b'\n_START_ARTICLE_\nCamille Pissarro\n_START_SECTION_\nVia\xc8\x9ba \xc8\x99i opera\n_START_PARAGRAPH_\nCamille Pissarro s-a n\xc4\x83scut la 10 iulie 1830 la Charlotte-Amalie, un port pe insula Saint-Thomas (pe atunci Antilele Daneze), azi Insulele Virgine Americane. Este cel de-al treilea fiu al lui Abraham (Frederic) Gabriel Pissarro \xc8\x99i Rachel Manzano-Pomie. P\xc4\x83rin\xc8\x9bii s\xc4\x83i, de origine evreiasc\xc4\x83, sefarzi portughezi, provenind din Bordeaux, se stabiliser\xc4\x83 pe insul\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1824, tat\xc4\x83l fiind proprietarul unui prosper magazin cu articole de fier\xc4\x83rie. La v\xc3\xa2rsta de 12 ani, Pissarro este trimis la o \xc8\x99coal\xc4\x83 din Fran\xc8\x9ba. Timp de cinci ani va locui \xc3\xaen Passy, \xc3\xaen apropierea Parisului. Timpul liber \xc8\x99i-l petrece adesea la muzeul Luvru; de atunci devine vizibil\xc4\x83 \xc3\xaenclina\xc8\x9bia lui spre desen. \xc3\x8entors pe insula natal\xc4\x83, se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te cu Fritz Melbye, peisagist danez, \xc3\xaen compania c\xc4\x83ruia Pissarro picteaz\xc4\x83 primele sale tablouri. Dup\xc4\x83 c\xc3\xa2teva luni de colaborare, animat de ideile anarhiste, idei de care va fi atras tot restul vie\xc8\x9bii sale, Pissaro fuge \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu prietenul s\xc4\x83u la Caracas, \xc3\xaen Venezuela. Revine acas\xc4\x83 \xc8\x99i reu\xc8\x99e\xc8\x99te, cu greutate, s\xc4\x83-\xc8\x99i conving\xc4\x83 tat\xc4\x83l c\xc4\x83 nu are aptitudini pentru comer\xc8\x9b. \xc3\x8en 1855, pleac\xc4\x83 la Paris pentru a studia pictura.\n_START_SECTION_\nLa Paris ca pictor\n_START_PARAGRAPH_\nSosirea \xc3\xaen ora\xc8\x99ul de pe Sena coincide cu \xe2\x80\x9eExpozi\xc8\x9bia Mondial\xc4\x83\xe2\x80\x9d, unde descoper\xc4\x83 pictura genera\xc8\x9biei mai v\xc3\xa2rstnice: Corot, Millet, Daubigny, Delacroix. Este entuziasmat \xc3\xaen special de operele lui Gustave Courbet, expuse simultan cu expozi\xc8\x9bia \xe2\x80\x9ePavilionul Realismului\xe2\x80\x9d. Va avea nevoie totu\xc8\x99i de zece ani pentru a \xc3\xaen\xc8\x9belege \xc8\x99i aprofunda arta lor. Frecventeaz\xc4\x83 c\xc3\xa2teva \xc8\x99coli, se duce prin ateliere, dar nic\xc4\x83ieri nu r\xc4\x83m\xc3\xa2ne pentru mult timp. \xc3\x8enc\xc4\x83 de la \xc3\xaenceput are o simpatie pentru pictura peisajelor, de aceea este interesat mai ales de cercul de la Barbizon (Millet, Daubigny) \xc8\x99i de crea\xc8\x9biile lui Corot, \xc3\xaen care vede pe maestrul s\xc4\x83u \xc8\x99i c\xc4\x83ruia \xc3\xaei va ar\xc4\x83ta picturile sale \xc8\x99i va urma fiecare observa\xc8\x9bie a acestuia.\n_START_SECTION_\nImpresionismul\n_START_PARAGRAPH_\nUrmeaz\xc4\x83 o perioad\xc4\x83 de cotitur\xc4\x83 pentru Pissarro. La \xe2\x80\x9eAcademia Elve\xc8\x9bian\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te pe viitorii impresioni\xc8\x99ti, \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd pe Monet, apoi pe Renoir, Sisley \xc8\x99i C\xc3\xa9zanne. \xc3\x8en anul 1859, Salonul Oficial \xc3\xaei prime\xc8\x99te primele lucr\xc4\x83ri. Locuie\xc8\x99te pentru \xc3\xaenceput la La Varenne Saint-Hilaire, la sud-vest de Paris, dup\xc4\x83 aceea la Pontoise. Picteaz\xc4\x83 \xc3\xaen aer liber (\xe2\x80\x9eplein air\xe2\x80\x9d); pictura sa ia amploare, dar, din p\xc4\x83cate, nu se prea vinde. C\xc4\x83ut\xc3\xa2nd o ie\xc8\x99ire din dificult\xc4\x83\xc8\x9bile financiare, este nevoit s\xc4\x83 picteze ornamente decorative pentru evantaie. Pissarro devine un adev\xc4\x83rat impresionist \xc3\xaencep\xc3\xa2nd din anul 1869. Dup\xc4\x83 mutarea la Louveciennes, \xc3\xaent\xc4\x83re\xc8\x99te leg\xc4\x83turile de prietenie cu Monet, Renoir \xc8\x99i Sisley, ceea ce duce la schimbarea stilului s\xc4\x83u \xc3\xaen pictur\xc4\x83. Vor cre\xc8\x99te expresivitatea \xc8\x99i sensibilitatea fa\xc8\x9b\xc4\x83 de lumin\xc4\x83, \xc3\xael va cuprinde fascina\xc8\x9bia schimb\xc4\x83rilor care au loc \xc3\xaen diferite momente ale zilei sau perioade ale anului._NEWLINE_\xc3\x8en timpul r\xc4\x83zboiului franco-prusac (1870-1871), Pissaro pleac\xc4\x83 la Londra \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu familia, dup\xc4\x83 ce se c\xc4\x83s\xc4\x83tore\xc8\x99te cu Julie Velley, cu care convie\xc8\x9buia deja de zece ani. \xc3\x8en Londra se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te cu Monet, cu care viziteaz\xc4\x83 muzee \xc8\x99i se entuziasmeaz\xc4\x83 de arta peisagi\xc8\x99tilor englezi, \xc3\xaen mod deosebit de Constable \xc8\x99i Turner. Dup\xc4\x83 re\xc3\xaentoarcerea \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, anii 1872-1874 par a fi mai buni, pentru prima oar\xc4\x83 picturile sale g\xc4\x83sind cump\xc4\x83r\xc4\x83tori._NEWLINE_Prima expozi\xc8\x9bie a impresioni\xc8\x99tilor din anul 1874, organizat\xc4\x83 practic de Pissarro \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu Monet, nu se bucur\xc4\x83 de succes \xc8\x99i sufer\xc4\x83 \xc3\xaen urma atacurilor criticilor care \xc3\xaei iau \xc3\xaen der\xc3\xa2dere. Pissarro caut\xc4\x83 noi direc\xc8\x9bii de dezvoltare \xc8\x99i \xc3\xaen p\xc3\xa2nzele sale \xc3\xaencep s\xc4\x83 apar\xc4\x83 figuri umane. Se apropie de stilul lui Degas, \xc3\xae\xc8\x99i perfec\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 desenul, \xc3\xaencepe s\xc4\x83 lucreze cu pasteluri \xc8\x99i se ini\xc8\x9biaz\xc4\x83 \xc3\xaen arta gravurii. Lucrarea "Acoperi\xc8\x99urile ro\xc8\x99ii, un col\xc8\x9b de \xc8\x9bar\xc4\x83, efectul iernii" a fost prezentat\xc4\x83 la cea de-a treia expozi\xc8\x9bie de pictur\xc4\x83 impresionist\xc4\x83, \xc3\xaen anul 1877. Este una din cele mai mature opere din crea\xc8\x9bia lui Pissarro, spontaneitatea \xc8\x99i cursivitatea stilului caracteristice pentru anii \xc8\x99aptezeci sc\xc4\x83z\xc3\xa2nd u\xc8\x99or \xc3\xaen intensitate, cu toate acestea artistul realizeaz\xc4\x83 o concentrare deosebit\xc4\x83 a efectelor. Dup\xc4\x83 a patra expozi\xc8\x9bie a impresioni\xc8\x99tilor din anul 1879, operele sale se v\xc3\xa2nd din ce \xc3\xaen ce mai bine. La expozi\xc8\x9bia din anul 1882, prezint\xc4\x83 o panoram\xc4\x83 a stilului s\xc4\x83u nou, \xc3\xaen cele treizeci \xc8\x99i \xc8\x99ase de tablouri expuse. Ca \xc8\x99i al\xc8\x9bi pictori din aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83, \xc8\x99i el va c\xc4\x83uta s\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99easc\xc4\x83 formele impresionismului. Personajele - siluete umane - care p\xc3\xa2n\xc4\x83 acum jucaser\xc4\x83 un rol mai pu\xc8\x9bin important \xc3\xaen opera sa, devin din ce \xc3\xaen ce mai prezente._NEWLINE_Cel mai adesea sunt femei, care execut\xc4\x83 diferite munci la ferm\xc4\x83 sau viseaz\xc4\x83 cu ochii deschi\xc8\x99i. \xc3\x8en aceste condi\xc8\x9bii, peisajul devine numai un fundal pentru prezentarea motivului principal. T\xc3\xa2n\xc4\x83ra fat\xc4\x83 cu b\xc4\x83\xc8\x9b (1881) este poate cea mai caracteristic\xc4\x83 pictur\xc4\x83 pentru aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 de crea\xc8\x9bie a lui Pissarro._NEWLINE_Vederea din perspectiv\xc4\x83 \xc8\x99i planul apropiat demonstreaz\xc4\x83 stilul componistic observat la Degas, fa\xc8\x9ba feti\xc8\x9bei, pe care se citesc pacea \xc8\x99i \xc3\xaeng\xc3\xa2ndurarea, sau aplecarea capului amintesc de unele personaje din picturile lui Millet sau Renoir._NEWLINE_\xc3\x8entre anii 1870-1880, Pissarro lucreaz\xc4\x83 de mai multe ori \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu C\xc3\xa9zanne - de care l-a legat o lung\xc4\x83 \xc8\x99i trainic\xc4\x83 prietenie, \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc3\xa2nd unul de la altul. Aceast\xc4\x83 colaborare a dat tonul unuia din cele mai importante capitole din istoria picturii secolului al XIX-lea.\n_START_SECTION_\nTrecerea spre neoimpresionism: pointilismul\n_START_PARAGRAPH_\nSub influen\xc8\x9ba lui Georges Seurat, Pissaro \xc3\xaencepe s\xc4\x83 aplice o alt\xc4\x83 tehnic\xc4\x83 \xc3\xaen pictur\xc4\x83, \xc8\x99i anume pointilismul (sau divizionismul), pictura prin puncte, \xc3\xaen care el vede o nou\xc4\x83 etap\xc4\x83 de dezvoltare logic\xc4\x83 a impresionismului. \xc3\x8en timpul celei de-a opta \xc8\x99i totodat\xc4\x83 ultimei expozi\xc8\x9bii a impresioni\xc8\x99tilor din anul 1886, \xc3\xae\xc8\x99i prezint\xc4\x83 p\xc3\xa2nzele \xc3\xaentr-o sal\xc4\x83 separat\xc4\x83, al\xc4\x83turi de lucr\xc4\x83rile neoimpresioni\xc8\x99tilor Seurat \xc8\x99i Paul Signac, subliniind faptul c\xc4\x83 se identific\xc4\x83 totalmente cu noul curent. Tablourile provoac\xc4\x83 mirare \xc8\x99i sarcasmul publicului \xc8\x99i criticii._NEWLINE_\xc3\x8en tabloul Vedere de la fereastra mea... dispare aproape total capacitatea artistului de observare intuitiv\xc4\x83 a naturii. Factura tabloului este dat\xc4\x83 de atingeri delicate \xc8\x99i rotunde ale pensulei, care formeaz\xc4\x83 tu\xc8\x99e \xc3\xaen culori diferen\xc8\x9biate. Vopselele sunt aplicate una al\xc4\x83turi de alta, juxtapuse, \xc3\xaen conformitate cu legile de complementaritate \xc8\x99i de contrast ale culorilor._NEWLINE_La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anilor optzeci, Pissarro se rupe totu\xc8\x99i de pointillism. I se pare c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 tehnic\xc4\x83 \xc3\xael limiteaz\xc4\x83 prea mult \xc8\x99i nu este \xc3\xaen ton cu \xe2\x80\x9eu\xc8\x99urin\xc8\x9ba, libertatea, spontaneitatea \xc8\x99i prospe\xc8\x9bimea impresionismului\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Din anul 1889, pictorul sufer\xc4\x83 de o boal\xc4\x83 cronic\xc4\x83 a ochilor (conjunctivit\xc4\x83), care nu-i mai permite s\xc4\x83 lucreze \xc3\xaen aer liber. Din acest moment va privi lumea prin fereastra atelierului. Pentru a avea posibilitatea unei tematici variate, c\xc4\x83l\xc4\x83tore\xc8\x99te des la Rouen sau la Dieppe, \xc3\xaen Normandia. Picteaz\xc4\x83 vederi de la ferestrele hotelurilor sau locuin\xc8\x9belor, atunci apare seria de picturi reprezent\xc3\xa2nd via\xc8\x9ba urban\xc4\x83 de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XIX-lea._NEWLINE_Pissarro se bucur\xc4\x83 \xc3\xaen sf\xc3\xa2r\xc8\x99it de o recunoa\xc8\x99tere a publicului \xc8\x99i criticii, particip\xc4\x83 la expozi\xc8\x9bii \xc3\xaen Europa \xc8\x99i America. Mul\xc8\x9bumit\xc4\x83 testamentului lui Gustave Caillebotte, membru al grup\xc4\x83rii impresioniste, care a oferit statului francez \xc3\xaentreaga sa colec\xc8\x9bie de picturi, multe lucr\xc4\x83ri ale lui Pissarro sunt expuse \xc3\xaen Muzeul Luxembourg din Paris \xc3\xaenc\xc4\x83 din timpul vie\xc8\x9bii artistului._NEWLINE_Pissarro \xc3\xae\xc8\x99i petrece vara anului 1903 la Le Havre, realiz\xc3\xa2nd o serie de lucr\xc4\x83ri. Moare la Paris, pe 13 noiembrie, de leucemie.'