b'\n_START_ARTICLE_\nDrapelul Olandei\n_START_SECTION_\nDescriere\n_START_PARAGRAPH_\nDrapelul na\xc8\x9bional al Olandei este un drapel tricolor. Benzile tricolorului sunt orizontale \xc8\x99i egale \xc3\xaen dimensiuni. Culorile benzilor, de sus \xc3\xaen jos, sunt: ro\xc8\x99u (vermillon deschis), alb (argint) \xc8\x99i albastru (albastru de cobalt). Propor\xc8\x9biile sunt 2:3.\n_START_SECTION_\nDrapelul cu Cruce de Burgundia\n_START_PARAGRAPH_\nDrapelul ast\xc4\x83zi \xc3\xaen uz nu a fost primul drapel al \xc8\x9b\xc4\x83rii. La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XV-lea, c\xc3\xa2nd majoritatea provinciilor Olandei erau unite sub un singur suveran, era folosit un steag comun pentru opera\xc8\x9biuni combinate. Acesta era stindardul suveranului Burgundiei, care consta \xc3\xaentr-un fond alb peste care se \xc3\xaengem\xc4\x83nau dou\xc4\x83 ramuri de lauri ro\xc8\x99ii, \xc3\xaen forma unui \xe2\x80\x9eX\xe2\x80\x9d, cu fl\xc4\x83c\xc4\x83ri ie\xc8\x99ind \xc3\xaencep\xc3\xa2nd din intersec\xc8\x9bie spre extremit\xc4\x83\xc8\x9bi: Crucea de Burgundia. Acest drapel a r\xc4\x83mas \xc3\xaen uz \xc8\x99i mai apoi sub Habsburgi.\n_START_SECTION_\nPrinsenvlag (drapelul prin\xc8\x9bului)\n_START_PARAGRAPH_\nTotu\xc8\x99i, provinciile Olandei s-au ridicat \xc3\xaempotriva regelui Filip al II-lea de Spania, iar Wilhelm de Orania a fost \xc3\xaen fruntea al rebelilor. Watergeuzen (corsari pro-independen\xc8\x9b\xc4\x83) au ac\xc8\x9bionat dup\xc4\x83 instruc\xc8\x9biunile lui, h\xc4\x83r\xc8\x9buind inamicul oriunde se putea, iar acest lucru se \xc3\xaent\xc3\xa2mpla sub un tricolor oranj-alb-albastru (\xc3\xaen francez\xc4\x83 orange-blanche-bleu sau \xc3\xaen neerlandez\xc4\x83 oranje-wit-blauw), culorile blazonului prin\xc8\x9bului. Astfel era un drapel u\xc8\x99or de asociat cu liderul rebeliunii, iar asocierea era f\xc4\x83cut\xc4\x83 \xc8\x99i prin numele drapelului: \xe2\x80\x9edrapelul prin\xc8\x9bului\xe2\x80\x9d (neerlandez\xc4\x83 Prinsenvlag). \xc3\x8entr-un atlas Kittensteyn, primul drapel ro\xc8\x99u-alb-albastru poate fi v\xc4\x83zut \xc3\xaentr-o pictur\xc4\x83 care \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99eaz\xc4\x83 o b\xc4\x83t\xc4\x83lie \xc3\xaentre watergeuzen \xc8\x99i spanioli. Data la care se \xc3\xaent\xc3\xa2mpla acest lucru putea fi cel mai devreme \xc3\xaen timpul R\xc4\x83zboiului de 80 de ani, r\xc4\x83zboiul de independen\xc8\x9b\xc4\x83 olandez. Astfel 1572 este anul oficial al introducerii acestui stindard. Acest eveniment a fost comemorat \xc3\xaen Olanda prin emiterea unui timbru \xc3\xaen 1972._NEWLINE_Drapelul avea trei, unori \xc8\x99ase sau chiar nou\xc4\x83 benzi orizontale, dar a luat de asemenea \xc8\x99i forma unor raze proiectate dint-un cerc. Culorile nu erau folosite \xc3\xaentr-o ordine fix\xc4\x83 \xc8\x99i abia spre sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XVI-lea a ap\xc4\x83rut o uniformitate sub acest aspect. Dup\xc4\x83 1630, f\xc3\xa2\xc8\x99ia oranj a fost gradual \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 cu o f\xc3\xa2\xc8\x99ie ro\xc8\x99ie, dup\xc4\x83 cum indic\xc4\x83 picturile din acea vreme. De vreme ce era pu\xc8\x9bin probabil s\xc4\x83 existe o motiva\xc8\x9bie politic\xc4\x83 pentru introducerea unui motiv ce nu avea leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu Casa de Orania (neerlandez\xc4\x83 van Oranje), justificarea pare s\xc4\x83 fi fost faptul c\xc4\x83 cele dou\xc4\x83 culori ale f\xc3\xa2\xc8\x99iilor extreme: oranj \xc8\x99i albastru, erau slabe calitativ \xc8\x99i erau mai dificil de distins dec\xc3\xa2t ro\xc8\x99u \xc8\x99i albastru \xc3\xaenchis, mai ales pe mare. Alt\xc4\x83 explica\xc8\x9bie este aceea c\xc4\x83 oranj se ob\xc8\x9binea ini\xc8\x9bial pe cale natural\xc4\x83 combin\xc3\xa2nd ierburi galbene \xc8\x99i ro\xc8\x99ii. Pigmentul galben se deteriora mai rapid, f\xc3\xa2\xc8\x99ia devenind ro\xc8\x99ie._NEWLINE_Totu\xc8\x99i, drapelul oranj-alb-albastru a continuat s\xc4\x83 fie de asemenea arborat, \xc8\x99i a stat la baza fomr\xc4\x83mrii drapelului Africii de Sud. De asemenea a stat la baza drapelului ora\xc8\x99ului New York. \xc3\x8en plus fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cele dou\xc4\x83 steaguri principale, a luat fiin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i al treilea steag oficial, acela al Staten-Generaal, de\xc8\x99i nu a ajuns la importan\xc8\x9ba tricolorului. Ini\xc8\x9bial acest steag era format din leul ro\xc8\x99u al provinciei Olanda, luat de pe stem\xc4\x83, pe un c\xc3\xa2mp de aur, \xc8\x9bin\xc3\xa2nd o sabie \xc8\x99i \xc8\x99apte s\xc4\x83ge\xc8\x9bi, iar mai t\xc3\xa2rziu, un leu de aur pe un c\xc3\xa2mp ro\xc8\x99u. (Vezi \xc8\x99i pagina Stema Olandei.) Nu era nici o contradic\xc8\x9bie cu drapelul prin\xc8\x9bului, iar \xc3\xaen picturile vechi ale vaselor sau b\xc4\x83t\xc4\x83liilor maritime, ambele steaguri pot fi v\xc4\x83zute flutur\xc3\xa2nd unul l\xc3\xa2ng\xc4\x83 altul, ilustr\xc3\xa2nd astfel forma complex\xc4\x83 de guvern\xc4\x83m\xc3\xa2nt cu dou\xc4\x83 centre ale autorit\xc4\x83\xc8\x9bii: pe de o parte era func\xc8\x9bia de stadhouder (care era \xc3\xaentotdeauna ocupat\xc4\x83 de un membru al Casei de Orania, iar pe de alt\xc4\x83 parte era Staten-Generaal.\n_START_SECTION_\nRo\xc8\x99u-alb-albastru\n_START_PARAGRAPH_\nRevolu\xc8\x9bia \xc3\xaen Olanda, din ultima decad\xc4\x83 a secolului al XVIII-lea, \xc8\x99i cucerirea francez\xc4\x83 au dat na\xc8\x99tere altui steag. Numele Prinsenvlag a fost interzis. Nu a fost nici o schimbare a culorilor ro\xc8\x99u-alb-albastru (culori de care \xe2\x80\x9eeliberatorii\xe2\x80\x9d francezi erau m\xc4\x83guli\xc8\x9bi, fiind de altfel similare propriului lor tricolor), dar \xc3\xaen 1796 f\xc3\xa2\xc8\x99ia ro\xc8\x99ie a fost \xc3\xaenfrumuse\xc8\x9bat\xc4\x83 cu o \xc3\xaentruchipare a unei fecioare a \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos, cu un leu la picioare, \xc3\xaen col\xc8\x9bul superior din st\xc3\xa2nga. \xc3\x8entr-o m\xc3\xa2n\xc4\x83 ea \xc8\x9binea un m\xc4\x83nunchi de fascii romane, iar \xc3\xaen cealalt\xc4\x83 m\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc8\x9binea o lance \xc3\xaencoronat\xc4\x83 cu p\xc4\x83l\xc4\x83ria libert\xc4\x83\xc8\x9bii. Acest steag a avut o via\xc8\x9b\xc4\x83 scurt\xc4\x83, la fel cum a avut \xc8\x99i Republica Batav\xc4\x83 pentru care a fost creat. Louis Bonaparte, f\xc4\x83cut rege al Olandei de c\xc4\x83tre fratele s\xc4\x83u \xc3\x8emparatul Napoleon, a dorit s\xc4\x83 urmeze o politic\xc4\x83 pur olandez\xc4\x83 \xc8\x99i s\xc4\x83 respecte sentimentele na\xc8\x9bionale c\xc3\xa2t mai mult posibil. A renun\xc8\x9bat la fecioara libert\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i a revenit la vechiul tricolor. Politicile lui pro-olandeze au dus la conflicte cu fratele s\xc4\x83u, iar \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83 Olanda a fost anexat\xc4\x83 la Imperiul Francez. Drapelul s\xc4\x83u a fost \xc3\xaenlocuit cu emblemele imperiale._NEWLINE_\xc3\x8en 1813, Olanda \xc8\x99i-a rec\xc3\xa2\xc8\x99tigat independen\xc8\x9ba, iar Prin\xc8\x9bul de Orania s-a \xc3\xaentors \xc3\xaen \xc8\x9bar\xc4\x83 din Anglia. Pentru a demonstra ata\xc8\x99amentul poporului fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Casa de Orania, drapelele tricolore oranj-alb-albastru \xc8\x99i ro\xc8\x99u-alb-albastru erau arborate \xc3\xaempreun\xc4\x83 pe acoperi\xc8\x99uri. Care din cele dou\xc4\x83 steaguri trebuia s\xc4\x83 fie drapel na\xc8\x9bional a r\xc4\x83mas nedecis. P\xc3\xa2n\xc4\x83 recent, ambele aveau acelea\xc8\x99i drepturi, de\xc8\x99i tricolorului ro\xc8\x99u-alb-albastru i se d\xc4\x83dea \xc3\xaent\xc3\xa2ietate. Aceast\xc4\x83 \xc3\xaent\xc3\xa2ietate provine nu numai de la arbor\xc4\x83rea \xc3\xaen cl\xc4\x83diri publice, ci \xc8\x99i datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 tricolorul ro\xc8\x99u-alb-albastru a fost ales de primul rege ca stindard personal ce avea stema na\xc8\x9bional\xc4\x83 pe f\xc3\xa2\xc8\x99ii albe. Din aceea\xc8\x99i perioad\xc4\x83 dateaz\xc4\x83 \xc8\x99i obiceiul spontan intrat \xc3\xaen con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba popular\xc4\x83, de a ad\xc4\x83uga o f\xc3\xa2\xc8\x99ie oranj drapelului na\xc8\x9bional, \xc3\xaen semn de fidelitate fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Casa de Orania. F\xc3\xa2\xc8\x99ia oranj este ad\xc4\x83ugat\xc4\x83 drapelului de Ziua reginei (30 aprilie) sau cu alte ocazii festive ce au leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu familia regal\xc4\x83._NEWLINE_Pe 19 februarie 1937, prin decret regal sanc\xc8\x9bionat de Regina Wilhelmina, finalmente a fost stabilit ca ro\xc8\x99u, alb \xc8\x99i albastru s\xc4\x83 fie culorile drapelului na\xc8\x9bional (culorile heraldice sunt: vemillon deschis, alb \xc8\x99i albastru de cobalt). Regina a procedat astfel ca r\xc4\x83spuns la activit\xc4\x83\xc8\x9bile fasciste, care pretindeau c\xc4\x83 Regatul ar trebui s\xc4\x83 foloseasc\xc4\x83 alt drapel.'