b'\n_START_ARTICLE_\nFlorea \xc8\x9au\xc8\x9bugan\n_START_SECTION_\nDate biografice\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc8\x9bine titlul de doctor \xc3\xaen 1938, cu lucrarea Cercet\xc4\x83ri \xc3\xaen logica modern\xc4\x83: Cercet\xc4\x83ri asupra opera\xc8\x9biilor logice a c\xc4\x83ror valabilitate a fost contestat\xc4\x83 de unii logisticieni. Este profesor de liceu, apoi conferen\xc8\x9biar la catedra de logic\xc4\x83 a lui Athanase Joja, din cadrul Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Bucure\xc8\x99ti. Este membru \xc3\xaen comitetul de redac\xc8\x9bie al revistei Acta Logica._NEWLINE_\xc3\x8en domeniul silogisticii, cercet\xc4\x83rile sale \xc3\xaencep \xc3\xaen anul 1943, cu un num\xc4\x83r de articole privind judec\xc4\x83\xc8\x9bile de predica\xc8\x9bie \xc8\x99i modurile silogistice, articole care, par\xc8\x9bial sau total, se vor reg\xc4\x83si \xc3\xaen lucrarea sa fundamental\xc4\x83 Silogistica judec\xc4\x83\xc8\x9bilor de predica\xc8\x9bie (1957). F.\xc8\x9a. propune aici cel pu\xc8\x9bin dou\xc4\x83 elemente inovatoare \xc3\xaen domeniul silogisticii clasice: 1. introducerea termenilor negativi \xc3\xaen silogistic\xc4\x83 (cap. I), ceea ce \xc3\xaei va permite autorului s\xc4\x83 construiasc\xc4\x83 noi ,,moduri silogistice valabile, altele dec\xc3\xa2t cele ale logicii clasice\xe2\x80\x9d (cap. II), iar acest fapt va atrage dup\xc4\x83 sine contestarea valabilit\xc4\x83\xc8\x9bii unora dintre legile silogisticii clasice (cap. III); 2. extinderea silogisticii de la propozi\xc8\x9bii simple la propozi\xc8\x9bii compuse (cap. IV)._NEWLINE_F.\xc8\x9a. \xc3\xae\xc8\x99i \xc3\xaencepe cercetarea pornind de la identificarea tuturor rela\xc8\x9biilor care se pot stabili \xc3\xaentre doi termeni oarecare A \xc8\x99i B (termeni ce pot fi ,,simpli sau complec\xc8\x99i, clase de indivizi, atribute sau judec\xc4\x83\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d). Asemenea lui J.N. Keynes, care descoper\xc4\x83 7 astfel de rela\xc8\x9bii, \xc8\x99i spre deosebire de Albert Manne, care prezint\xc4\x83 un num\xc4\x83r de 16 rela\xc8\x9bii, logicianul rom\xc3\xa2n identific\xc4\x83 7 raporturi de prezen\xc8\x9b\xc4\x83-absen\xc8\x9b\xc4\x83 sau de adev\xc4\x83r-fals, numite ,,raporturi unice \xc8\x99i bine determinate\xe2\x80\x9d \xc3\xaentre doi termeni: I.1. identitate sau echivalen\xc8\x9b\xc4\x83, I.2. contradic\xc8\x9bie, II.1. subordonare sau implica\xc8\x9bie strict\xc4\x83 direct\xc4\x83, II.2. contrarietate limitat\xc4\x83 pozitiv, II.3. contrarietate limitat\xc4\x83 negativ, II.4. supraordonare sau implica\xc8\x9bie strict\xc4\x83 inversat\xc4\x83, III. \xc3\xaencruci\xc8\x99are sau indiferen\xc8\x9b\xc4\x83 implicativ\xc4\x83. Aceste 7 raporturi se pot combina mai departe, construind disjunc\xc8\x9bii din dou\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc8\x99apte elemente. Dintre toate disjunc\xc8\x9biile posibile, urm\xc4\x83toarele patru atrag aten\xc8\x9bia \xc3\xaen mod deosebit, deoarece ele pot fi identificate cu judec\xc4\x83\xc8\x9bile logicii clasice de tip A, E, I, O. Judecata A (To\xc8\x9bi S sunt P) reprezint\xc4\x83 disjunc\xc8\x9bia ,,I.1 v II.1\xe2\x80\x9d; judecata E (Nici un S nu este P) reprezint\xc4\x83 disjunc\xc8\x9bia ,,I.2 v II.2\xe2\x80\x9d; judecata I (Unii S sunt P) reprezint\xc4\x83 disjunc\xc8\x9bia ,,I.1 v II.1 v II.3 v II.4 v III\xe2\x80\x9d; judecata O (Unii S nu sunt P) reprezint\xc4\x83 disjunc\xc8\x9bia ,,I.2 v II.2 v II.3 v II.4 v III\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en plus, F.\xc8\x9a. propune alte patru judec\xc4\x83\xc8\x9bi de predica\xc8\x9bie, al c\xc4\x83ror specific const\xc4\x83 \xc3\xaen faptul c\xc4\x83 ele admit termeni negativi. Judecata A\xe2\x80\x99 (To\xc8\x9bi non S sunt non P), judecata E\xe2\x80\x99 (Nici un non S nu este non P), judecata I\xe2\x80\x99 (Unii non S sunt non P) \xc8\x99i judecata O\xe2\x80\x99 (Unii non S nu sunt non P)._NEWLINE_Cu aceste opt judec\xc4\x83\xc8\x9bi de predica\xc8\x9bie se vor construi toate modurile silogistice valabile, permi\xc8\x9b\xc3\xa2nd extinderea silogisticii clasice spre o silogistic\xc4\x83 cu termeni pozitivi \xc8\x99i negativi. Descompunerea judec\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc3\xaen disjunc\xc8\x9bii de raporturi unice \xc8\x99i bine determinate \xc3\xaei va permite autorului s\xc4\x83 propun\xc4\x83 o metod\xc4\x83 de determinare a concluziei silogismelor, prin care va confirma modurile silogisticii clasice, construind totodat\xc4\x83 \xc8\x99i alte moduri silogistice, ob\xc8\x9bin\xc3\xa2nd \xc3\xaen total 192 de moduri valabile._NEWLINE_Printre rezultatele interesante la care ajunge F.\xc8\x9a. se afl\xc4\x83 \xc8\x99i acela c\xc4\x83 \xe2\x80\x9edin dou\xc4\x83 premise negative se poate scoate o concluzie\xe2\x80\x9d (Nici o gr\xc4\x83sime nu se dizolv\xc4\x83 \xc3\xaen ap\xc4\x83, Zaharurile nu sunt gr\xc4\x83simi, Deci unele corpuri care nu sunt zaharuri nu se dizolv\xc4\x83 \xc3\xaen ap\xc4\x83; silogism de tip E-E-I\xe2\x80\x99), ceea ce conduce la contestarea valabilit\xc4\x83\xc8\x9bii unora dintre legile clasice ale silogismului._NEWLINE_Cercet\xc4\x83rile lui F.\xc8\x9a. \xc3\xaen domeniul silogisticii se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc cu cele ale logicianului german Albert Manne, care, \xc3\xaen urma unor cercet\xc4\x83ri independente \xc3\xaentreprinse aproximativ \xc3\xaen aceea\xc8\x99i perioad\xc4\x83, ajunge la rezultate asem\xc4\x83n\xc4\x83toare: existen\xc8\x9ba unor moduri silogistice valabile, altele dec\xc3\xa2t cele ale logicii clasice._NEWLINE_\xc3\x8en domeniul logicii modale, F.\xc8\x9a. propune o reprezentare a modalit\xc4\x83\xc8\x9bilor necesar, imposibil, posibil, contingent diferit\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea const\xc3\xa2nd \xc3\xaen p\xc4\x83tratul lui Boethius, reprezentare ce \xc3\xaei va permite autorului s\xc4\x83 identifice 4 accep\xc8\x9biuni ale modalit\xc4\x83\xc8\x9bii posibil: inexistentul-posibil, posibilitatea \xc3\xaen sens restr\xc3\xa2ns, posibilitatea \xc3\xaen sens larg \xc8\x99i indeterminatul. Autorul arat\xc4\x83 c\xc4\x83 dificult\xc4\x83\xc8\x9bile \xc8\x99i confuziile ce apar adesea \xc3\xaen lucr\xc4\x83rile logicienilor la nivelul modalit\xc4\x83\xc8\x9bii posibil sunt cauzate \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd de suprapunerea de sens \xc3\xaentre posibilitatea \xc3\xaen sens restr\xc3\xa2ns \xc8\x99i posibilitatea \xc3\xaen sens larg.'