen urm\xc4\x83 asigurase regen\xc8\x9ba \xc3\xaen regatul Fran\xc8\x9bei. Hugo Capet a r\xc4\x83mas \xc3\xaen istorie datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 a fondat o dinastie continu\xc4\x83 de 36 de regi, care vor domni timp de peste opt secole pe tronul Fran\xc8\x9bei, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1848 (dintre care Cape\xc8\x9bieni direc\xc8\x9bi, un num\xc4\x83r de 15 regi)._NEWLINE_Timp de dou\xc4\x83 secole, cape\xc8\x9bienii \xc3\xae\xc8\x99i vor \xc3\xaencorona primul n\xc4\x83scut \xc3\xaenc\xc4\x83 din timpul vie\xc8\x9bii \xc8\x99i-l vor asocia la domnie pentru a \xc3\xaent\xc4\x83ri puterea. Filip August (1180-1223), cape\xc8\x9bian direct, dar descendent al carolingienilor pe linie feminin\xc4\x83, deci suveran absolut legitim, va \xc3\xaenl\xc4\x83tura aceast\xc4\x83 practic\xc4\x83. P\xc3\xa2n\xc4\x83 la acesta din urm\xc4\x83, regatul Fran\xc8\x9bei va fi divizat, consecin\xc8\x9b\xc4\x83 a \xc3\xaent\xc4\x83ririii puterii locale a marilor seniori, autoritatea regal\xc4\x83 efectiv\xc4\x83 exercit\xc3\xa2ndu-se asupra unei regiuni restr\xc3\xa2nse. Astfel, comitatele Angers, Flandra, ducatele Normandiei, Aquitaniei, ajung s\xc4\x83 se bucure de o autonomie larg\xc4\x83, seniorii respectivi fiind mai puternici \xc8\x99i mai influen\xc8\x9bi dec\xc3\xa2t suzeranul lor, regele Fran\xc8\x9bei. Se ajunge chiar la situa\xc8\x9bia \xc3\xaen care ducele Normandiei, Wilhelm (Guillaume) reu\xc8\x99e\xc8\x99te \xc3\xaen anul 1066 s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i cucereasc\xc4\x83 propriul s\xc4\x83u regat, Anglia, asupra c\xc4\x83ruia avea acelea\xc8\x99i drepturi succesorale ca \xc8\x99i regele ales, Harold, pe care Wilhelm \xc3\xael \xc3\xaenvinge la Hastings. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 situa\xc8\x9bie, Wilhelm, duce de Normandia, deci vasal al regelui Fran\xc8\x9bei, devine rege al Angliei, conform dreptului cuceritorului. Calitatea regilor francezi ai Angliei de duci de Normandia \xc8\x99i imperiul angevin pe care ei vor reu\xc8\x99i s\xc4\x83-l creeze, vor duce la izbucnirea r\xc4\x83zboiului de 100 de ani._NEWLINE_Este perioada \xe2\x80\x9eclasic\xc4\x83\xe2\x80\x9d a feudalismului francez: monarhul cape\xc8\x9bian, consider\xc3\xa2ndu-se urma\xc8\x99 legitim al primilor regi franci, mo\xc8\x99tene\xc8\x99te dreptul acestora asupra teritoriului, ob\xc8\x9binut la origine prin cucerire, \xc3\xaens\xc4\x83 puterea sa efectiv\xc4\x83 este mai limitat\xc4\x83 ca oric\xc3\xa2nd. Treptat, monarhia electiv\xc4\x83 este \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 cu cea ereditar\xc4\x83 -\xe2\x80\x9edreptul s\xc3\xa2ngelui\xe2\x80\x9d, \xc8\x99i de drept divin, prin ceremonia religioas\xc4\x83 a \xc3\xaencoron\xc4\x83rii la Reims. To\xc8\x9bi vasalii datorau supunere monarhului, a c\xc4\x83rui putere era legitimat\xc4\x83, deci, prin erediatate \xc8\x99i recunoa\xc8\x99tere din parte divinit\xc4\x83\xc8\x9bii prin intermediul Bisericii catolice._NEWLINE_\xc3\x8en fapt, regele nu \xc3\xae\xc8\x99i exercit\xc4\x83 autoritatea dec\xc3\xa2t asupra domeniului regal, \xc3\xaens\xc4\x83 de drept to\xc8\x9bi marii nobili din regat \xc3\xaei erau vasali, dator\xc3\xa2ndu-i supunere, deferen\xc8\x9b\xc4\x83, ajutor militar \xc8\x99i financiar, \xc3\xaen schimb, ei primind de la rege feuda sau domeniul feudal, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu \xc8\x9b\xc4\x83ranii, animalele \xc8\x99i atelajele proprii domeniului. Dreptul feudal francez stipula c\xc4\x83 nobilul (seniorul) feudal conducea a\xc8\x99a cum dorea treburile domeniului s\xc4\x83u, exercit\xc3\xa2nd func\xc8\x9bii militare, administrative, judec\xc4\x83tore\xc8\x99ti, at\xc3\xa2ta timp c\xc3\xa2t \xc3\xae\xc8\x99i \xc3\xaendeplinea obliga\xc8\x9biile feudale fa\xc8\x9b\xc4\x83 de suzeran. Tr\xc4\x83darea suzeranului, felonia, \xc3\xaensemna anularea contractului feudal, felonul fiind pedepsit cu moartea. \xc3\x8en aceste condi\xc8\x9bii, este evident c\xc4\x83 seniorul feudal era un exploatator f\xc4\x83r\xc4\x83 scrupule, deoarece nimic nu-i limita puterea. Cea mai grea condi\xc8\x9bie o aveau servii (les serfs), \xc8\x9b\xc4\x83rani cu un statut juridic aparte, al c\xc4\x83ror drept de proprietate asupra p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului propriu era condi\xc8\x9bionat de plata unui impozit anual pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i a numeroase taxe (atunci c\xc3\xa2nd fiul intra \xc3\xaen posesia mo\xc8\x99tenirii, c\xc3\xa2nd se \xc3\xaensurau - lucru pe care \xc3\xael puteau face doar cu acordul seniorului, etc.). Toate acestea demonstrau c\xc4\x83 servii nu erau oameni liberi, dar nici nu erau \xc8\x9b\xc4\x83rani dependen\xc8\x9bi, deoarece nu primeau lotul de la senior, ci \xc3\xael mo\xc8\x99teneau; situa\xc8\x9bia lor juridic\xc4\x83 se datora faptului c\xc4\x83 seniorii feudali au considerat c\xc4\x83 p\xc4\x83m\xc3\xa2nturile \xc8\x9b\xc4\x83ranilor \xc3\xaenvecinate cu propriile lor domenii, le apar\xc8\x9bineau de drept, \xc3\xaens\xc4\x83 acceptau, de regul\xc4\x83, s\xc4\x83-i elibereze pe servi contra unei sume de bani. \xc3\x8en 1110, regele Ludovic al VI-lea (1108-1137) a acordat poporului s\xc4\x83u o cart\xc4\x83 prin care servajul era desfiin\xc8\x9bat, \xc3\xaenl\xc4\x83tur\xc3\xa2nd astfel acest abuz al feudalilior._NEWLINE_Procesul de centralizare continu\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 paralel \xc8\x99i contrar acestui proces, este cel de formare a imperiului angevin, posesiunile regilor Angliei \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba. \xc3\x8en 1151, regele Angliei, Henric al II-lea Plantagenetul poseda deja de la tat\xc4\x83l s\xc4\x83u ducatul Normandiei (fieful originar al regilor Plantagene\xc8\x9bi) \xc8\x99i comitatul Bretaniei, iar prin c\xc4\x83s\xc4\x83torie ob\xc8\x9bine comitatele Anjou \xc8\x99i Maine, regiuni pentru care \xc3\xaei era vasal regelui francez. \xc3\x8en acela\xc8\x99i an se ive\xc8\x99te o ocazie nesperat\xc4\x83: regele Ludovic al VII-lea al Fran\xc8\x9bei (1137-1180), care \xc3\xae\xc8\x99i consolidase pozi\xc8\x9bia prin c\xc4\x83s\xc4\x83toria cu Eleonora de Aquitania, singura mo\xc8\x99tenitoare a enormului ducat al Aquitaniei, divor\xc8\x9beaz\xc4\x83, acuz\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i so\xc8\x9bia de adulter (crim\xc4\x83 cu implica\xc8\x9bii foarte grave deoarece regina adulter\xc4\x83 era susceptibil\xc4\x83 de a aduce pe tron un copil nelegitim). Divor\xc8\x9b\xc3\xa2nd, regele pierde titlul de duce de Aquitania, ocazie nesperat\xc4\x83 pentru Plantagene\xc8\x9bi; \xc3\xaen acela\xc8\x99i an, Henric al II-lea se \xc3\xaensoar\xc4\x83 cu Eleonora, ob\xc8\x9bin\xc3\xa2nd astfel \xc3\xaenc\xc4\x83 o treime din regatul francez. Astfel, regii Angliei ajung s\xc4\x83 posede jum\xc4\x83tate din regatul Fran\xc8\x9bei, regiune ce va r\xc4\x83m\xc3\xa2ne \xc3\xaen istorie sub numele de imperiul angevin (\xc3\xaen centrul ei se afla importantul comitat Anjou); acest fapt a fost, mai t\xc3\xa2rziu, una dintre cauzele r\xc4\x83zboiului de 100 de ani. \xc3\x8en mod natural, aceast\xc4\x83 stare de fapt era inacceptabil\xc4\x83 pentru regii Fran\xc8\x9bei, care se vedeau amenin\xc8\x9ba\xc8\x9bi, \xc8\x99i \xc3\xaen imposibilitate de a centraliza statul. De cealalt\xc4\x83 parte, regii Angliei vor c\xc4\x83uta s\xc4\x83-\xc8\x99i extind\xc4\x83 influen\xc8\x9ba \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i s\xc4\x83 ob\xc8\x9bin\xc4\x83 coroana acestui regat, dar vor fi \xc8\x9binu\xc8\x9bi \xc3\xaen \xc8\x99ah de alian\xc8\x9ba dintre Fran\xc8\x9ba \xc8\x99i Sco\xc8\x9bia. \xc3\x8en concluzie, nici unul dintre cei doi suverani nu se putea declara mul\xc8\x9bumit de actuala stare de fapt._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1180 vine pe tronul Fran\xc8\x9bei un mare rege cape\xc8\x9bian, Filip al II-lea, pe care contemporanii s\xc4\x83i l-au supranumit Filip August. \xc3\x8en numai un deceniu, Filip August reu\xc8\x99e\xc8\x99te s\xc4\x83 aduc\xc4\x83 sub autoritatea sa direct\xc4\x83 comitatele Champagne, Provence, Toulouse, Flandra. Conflictul cu angevinii p\xc4\x83rea iminent, \xc3\xaens\xc4\x83 se \xc3\xaencearc\xc4\x83 un compromis: c\xc4\x83s\xc4\x83toria dintre Blanche de Castilia, nepoata regelui Angliei \xc8\x99i Ludovic, Delfinul Fran\xc8\x9bei (1200). \xc3\x8ens\xc4\x83 \xc3\xaen 1204, regele Fran\xc8\x9bei \xc3\xaencepe r\xc4\x83zboiul pentru cucerirea imperiului angevin; c\xc4\x83s\xc4\x83toria nu \xc3\xae\xc8\x99i atinge scopul politic, dar lucrurile merg c\xc3\xa2t se poate mai bine pentru cape\xc8\x9bieni, care, \xc3\xaen timpul lui Filip August, Ludovic al VIII-lea (1223-1226) \xc8\x99i Ludovic al IX-lea (Sf\xc3\xa2ntul Ludovic) (1226-1270), \xc3\xae\xc8\x99i extind domeniul regal, anex\xc3\xa2nd Normandia, Poitou \xc8\x99i Anjou. Aducerea sub controlul regal efectiv a unui domeniu feudal se f\xc4\x83cea fie pe calea armelor, fie prin c\xc4\x83s\xc4\x83torii, prin care se puteau ob\xc8\x9bine feude \xc3\xaen cadrul dotei. Blanche de Castilia a fost de asemenea prima femeie din istoria regalit\xc4\x83\xc8\x9bii franceze care a asigurat regen\xc8\x9ba \xc3\xaen timpul minoratului fiului ei, cel care avea s\xc4\x83 devin\xc4\x83 Sf\xc3\xa2ntul Ludovic, ocup\xc3\xa2ndu-se de administrarea regatului chiar dup\xc4\x83 \xc3\xaencoronarea fiului ei, \xc3\xaen timpul cruciadei din Egipt, iar atunci c\xc3\xa2nd a aflat c\xc4\x83 acesta a c\xc4\x83zut prizonier, ea a aranjat plata recompensei. Cu toate acestea, Blanche de Castilia nu a fost niciodat\xc4\x83 suveran\xc4\x83 a Fran\xc8\x9bei, titlu rezervat b\xc4\x83rba\xc8\x9bilor, \xc3\xaens\xc4\x83 a fost cu siguran\xc8\x9b\xc4\x83 o foarte influent\xc4\x83 femeie din istoria acestei \xc8\x9b\xc4\x83ri._NEWLINE_Ludovic al IX-lea, unul dintre cei mai importan\xc8\x9bi regi cape\xc8\x9bieni, a fost primul care s-a preocupat de a da domeniului regal o organizare eficient\xc4\x83. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 apar func\xc8\x9bionarii regali, la nivelul fiec\xc4\x83rui ora\xc8\x99, \xc3\xaens\xc4\x83rcina\xc8\x9bi cu administrarea bunurilor Coroanei \xc3\xaen circumscrip\xc8\x9bia lor \xc8\x99i put\xc3\xa2nd r\xc4\x83spunde \xc3\xaen fa\xc8\x9ba monarhului pentru modul de administrare. \xc3\x8en provinciile nordice (Normandia, Anjou), ei se numeau \xe2\x80\x9ebaillis\xe2\x80\x9d, iar \xc3\xaen sud (Poitou, Languedoc), erau denumi\xc8\x9bi \xe2\x80\x9es\xc3\xa9n\xc3\xa9chaux\xe2\x80\x9d. Pentru a descuraja favoritismul \xc8\x99i corup\xc8\x9bia, acestor func\xc8\x9bionari le era interzis s\xc4\x83 primeasc\xc4\x83 cadouri sau s\xc4\x83 posede p\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc3\xaen circumscrip\xc8\x9bia lor._NEWLINE_Tot Sf\xc3\xa2ntului Ludovic i se datoreaz\xc4\x83 tentative de moralizare a societ\xc4\x83\xc8\x9bii: Inchizi\xc8\x9bia este sus\xc8\x9binut\xc4\x83, jocurile de noroc, \xc3\xaemprumuturile sunt interzise iar prostitu\xc8\x9bia \xc8\x99i blasfemiile sunt aspru pedepsite, ac\xc8\x9bion\xc3\xa2nd totodat\xc4\x83 pentru eradicarea catarilor \xc8\x99i ar\xc4\x83t\xc3\xa2ndu-se intolerant fa\xc8\x9b\xc4\x83 de evrei. Ludovic al IX-lea este de asemenea unul dintre pu\xc8\x9binii regi francezi care \xc8\x99i-au folosit prerogativele judec\xc4\x83tore\xc8\x99ti supreme, mo\xc8\x99tenite prin tradi\xc8\x9bie de la franci. Cel mai important caz judecat de rege este cel al unuia dintre marii nobili ai regatului, vasal al regelui, Enguerrand al IV-lea de Coucy, acuzat de a fi abuzat de dreptul s\xc4\x83u de \xc3\xaenalt\xc4\x83 justi\xc8\x9bie, ordon\xc3\xa2nd sp\xc3\xa2nzurarea f\xc4\x83r\xc4\x83 judecat\xc4\x83 a trei gentilomi flamanzi, g\xc4\x83si\xc8\x9bi pe domeniile sale. Dup\xc4\x83 o anchet\xc4\x83 minu\xc8\x9bioas\xc4\x83 a urmat procesul: \xc8\x99i judecat\xc4\x83, Enguerrand a fost g\xc4\x83sit vinovat \xc8\x99i condamnat la o amend\xc4\x83 de 12000 de livre \xe2\x80\x93 o sum\xc4\x83 foarte mare \xe2\x80\x93, la pierderea dreptului s\xc4\x83u de \xc3\xaenalt\xc4\x83 justi\xc8\x9bie, s\xc4\x83 petreac\xc4\x83 trei ani \xc3\xaen \xc8\x9aara Sf\xc3\xa2nt\xc4\x83 \xc8\x99i s\xc4\x83 fondeze trei biserici \xc3\xaen aba\xc8\x9bia Coucy. De asemenea, Ludovic al IX-lea este cel care a interzis o veche institu\xc8\x9bie medieval\xc4\x83, duelurile judiciare, sub pedeapsa t\xc4\x83ierii capului; tot \xc3\xaen timpul domniei sale a fost instituit\xc4\x83 proba cu martori, ca norm\xc4\x83 de procedur\xc4\x83._NEWLINE_Timp de peste trei secole, coroana Fran\xc8\x9bei s-a transmis din tat\xc4\x83 \xc3\xaen fiu, f\xc4\x83r\xc4\x83 a se sim\xc8\x9bi nevoia unei justific\xc4\x83ri juridice \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 ca aceast\xc4\x83 practic\xc4\x83 s\xc4\x83 fie contestat\xc4\x83. Dar, \xc3\xaen 1316, fiul lui Filip cel Frumos (1285-1314), Ludovic al X-lea al Fran\xc8\x9bei (1314-1316) moare f\xc4\x83r\xc4\x83 a l\xc4\x83sa urma\xc8\x99i de sex masculin. Problema succesiunii este rezolvat\xc4\x83 \xc3\xaen doi timpi: \xc3\xaent\xc3\xa2i, \xc3\xaen 1316 este enun\xc8\x9bat principiul prin care este interzis accesul femeilor pe tronul Fran\xc8\x9bei. Rege devine fratele monarhului defunct, Filip cel Lung (1316-1322), care, la r\xc3\xa2ndul s\xc4\x83u moare f\xc4\x83r\xc4\x83 a l\xc4\x83sa mo\xc8\x99tenitori de sex masculin. Este \xc3\xaencoronat cel mai mic dintre fiii lui Filip cel Frumos, Carol al IV-lea (1322-1328), care moare dup\xc4\x83 6 ani de domnie, f\xc4\x83r\xc4\x83 a l\xc4\x83sa mo\xc8\x99tenitori direc\xc8\x9bi. \xc3\x8en acest moment, s-a pus problema dac\xc4\x83 tronul nu ar trebui s\xc4\x83 revin\xc4\x83 celei de-a patra progenituri a lui Filip cel Frumos, Isabella de Fran\xc8\x9ba, care s\xc4\x83 transmit\xc4\x83 acest drept fiului ei. Dar Isabella de Fran\xc8\x9ba era mama regelui Eduard al III-lea al Angliei, lucru inacceptabil pentru familia regal\xc4\x83 francez\xc4\x83, nu pentru c\xc4\x83 ar fi fost vorba de un prin\xc8\x9b str\xc4\x83in (Eduard al III-lea era trei sferturi francez) ci datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 ar fi \xc3\xaensemnat pierderea tronului pentru cape\xc8\x9bieni. Deci, \xc3\xaen 1328, invoc\xc3\xa2ndu-se principiul masculinit\xc4\x83\xc8\x9bii, se enun\xc8\x9b\xc4\x83 un al doilea principiu: femeile nu au nici dreptul de a transmite dreptul de succesiune la tron. Rege devine ruda cea mai apropiat\xc4\x83 a monarhului defunct pe linie masculin\xc4\x83, un nepot de frate al lui Filip cel Frumos, Filip de Valois._NEWLINE_Trebuie men\xc8\x9bionat aici c\xc4\x83 \xc3\xaen regulamentele succesorale franceze din 1316, 1322 \xc8\x99i 1328 nu se face nic\xc4\x83ieri aluzie la faimoasa lege salic\xc4\x83, men\xc8\x9bionat\xc4\x83 abia \xc3\xaen 1358 de juristul \xc8\x99i cronicarul Richard Lescot. Interpretarea legii salice \xc3\xaen sensul imposibilit\xc4\x83\xc8\x9bii femeilor de a domni \xc8\x99i de a putea transmite acest drept a fost f\xc4\x83cut\xc4\x83 abia \xc3\xaen 1416 de Jean de Montreuil \xc3\xaen \xe2\x80\x9eTrait\xc3\xa9 contre les Anglais\xe2\x80\x9d, iar \xc3\xaen 1464, Legea succesiunii la tron prevedea at\xc3\xa2t aceste principii c\xc3\xa2t \xc8\x99i faptul c\xc4\x83 pe tronul Fran\xc8\x9bei nu poate urca un str\xc4\x83in. Prin aceste acte, cape\xc8\x9bienii au reu\xc8\x99it s\xc4\x83 p\xc4\x83streze Coroana, cu pre\xc8\x9bul unui r\xc4\x83zboi de 100 de ani, \xc3\xaen care Anglia va fi \xc3\xaenfr\xc3\xa2nt\xc4\x83 pierz\xc3\xa2nd imperiul angevin. Din nou aparen\xc8\x9bele \xc3\xaen\xc8\x99al\xc4\x83: faptul c\xc4\x83 regii francezi ai Angliei, urma\xc8\x99i ai lui Wilhelm Cuceritorul, nu au devenit \xc8\x99i regi ai Fran\xc8\x9bei s-a dovedit a fi un fapt pozitiv pentru Anglia, care altfel s-ar fi v\xc4\x83zut abandonat\xc4\x83 de propriul monarh, care, probabil, ar fi ales ca re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83 mult mai bogatul \xc8\x99i mai puternicul regat francez. Anglia ar fi devenit o simpl\xc4\x83 anex\xc4\x83 a Coroanei franceze, cu toate consecin\xc8\x9bele politice \xc8\x99i economice care ar fi decurs de aici, conform punctului de vedere dezvoltat de eminentul om de cultur\xc4\x83 francez Andr\xc3\xa9 Maurois.\n_START_SECTION_\nCape\xc8\x9bienii \xc3\xaen istorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe-a lungul secolelor, Cape\xc8\x9bienii s-au r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit \xc3\xaen \xc3\xaentreaga Europ\xc4\x83, conduc\xc3\xa2nd de la regate la simple domenii.\n_START_SECTION_\nSf\xc3\xa2r\xc8\x99itul dinastiei\n_START_PARAGRAPH_\nCarol al IV-lea \xe2\x80\x9ecel Drept\xe2\x80\x9d a fost ultimul rege francez din Dinastia Cape\xc8\x9bian\xc4\x83, care a murit f\xc4\x83r\xc4\x83 a l\xc4\x83sa un succesor. Astfel, la tronul Fran\xc8\x9bei accede urm\xc4\x83toarea dinastie - Dinastia Valois (1328-1589) prin Filip al VI-lea.'