b'\n_START_ARTICLE_\nGen (sociologie)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en sociologie, genul (sau gender) este totalitatea caracteristicilor psihosociale \xc8\x99i culturale care deosebesc oamenii \xc3\xaen dou\xc4\x83 categorii distincte, b\xc4\x83rba\xc8\x9bi \xc8\x99i femei.\n_START_SECTION_\nImportan\xc8\x9ba genului \xc3\xaen feminism\n_START_PARAGRAPH_\nGenul, \xc3\xaen accep\xc8\x9biunea Dic\xc8\x9bionarului explicativ al limbii rom\xc3\xa2ne, are, printre altele, sensul de \xe2\x80\x9ecategorie gramatical\xc4\x83 bazat\xc4\x83 pe distinc\xc8\x9bia dintre obiecte \xc8\x99i fiin\xc8\x9be, precum \xc8\x99i dintre fiin\xc8\x9bele de sex masculin \xc8\x99i sex feminin\xe2\x80\x9d. Distinc\xc8\x9bia funadamental\xc4\x83 cu care opreaz\xc4\x83 aceast\xc4\x83 defini\xc8\x9bie este, deci, de natur\xc4\x83 biologic\xc4\x83: sex masculin - sex feminin. Diferen\xc8\x9ba sex-gen a fost teoretizat\xc4\x83 de feminismul valului II, genul c\xc4\x83p\xc4\x83t\xc3\xa2nd semnifica\xc8\x9bia de diferen\xc8\x9b\xc4\x83 construit\xc4\x83 \xc8\x99i interpretat\xc4\x83 social \xc8\x99i cultural \xc3\xaentre cele dou\xc4\x83 categorii sociale distincte: \xe2\x80\x9cb\xc4\x83rba\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d \xc8\x99i \xe2\x80\x9efemei\xe2\x80\x9d . Aceste diferen\xc8\x9be au totodat\xc4\x83 un caracter normativ, \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 cine nu se conformeaz\xc4\x83 rolului de gen este v\xc4\x83zut(\xc4\x83) ca deviant(\xc4\x83) din na\xc8\x99tere sau socializat(\xc4\x83) inadecvat. Deci, sexul opereaz\xc4\x83 cu distinc\xc8\x9bia biologic\xc4\x83, iar genul cu cea social-cultural\xc4\x83._NEWLINE_Rela\xc8\x9bia sex-gen este problematic\xc4\x83 \xc3\xaen interiorul teoriei feministe, diversele curente teoretice afl\xc3\xa2ndu-se de multe ori \xc3\xaen contradic\xc8\x9bie. Genul fiind construit social, este totodat\xc4\x83 relativ din punct de vedere cultural \xe2\x80\x93 el are atribu\xc8\x9bii \xc8\x99i conota\xc8\x9bii diferite \xc3\xaen func\xc8\x9bie de perioada istoric\xc4\x83, de contextul cultural sau social (Oakley, 1972). Chiar mai mult, genul nu trebuie v\xc4\x83zut ca numai o diferen\xc8\x9b\xc4\x83 binar\xc4\x83, ci \xc8\x99i ca ierahie. \xc3\x8entre b\xc4\x83rba\xc8\x9bi \xc8\x99i femei sunt rela\xc8\x9bii de putere, b\xc4\x83rba\xc8\x9bii constituind clasa dominant\xc4\x83 iar femeile cea subordonat\xc4\x83 (Delphy, 1984). Contest\xc3\xa2nd explica\xc8\x9biile biologice \xc3\xaen explicarea diferen\xc8\x9belor de gen, feministele pun \xc3\xaen discu\xc8\x9bie \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i \xe2\x80\x9einferioritatea natural\xc4\x83\xe2\x80\x9d a femeilor. _NEWLINE_\xe2\x80\x9eBiologia ca destin\xe2\x80\x9d este una din tezele cele mai criticate de feministe. Tradi\xc8\x9bia filosofic\xc4\x83 occidental\xc4\x83 \xc3\xaen ceea ce prive\xc8\x99te statutul femeilor, pleac\xc4\x83 de la concep\xc8\x9bia lui Aristotel cu privire la inferioritatea natural\xc4\x83 a femeilor fa\xc8\x9b\xc4\x83 de b\xc4\x83rba\xc8\x9bi. Femeile prin destinul lor biologic sunt menite s\xc4\x83 \xc3\xaendeplineasc\xc4\x83 roluri diferite, inegale \xc8\x99i inferioare celor ale b\xc4\x83rba\xc8\x9bilor._NEWLINE_Genul, concept fundamental \xc3\xaen feminismul modern, a fost foarte clar articulat, f\xc4\x83r\xc4\x83 a fi definit ca atare, Simone de Beauvoir \xc3\xaen celebra ei afirma\xc8\x9bie: Nu te na\xc8\x99ti, ci devii femeie. Beauvoir a atras aten\xc8\x9bia c\xc4\x83 nu factorii biologici, psihologici sau economici sunt cei care modeleaz\xc4\x83 \xe2\x80\x9eaceast\xc4\x83 creatur\xc4\x83 intermediar\xc4\x83 \xc3\xaentre b\xc4\x83rbat \xc8\x99i eunuc, care este prescris feminin\xc4\x83\xe2\x80\x9d, ci de fapt categoria de \xe2\x80\x9efemeie\xe2\x80\x9d este construit\xc4\x83 social ca Cel\xc4\x83lalt. Astfel, inferioritatea femeilor nu este natural\xc4\x83, ea provine din acest binarism ierarhic inventat de patriarhat cu scopul de a promova autoritatea masculin\xc4\x83. B\xc4\x83rbatul nu define\xc8\x99te femeia prin ea \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i, ci prin rela\xc8\x9bie cu el. El este Subiectul, Absolutul, ea este Cel\xc4\x83lalt. Beauvoir sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 rareori femeile \xc3\xae\xc8\x99i doresc s\xc4\x83 devin\xc4\x83 Subiect, pentru c\xc4\x83 ele sunt legate economic \xc8\x99i psihologic de opresorii lor. _NEWLINE_\xc3\x8en opozi\xc8\x9bie cu Simone de Beauvoir, unele feministe radicale prefer\xc4\x83 s\xc4\x83 p\xc4\x83streze o str\xc3\xa2ns\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 \xc3\xaentre sexul biologic \xc8\x99i rolurile sociale ale femeilor. \xc3\x8en concep\xc8\x9bia lor, femeile sunt speciale, \xc8\x99i chiar superioare b\xc4\x83rba\xc8\x9bilor datorit\xc4\x83 structurii lor biologice specifice \xc8\x99i a capacit\xc4\x83\xc8\x9bii lor unice de a na\xc8\x99te \xc8\x99i hr\xc4\x83ni copii. \xc3\x8en opinia lui Iris Marion Young (1990), teoretizarea pe care o face Beauvoir genului este discutabil\xc4\x83, tocmai fiindc\xc4\x83 are ca efect \xc8\x99tergerea diferen\xc8\x9belor de gen \xc8\x99i devalorizarea feminit\xc4\x83\xc8\x9bii._NEWLINE_Feministele postmoderne aduc \xc3\xaen discu\xc8\x9bie ideea care, de fapt, st\xc4\x83 la baza dezbaterii sex versus gen: se pot separa corpul \xc8\x99i mintea? To\xc8\x9bi \xc3\xaemp\xc4\x83rt\xc4\x83\xc8\x99im aceea\xc8\x99i exprien\xc8\x9b\xc4\x83 a \xe2\x80\x9elocuirii\xe2\x80\x9d \xc3\xaentr-un corp, iar fiecare corp are un sex. Dar \xe2\x80\x9e\xc3\xaentruparea\xe2\x80\x9d femeilor difer\xc4\x83 de \xe2\x80\x9e\xc3\xaentruparea\xe2\x80\x9d b\xc4\x83rba\xc8\x9bilor. Concluzia lor este c\xc4\x83 de\xc8\x99i sexul nu este singurul determinant al genului, el nici nu este irelevant.\n_START_SECTION_\nGen \xc8\x99i comunicare\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8enn\xc4\x83scute sau dob\xc3\xa2ndite, voluntare sau involuntare, codificate sau personalizate, gesturile \xc8\x99i postura, mimica \xc8\x99i distan\xc8\x9bele interpersonale \xc3\xaenso\xc8\x9besc, explic\xc4\x83, condenseaz\xc4\x83 sau comenteaz\xc4\x83 comunicarea uman\xc4\x83. Exper\xc8\x9bii \xc3\xaen comunicare au identificat \xc8\x99apte sute de mii de semnale fizice, Birdwhistell estimeaz\xc4\x83 c\xc4\x83 doar mimica fe\xc8\x9bei moduleaz\xc4\x83 250.000 de expresii, iar m\xc3\xa2na genereaz\xc4\x83 5000 de gesturi verbalizabile._NEWLINE_Gestul este o practic\xc4\x83 social\xc4\x83, o mo\xc8\x99tenire cultural\xc4\x83 (un fenomen social total \xc3\xaen sensul lui Marcel Mauss), dar \xc8\x99i un revelator al identit\xc4\x83\xc8\x9bii individului \xc8\x99i comunit\xc4\x83\xc8\x9bii. Determinat\xc4\x83 \xc8\x99i reglat\xc4\x83 de variabile sociologice (v\xc3\xa2rst\xc4\x83, sex, etnie, statut social), religie \xc8\x99i chiar percep\xc8\x9bia timpului, gestualitatea este o component\xc4\x83 \xc3\xaensemnat\xc4\x83 a capitalului simbolic, exprim\xc3\xa2nd clar o apartenen\xc8\x9b\xc4\x83 social\xc4\x83, o identitate de grup actualizat\xc4\x83 prin comportamente permise (norme, etichet\xc4\x83) \xc8\x99i comportamente interzise (tabu-uri, gesturi obscene, dispre\xc8\x9buitoare). Acestea din urm\xc4\x83 din p\xc4\x83cate, ca \xc8\x99i limbajul verbal al insultei sunt prioritar inspirate de corpul \xc8\x99i comportamentul feminin \xc8\x99i adresate femeilor._NEWLINE_Neav\xc3\xa2nd dec\xc3\xa2t o existen\xc8\x9b\xc4\x83 rela\xc8\x9bional\xc4\x83, fiecare din cele dou\xc4\x83 genuri este produsul unui \xc3\xaendelungat proces de construc\xc8\x9bie, viz\xc3\xa2nd generarea unui corp social diferit de al genului opus din toate punctele de vedere._NEWLINE_Prin mimetism tacit sau injonc\xc8\x9biuni \xc8\x99i rituri explicite b\xc4\x83ie\xc8\x9bii se virilizeaz\xc4\x83 iar fetele se feminizeaz\xc4\x83.Codul onoarei emfatizat de b\xc4\x83rba\xc8\x9bi se traduce printr-o postur\xc4\x83 autoritar\xc4\x83, milit\xc4\x83roas\xc4\x83 (\xe2\x80\x9cDrep\xc8\x9bi!\xe2\x80\x9d) \xc8\x99i o privire direct\xc4\x83, ferm\xc4\x83, de confruntare; codul supunerii \xe2\x80\x9cpotrivit\xe2\x80\x9d femeilor prevede postura plecat\xc4\x83, docil\xc4\x83, subordonat\xc4\x83. La limit\xc4\x83 toate injonc\xc8\x9biunile (materne \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd) caracteristice societ\xc4\x83\xc8\x9bii europene configureaz\xc4\x83 aceea\xc8\x99i limitare sau diminuare simbolic\xc4\x83 pe care o eviden\xc8\x9biaser\xc4\x83 antropologii \xc3\xaen culturile primitive (a ocupa c\xc3\xa2t mai pu\xc8\x9bin spa\xc8\x9biu, corelativul lui a z\xc3\xa2mbi c\xc3\xa2t mai mult, a nu \xc3\xaentrerupe, dar a se l\xc4\x83sa \xc3\xaentrerupt\xc4\x83)._NEWLINE_Corpul este conotat sexual nu at\xc3\xa2t prin morfologie, c\xc3\xa2t prin postur\xc4\x83. Anumite gesturi structureaz\xc4\x83 clar diferen\xc8\x9ba sexual\xc4\x83: sur\xc3\xa2sul sau capul \xc3\xaenclinat conoteaz\xc4\x83 identitatea feminin\xc4\x83, cel pu\xc8\x9bin \xc3\xaen imaginile publicitare, ceea ce concord\xc4\x83 cu cercet\xc4\x83rile etologilor pentru care o asemenea postur\xc4\x83 reflect\xc4\x83 supunerea, dorin\xc8\x9ba de a nu intra \xc3\xaen lupt\xc4\x83. De asemenea cercet\xc4\x83ri recente acrediteaz\xc4\x83 ideea c\xc4\x83 femeile \xc3\xaenclin\xc4\x83 capul de dou\xc4\x83 ori mai mult dec\xc3\xa2t b\xc4\x83rba\xc8\x9bii, ceea ce nu \xc3\xaenseamn\xc4\x83 c\xc3\xa2tu\xc8\x99i de pu\xc8\x9bin c\xc4\x83 exist\xc4\x83 gesturi natural feminine sau natural masculine, ci doar c\xc4\x83 ele au fost interiorizate ca atare (rareori explicit formulate, precum postura recomandat\xc4\x83 a picioarelor str\xc3\xa2nse)._NEWLINE_Studen\xc8\x9bi la psihologie c\xc4\x83rora li s-a cerut s\xc4\x83 aleag\xc4\x83 diverse personaje (din reclame, reviste, manuale etc.) pentru a ilustra furia, teama, surpriza, angoasa f\xc4\x83r\xc4\x83 nici o indica\xc8\x9bie privind sexul, au re\xc8\x9binut de dou\xc4\x83 ori mai multe imagini cu b\xc4\x83rba\xc8\x9bi, \xc3\xaen timp ce studentele au selectat paritar cele dou\xc4\x83 sexe. \xc3\x8en schimb anumite afecte au fost influen\xc8\x9bate de sexul subiec\xc8\x9bilor anchetei: pentru a figura m\xc3\xa2nia, studentele au ales \xc3\xaen marea lor majoritate un b\xc4\x83rbat. _NEWLINE_Simbolic \xe2\x80\x9cdestinate\xe2\x80\x9d discre\xc8\x9biei \xc8\x99i resemn\xc4\x83rii, femeile dau dovad\xc4\x83 de \xe2\x80\x9cintui\xc8\x9bie\xe2\x80\x9d pentru a prevedea \xc8\x99i satisface dorin\xc8\x9bele dominan\xc8\x9bilor; de aici sensibilitatea lor la to\xc8\x9bi indicii non verbali (tonul vocii, calitatea privirii), dar \xc8\x99i capacitatea de a descrie \xc3\xaen detaliu caracteristicile fizice \xc8\x99i psihice ale so\xc8\x9bului, spre deosebire de b\xc4\x83rba\xc8\x9bi ap\xc8\x9bi s\xc4\x83 vorbeasc\xc4\x83 mai degrab\xc4\x83 despre femei \xc3\xaen general \xc8\x99i atunci \xc3\xaen descrieri stereotipe (P. Bourdieu, 1998: 37). _NEWLINE_Polisemia semnelor gestuale \xc8\x99i dependen\xc8\x9ba lor contextual\xc4\x83 este actualizat\xc4\x83 \xc3\xaen numeroase circumstan\xc8\x9be. Astfel contactul vizual indic\xc4\x83 interesul, simpatia etc. (deci afectele pozitive), dar \xc8\x99i m\xc3\xa2nia, amenin\xc8\x9barea, domina\xc8\x9bia. \xc3\x8en genere indivizii dominatori au mai multe contacte vizuale; \xc3\xaen plus, c\xc3\xa2nd ascult\xc4\x83 privesc mai pu\xc8\x9bin, iar c\xc3\xa2nd vorbesc privesc mai mult (la indivizii domina\xc8\x9bi situa\xc8\x9bia se prezint\xc4\x83 exact invers)._NEWLINE_De regul\xc4\x83, femeile de toate v\xc3\xa2rstele au mai multe contacte vizuale dec\xc3\xa2t b\xc4\x83rba\xc8\x9bii, dar sunt \xc8\x99i obiect al privirii mai mult dec\xc3\xa2t b\xc4\x83rba\xc8\x9bii. Diadele feminine angajeaz\xc4\x83 mai multe raporturi vizuale dec\xc3\xa2t diadele masculine, dar c\xc3\xa2nd interac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 cu b\xc4\x83rba\xc8\x9bi, femeile par s\xc4\x83 adopte patternul privirii masculine (cf. \xc8\x99i Judy Pearson, 1991: 134). \xc3\x8en schimb b\xc4\x83rba\xc8\x9bii nu par prea afecta\xc8\x9bi c\xc3\xa2nd nu sunt privi\xc8\x9bi, \xc3\xaen timp ce pentru femei contactul vizual este important (se simt valorizate)._NEWLINE_Expresia facial\xc4\x83 este modulat\xc4\x83 de sex, v\xc3\xa2rst\xc4\x83, clas\xc4\x83 social\xc4\x83 \xc8\x99i evident grupul cultural de apartenen\xc8\x9b\xc4\x83. Mamele din clasele populare z\xc3\xa2mbesc mai pu\xc8\x9bin dec\xc3\xa2t cele din middle class; de asemenea s-a constatat c\xc4\x83 femeile adulte z\xc3\xa2mbesc mai mult dec\xc3\xa2t b\xc4\x83rba\xc8\x9bii adul\xc8\x9bi (\xc3\xaen special c\xc3\xa2nd discut\xc4\x83 teme pozitive)._NEWLINE_Pentru femei z\xc3\xa2mbetul are o semnifica\xc8\x9bie interac\xc8\x9bional\xc4\x83, facilit\xc3\xa2nd interven\xc8\x9biile, lubrefiind dialogul._NEWLINE_Dar pentru c\xc4\x83 z\xc3\xa2mbetul este mai frecvent, apare \xc8\x99i o dificultate de interpretare. Semnificantul z\xc3\xa2mbet poate semnala la fel de bine confortul, fericirea, sentimentul de valorizare social\xc4\x83 \xc8\x99i personal\xc4\x83, dar \xc8\x99i nervozitatea, emo\xc8\x9bia (J. Pearson, 1991: 137). Este semnificativ faptul c\xc4\x83 z\xc3\xa2mbetul poate fi un semn de identificare a unor sentimente pozitive la b\xc4\x83rba\xc8\x9bi, nu \xc8\x99i la femei, care z\xc3\xa2mbesc \xc3\xaen continuu. \xc3\x8en schimb, copiii nu se disting radical \xc3\xaen aceast\xc4\x83 privin\xc8\x9b\xc4\x83, ceea ce consolideaz\xc4\x83 opinia unei socializ\xc4\x83ri diferite (de reprimare a afectelor la b\xc4\x83rba\xc8\x9bi: \xe2\x80\x9cNu pl\xc3\xa2nge ca o fat\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc8\x99i de supralicitare a afectelor la fete: \xe2\x80\x9cO fat\xc4\x83 trebuie s\xc4\x83 fie sensibil\xc4\x83, r\xc4\x83bd\xc4\x83toare, delicat\xc4\x83\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Diferen\xc8\x9bele de expresie facial\xc4\x83, postur\xc4\x83, teritorialitate (b\xc4\x83rba\xc8\x9bii ocup\xc4\x83 mai mult spa\xc8\x9biu \xc3\xaen raport cu femeile) sunt dublate de diferen\xc8\x9be gestuale.\n_START_SECTION_\nGen \xc8\x99i limbaj\n_START_PARAGRAPH_\nFeminismul, ca form\xc4\x83 a politicii dedicat\xc4\x83 schimb\xc4\x83riilor sociale, combaterii reproducerii inegalit\xc4\x83\xc8\x9bilor sistematice dintre b\xc4\x83rba\xc8\x9bi \xc8\x99i femei, are un interes deosebit \xc3\xaen domeniul limbii \xc8\x99i genului pornind tocmai de la rolul complex pe care \xc3\xael are limbajul, al\xc4\x83turi de celelate practici \xc8\x99i institu\xc8\x9bii sociale, \xc3\xaen reflectarea, crearea \xc8\x99i men\xc8\x9binerea diviziunilor de gen \xc3\xaen societate. Dincolo de posibilele diferen\xc8\x9bieri structurale de uz lingvistic \xc3\xaentre b\xc4\x83rba\xc8\x9bi \xc8\x99i femei, perspectiva feminist\xc4\x83 asupra uzului lingvistic \xc3\xaencorporeaz\xc4\x83 aici o gam\xc4\x83 larg\xc4\x83 de teme cum ar fi: accesul, sau mai degrab\xc4\x83 lipsa accesului, femeilor la discursul public, reprezent\xc4\x83ri ale masculinit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i feminit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaen mass media, stereotipuri lingvistice. _NEWLINE_Demersul critic feminist asupra limbajului \xc3\xaembrac\xc4\x83 o varietate de forme, ilustrate \xc3\xaen principal de dou\xc4\x83 tradi\xc8\x9bii critice. Este vorba \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd de tradi\xc8\x9bia critic\xc4\x83 anglo-american\xc4\x83 de critic\xc4\x83 a limbajului sexist, ilustrat\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaenceputurile ei de Dale Spender, Man made Language. Cea de a doua este reprezentat\xc4\x83 de critic\xc4\x83 francez\xc4\x83 a falocentrismului la nivelul limbii \xc8\x99i de elaborarea unei \xc3\xa9criture f\xc3\xa9minine \xe2\x80\x9escriiturii feminine\xe2\x80\x9d ilustrat\xc4\x83 de H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Cioux \xc8\x99i Lucy Irigaray. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 ultim\xc4\x83 perspectiv\xc4\x83, femeia este conceput\xc4\x83 ca un semn al discursului, \xc3\xaen contrast cu accentul pus de \xc8\x99coala anglo-american\xc4\x83 pe aspectele socio-politice ale limbii. _NEWLINE_Lingvistele feministe Deborah Cameron (1985) \xc8\x99i Sara Mills (1995) \xc3\xae\xc8\x99i concentreaz\xc4\x83 demersul critic pe importan\xc8\x9ba limbajului \xc8\x99i reprezent\xc4\x83rii \xc3\xaen construc\xc8\x9bia \xc8\x99i men\xc8\x9binerea inegalita\xc8\x9bii de gen. D. Cameron atrage aten\xc8\x9bia asupra faptului c\xc4\x83 opresiunea la nivelul limbajului nu este \xc8\x99i nu poate fi total\xc4\x83, pentru c\xc4\x83 \xc3\xaen acest caz femeile nu ar mai avea mijloace de exprimare a criticii acelor structuri \xc8\x99i procese codificate \xc3\xaen limb\xc4\x83 \xc8\x99i societate. \xc3\x8en \xc8\x99coala poststructuralist\xc4\x83 limbajul are o calitate \xe2\x80\x9cdeconstructiv\xc4\x83\xe2\x80\x9d care submineaz\xc4\x83 fixarea sensului. Astfel, femeile pot folosi aceast\xc4\x83 tendin\xc8\x9b\xc4\x83 pentru a construi sensuri alternative \xc3\xaen discursul feminist. Dup\xc4\x83 cum sus\xc8\x9bine Cameron (1985), limba codific\xc4\x83 dar \xc3\xaen aceea\xc8\x99i m\xc4\x83sur\xc4\x83 construie\xc8\x99te reslitatea social\xc4\x83, ea nu reflect\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaentregime, \xc8\x99i nici nu determin\xc4\x83 \xc3\xaen totalitate lumea noastr\xc4\x83 social\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nGen \xc8\x99i securitate\n_START_PARAGRAPH_\nStudiile de securitate au constituit unul dintre ultimele bastioane ale perspectivei indiferente la aspectele de gen \xc3\xaen teoria rela\xc8\x9biilor interna\xc8\x9bionale. _NEWLINE_Exist\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 cel pu\xc8\x9bin dou\xc4\x83 arii majore de deschidere a studiilor de securitate prin considerarea variabilelor de gen. \xc3\x8en primul r\xc3\xa2nd se analizeaz\xc4\x83 pozi\xc8\x9bia femeilor \xc8\x99i modul \xc3\xaen care securitatea lor imediat\xc4\x83 este violat\xc4\x83, \xc8\x99i \xc3\xaen al doilea r\xc3\xa2nd prin centrarea pe filosofia patriarhal\xc4\x83 care se afl\xc4\x83 \xc3\xaen spatele acestei reific\xc4\x83ri \xc8\x99i violen\xc8\x9be descriind modul \xc3\xaen care aceasta se rela\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 cu studiile de securitate. Se localizeaz\xc4\x83 femeile ca grup \xc3\xaen cadrul studiilor de securitate \xc8\x99i prin con\xc8\x99tientizarea politic\xc4\x83 adus\xc4\x83 de feminism se contest\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9belesurile acceptate ale termenului \xc8\x99i se ofer\xc4\x83 o schimbare conceptual\xc4\x83 care deschide c\xc3\xa2mpul ideilor asociate tradi\xc8\x9bional cu feminitatea (emo\xc8\x9bionalul, interpersonalul, spontanul \xc8\x99i ne-structuratul)._NEWLINE_Perspectiva tradi\xc8\x9bional\xc4\x83 a securit\xc4\x83\xc8\x9bii este tradi\xc8\x9bional realist\xc4\x83 accentu\xc3\xa2nd pe state ca principali actori \xc8\x99i ca principale surse de conflcit \xc8\x99i violen\xc8\x9b\xc4\x83, o problem\xc4\x83 de securitate trata de obicei un conflict interstatal direct. Aceast\xc4\x83 perspectiv\xc4\x83, contestat\xc4\x83 \xc8\x99i considerat\xc4\x83 anacronic\xc4\x83 de curentele alternative din teoria rela\xc8\x9biilor interna\xc8\x9bionale. Cea mai semnificativ\xc4\x83 este abordarea \xe2\x80\x9ecuprinz\xc4\x83toare\xe2\x80\x9d a lui Buzan care include \xc8\x99i amenin\xc8\x9b\xc4\x83ri din interiorul statelor \xc3\xaen studiile de securitate (s\xc4\x83r\xc4\x83cie, corup\xc8\x9bie, instabilitate, criminalitate etc.), precum \xc8\x99i pe cele globale (poluare planetar\xc4\x83, migra\xc8\x9bii, crima organizat\xc4\x83, proliferare de armament etc.) Teoreticienii femini\xc8\x99ti accept\xc4\x83 acela\xc8\x99i perspective extinse asupra studiilor de securitate prin definirea violen\xc8\x9bei structurale \xc8\x99i directe care nu limiteaz\xc4\x83 problemele de securitate la securitatea militar\xc4\x83 \xc8\x99i la lupta pentru putere \xc8\x99i deschid analizele mai degrab\xc4\x83 spre empatie dec\xc3\xa2t spre etnocentrism, spre rela\xc8\x9bii umane dec\xc3\xa2t spre raporturi de putere \xc3\xaentre state. Violen\xc8\x9ba direct\xc4\x83 poate fi definit\xc4\x83 ca asaltul fizic al lui A asupra lui B cu inten\xc8\x9bia de a-l distruge sau de a provoca suferin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i durere._NEWLINE_Violen\xc8\x9ba indirect\xc4\x83 nu presupune un atac fizic direct, de exemplu politicile care \xc3\xaen mod deliberat produc moartea prin \xc3\xaenfometare sau boal\xc4\x83. Astfel de politici sunt descrise ca o form\xc4\x83 de violen\xc8\x9b\xc4\x83 structural\xc4\x83 manifestat\xc4\x83 prin ac\xc8\x9biunea indirect\xc4\x83 a rela\xc8\x9biilor de putere inegale \xc8\x99i oprimante. Perspectiva de gen arat\xc4\x83 c\xc4\x83 femeile sunt victime preferen\xc8\x9biale ale violen\xc8\x9bei structurale, cu nou-n\xc4\x83scutele nedorite deseori sau hr\xc4\x83nite mai pu\xc8\x9bin, iar femeile sunt discriminate economic, legal \xc8\x99i cultural. Un domeniu bine structurat este centrat asupra violului colectiv folosit ca arm\xc4\x83 de r\xc4\x83zboi, sau ca mijloc de purificare etnic\xc4\x83. De\xc8\x99i salut\xc4\x83 includerea violului colectiv ca crim\xc4\x83 de r\xc4\x83zboi, femini\xc8\x99tii cer o analiz\xc4\x83 mai larg\xc4\x83 a conceptului care s\xc4\x83 nu se restr\xc3\xa2ng\xc4\x83 la atacator ca soldat str\xc4\x83in. De\xc8\x99i perspectiva extins\xc4\x83 cere includerea drepturilor omului ca element al securit\xc4\x83\xc8\x9bii umane, se exclude fenomenul violen\xc8\x9bei domestice.\n_START_SECTION_\nGen \xc8\x99i televiziune\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8enc\xc4\x83 de la \xc3\xaenceputurile ei, \xc3\xaen anii \xe2\x80\x9950, televiziunea a reprezentat un mediu de comunicare puternic influen\xc8\x9bat de cultura de mas\xc4\x83. Televiziunea ofer\xc4\x83 o varietate de subiecte de discu\xc8\x9bie \xc8\x99i pretinde existen\xc8\x9ba la receptori doar a unui nivel minim de \xc3\xaen\xc8\x9belegere, miz\xc3\xa2nd masiv pe gratificarea emo\xc8\x9bional\xc4\x83 a acestora. Petrecem tot mai mult timp \xc3\xaen fa\xc8\x9ba televizoarelor; \xc3\xaen Statele Unite, cercet\xc4\x83ri efectuate \xc3\xaenc\xc4\x83 din anii \xe2\x80\x9970 au ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 un copil de 15 ani a petrecut deja mai multe ore \xc3\xaen fa\xc8\x9ba televizorului dec\xc3\xa2t \xc3\xaen clas\xc4\x83, la \xc8\x99coal\xc4\x83 (Tuchman, 1978). Studii de pia\xc8\x9b\xc4\x83 realizate \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia \xc3\xaen 2001 au subliniat faptul c\xc4\x83 tinerii \xc3\xaentre 18 \xc8\x99i 25 de ani petrec \xc3\xaen medie cel pu\xc8\x9bin 3 ore pe zi uit\xc3\xa2ndu-se la televizor. Consecin\xc8\x9ba direct\xc4\x83 a acestei prezen\xc8\x9be cotidiene este considerarea televiziunii drept un factor determinant \xc3\xaen procesul de socializare a copiilor \xc8\x99i adolescen\xc8\x9bilor._NEWLINE_Programele de televiziune sunt consumate, de obicei, \xc3\xaen cadrul familiei, \xc3\xaentr-un mediu domestic. De\xc8\x99i imaginile prezentate se doresc a fi o reflectare obiectiv\xc4\x83 a realit\xc4\x83\xc8\x9bii, camerele de luat vederi \xe2\x80\x9cdecupeaz\xc4\x83\xe2\x80\x9d numai o parte a vie\xc8\x9bii de zi cu zi, chiar \xc8\x99i \xc3\xaen cazul transmisiilor \xc3\xaen direct. \xe2\x80\x9cRealitatea\xe2\x80\x9d oferit\xc4\x83 de televiziune este una selectiv\xc4\x83, schematic\xc4\x83, preconstruit\xc4\x83, bazat\xc4\x83 pe stereotipuri._NEWLINE_Televiziunea a constituit, \xc3\xaenc\xc4\x83 din primii ani, un subiect de studiu pentru sociologi \xc8\x99i antropologi. Ini\xc8\x9bial, cercet\xc4\x83rile au fost mai degrab\xc4\x83 de tip cantitativ, lu\xc3\xa2nd \xc3\xaen discu\xc8\x9bie subiecte precum influen\xc8\x9ba programelor tv (\xc3\xaen special a celor cu con\xc8\x9binut violent) asupra copiilor \xc8\x99i rolul televiziunii \xc3\xaen via\xc8\x9ba social\xc4\x83 \xc8\x99i cultural\xc4\x83. Deceniile 7 \xc8\x99i 8 ale secolului XX au adus cu ele primele \xc3\xaencerc\xc4\x83ri de critic\xc4\x83 feminist\xc4\x83 a fenomenului televiziunii, cu accent pe studierea stereotipurilor promovate pe micul ecran. Statele Unite ale Americii au fost scena primelor confrunt\xc4\x83ri dintre organiza\xc8\x9biile de femei \xc8\x99i televiziuni (la \xc3\xaenceput, cele locale), criticate pentru modul sexist de reprezentare a femeilor \xc8\x99i pentru lipsa de interes ar\xc4\x83tat\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de subiecte importante pentru femei (Van Zoonen, 1994: 11)._NEWLINE_Studiile americane \xc8\x99i europene din ultimii 30 de ani au ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 imaginea femeilor \xc3\xaen televiziune este tributar\xc4\x83 stereotipele de gen \xc8\x99i practicilor discriminatorii. Se constat\xc4\x83 c\xc4\x83, \xc3\xaen general, b\xc4\x83rba\xc8\x9bii apar \xc3\xaen programele de televiziune ca av\xc3\xa2nd profesii superioare celor ale femeilor: ei sunt medici, ele sunt asistente; b\xc4\x83rba\xc8\x9bii sunt avoca\xc8\x9bi, femeile secretare; b\xc4\x83rba\xc8\x9bii lucreaz\xc4\x83 \xc3\xaen firme mari, femeile \xc3\xaen magazine. Portretizarea incompeten\xc8\x9bei (ca apanaj al femininului) se extinde de la denigrare la victimizare \xc8\x99i trivializare. Femeile celibatare, care nu se conformeaz\xc4\x83 modelelor tradi\xc8\x9bionale de dezvoltare personal\xc4\x83, sunt prezentate la televizor ca fiind victime sigure ale agresorilor. Casnicele, femeile m\xc4\x83ritate sunt valorizate pozitiv deoarece televiziunea prefer\xc4\x83 s\xc4\x83 \xc3\xaencurajeze rolurile tradi\xc8\x9bionale. Astfel, b\xc4\x83rba\xc8\x9bii sunt lideri instrumentali, sunt activi, iau decizii acas\xc4\x83 \xc8\x99i la serviciu, pe c\xc3\xa2nd femeile sunt lideri emo\xc8\x9bionali, care rezolva exclusiv problemele gospod\xc4\x83riei._NEWLINE_Reclamele de televiziune sunt construite pe acelea\xc8\x99i coordonate sexiste: le arat\xc4\x83 pe femei ca fiind dependente de b\xc4\x83rba\xc8\x9bi, supuse, transformate \xc3\xaen obiecte sexuale, ne\xc3\xaen\xc8\x9beleg\xc3\xa2nd cum func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 niste aparate foarte simple, preocupate exclusiv de gospod\xc4\x83rie, a\xc8\x99teapt\xc3\xa2nd laudele b\xc4\x83rbatului venit de la serviciu \xc8\x99.a.m.d._NEWLINE_Pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 analiza stereotipurilor de gen promovate de discursul televizat, cercet\xc4\x83rile au abordat \xc8\x99i modul \xc3\xaen care femeile recepteaz\xc4\x83 diferite produse mediatice. Analizele au \xc3\xaen vedere rela\xc8\x9bia care se stabile\xc8\x99te \xc3\xaentre un anumit tip de produs (documentare TV, programe de \xc8\x99tiri, talk-show-uri, seriale de tip soap-opera etc.) \xc8\x99i publicul c\xc4\x83reia \xc3\xaei este adresat (\xc3\xaen cazul nostru, femeile). Cum cele mai multe studii \xc3\xaentreprinse \xc3\xaen aceast\xc4\x83 direc\xc8\x9bie sunt nord-americane, britanice sau australiene, analiza fenomenului recept\xc4\x83rii s-a orientat mai ales spre serialele de televiziune \xc8\x99i spre popularele emisiuni concurs (quiz shows). Aceste cercet\xc4\x83ri (Brown, 1994) au demonstrat c\xc4\x83 produc\xc4\x83torii de televiziune privesc femeile \xc3\xaen dubla lor calitate: de telespectatoare \xc8\x99i de consumatoare. Rela\xc8\x9bia simbiotic\xc4\x83 existent\xc4\x83 \xc3\xaentre consumul de produse de uz casnic (detergen\xc8\x9bi, cosmetice etc.) \xc8\x99i consumul de televiziune genereaz\xc4\x83 un veritabil cerc vicios: emisiunile TV sunt realizate \xc3\xaen a\xc8\x99a fel \xc3\xaenc\xc3\xa2t s\xc4\x83 fie urm\xc4\x83rite de c\xc4\x83tre femei, care, prin puterea lor de cump\xc4\x83rare \xe2\x80\x9caduc\xe2\x80\x9d publicitate \xc3\xaen programele respective. Cu c\xc3\xa2t femeile cump\xc4\x83ra mai multe bunuri, cu at\xc3\xa2t companiile \xc3\xae\xc8\x99i permit s\xc4\x83 pl\xc4\x83teasc\xc4\x83 mai mul\xc8\x9bi bani posturilor de televiziune, subven\xc8\x9bion\xc3\xa2nd diferite produc\xc8\x9bii televizate._NEWLINE_\xc3\x8en Rom\xc3\xa2nia, abia \xc3\xaen ultimul deceniu, televiziunea s-a impus ca bun de consum, parte a industriilor culturale \xc8\x99i fenomen mediatic supus regulilor liberei exprim\xc4\x83ri \xc8\x99i economiei de pia\xc8\x9b\xc4\x83. La nivelul con\xc8\x9binutului programelor de televiziune, din perspectiva problemelor de gen, se remarc\xc4\x83 imediat o tendin\xc8\x9b\xc4\x83 din ce \xc3\xaen ce mai pronun\xc8\x9bat\xc4\x83 c\xc4\x83tre sexism. Se observ\xc4\x83 c\xc4\x83, \xe2\x80\x9c\xc3\xaen \xc8\x9b\xc4\x83rile postcomuniste, dup\xc4\x83 abolirea tabu-urilor, asist\xc4\x83m la reinstalarea \xc2\xabvechilor\xc2\xbb stereotipuri: femeia \xc2\xabsex object\xc2\xbb, promovat\xc4\x83 de infla\xc8\x9bia publicit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i presiunile economiei de pia\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d . (Frumu\xc8\x99ani, 1995: 17) _NEWLINE_Studiile asupra audiovizualului sunt \xc3\xaenc\xc4\x83 pu\xc8\x9bine la num\xc4\x83r \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia. Unul dintre motivele acestei st\xc4\x83ri de fapt \xc3\xael reprezint\xc4\x83 costurile materiale ridicate pe care le presupun astfel de cercet\xc4\x83ri. Pe de alt\xc4\x83 parte, spa\xc8\x9biul mediilor electronice rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti s-a dovedit a fi, dup\xc4\x83 1989, unul foarte agitat \xe2\x80\x93 concuren\xc8\x9ba acerb\xc4\x83 din aceast\xc4\x83 zon\xc4\x83 a presei provoc\xc3\xa2nd deseori muta\xc8\x9bii majore la nivelul con\xc8\x9binuturilor \xc8\x99i orient\xc4\x83rii programelor difuzate de un post de televiziune sau altul._NEWLINE_Analizele asupra programelor de televiziune efectuate \xc3\xaen ultimii ani s-au axat, \xc3\xaen general, pe probleme din domeniul politic (liberul acces la spa\xc8\x9biul de anten\xc4\x83 \xc3\xaen perioadele electorale, moralitatea implic\xc4\x83rii \xc3\xaen lupta politic\xc4\x83 a institu\xc8\x9biilor de pres\xc4\x83 \xe2\x80\x9cde partid\xe2\x80\x9d, scandaluri politice \xc8\x99i manipul\xc4\x83ri / dezinform\xc4\x83ri prin televiziune). La r\xc3\xa2ndul lor, studiile privitoare la situa\xc8\x9bia femeilor din Rom\xc3\xa2nia au f\xc4\x83cut doar vagi referiri la modul \xc3\xaen care televiziunea \xe2\x80\x9cconstruie\xc8\x99te\xe2\x80\x9d imaginea acestora, \xc3\xaen contextul stereotipurilor culturale (patriarhale) prezente \xc3\xaen societate.'