b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa2rli\xc8\x99ua, Bistri\xc8\x9ba-N\xc4\x83s\xc4\x83ud\n_START_SECTION_\nRelieful\n_START_PARAGRAPH_\nFormele de relief, caracterizate prin versan\xc8\x9bi abrup\xc8\x9bi \xc8\x99i lunci \xc3\xaenguste, sunt rezultatul unor procese de versant cauzate de factori geologici \xc8\x99i meteorologici  de lung\xc4\x83 durat\xc4\x83 care, mai ales \xc3\xaen epoca modern\xc4\x83, au interac\xc8\x9bionat cu activit\xc4\x83\xc8\x9bi antropice agresive asupra vegeta\xc8\x9biei lemnoase._NEWLINE_Multe din alunec\xc4\x83rile de teren mai vechi au fost reactivate de precipita\xc8\x9biile abundente din anii 1970, 1980, 2006 c\xc3\xa2nd s-au \xc3\xaenregistrat mai multe inunda\xc8\x9bi locale._NEWLINE_La T\xc3\xa2rli\xc8\x99ua se disting alunec\xc4\x83ri \xc3\xaen brazde lenticulare, alunec\xc4\x83ri \xc3\xaen movile, monticule sau glimee, alunec\xc4\x83ri \xc3\xaen trepte \xc8\x99i alunec\xc4\x83ri conplexe. \xc3\x8en acea\xc8\x99i zon\xc4\x83 s-a observat c\xc4\x83 \xc3\xaen urma procesului de umectare profund\xc4\x83, au fost afectate straturile de roc\xc4\x83, gresie \xc8\x99i marne, produc\xc3\xa2ndu-se desprinderea unor volume importante de p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, care au generat _NEWLINE_monticule. Sunt destul de p\xc4\x83gubitoare \xc8\x99i alunec\xc4\x83rile v\xc4\x83lurite, active, de pe terenurile agricole din satele vecine: Oarzina, Cire\xc8\x99i \xc8\x99i Borleasa. Pentru protejarea terenurilor, a\xc8\x99ez\xc4\x83rilor \xc8\x99i a c\xc4\x83ilor de comunica\xc8\x9bie, se impune luare unor masuri de \xc3\xaemp\xc4\x83durire cu _NEWLINE_esen\xc8\x9be repede cresc\xc4\x83toare, efectuarea unor lucr\xc4\x83ri de cleionaje, diguri de protec\xc8\x9bie \xc8\x99i consolid\xc4\x83ri de maluri. Rleieful localit\xc4\x83\xc8\x9bii T\xc3\xa2rli\xc8\x99ua are o structur\xc4\x83 vertical\xc4\x83, \xc3\xaen alc\xc4\x83tuirea lui afl\xc3\xa2ndu-se trei _NEWLINE_zone: de lunc\xc4\x83, piemontan\xc4\x83 \xc8\x99i montan\xc4\x83._NEWLINE_Muntele Tible\xc8\x99 care face parte din lan\xc8\x9bul grupei vulcanice maramure\xc8\x99ene, aflat \xc3\xaen partea de nord a satului, constituie relieful major al hotarului. Cu cele trei v\xc3\xa2rfuri care domin\xc4\x83 orizontul, Acer, Tiblessi Bran, muntele se impune prin m\xc4\x83re\xc8\x9bia m\xc4\x83gurilor._NEWLINE_Dealurile flancheaz\xc4\x83 cursul principalelor v\xc4\x83i colectoare. Apare neintrerupt, \xc8\x99irul lor este fragmentat de v\xc4\x83i debitoare, \xc3\xaen general scurte, care dreneaz\xc4\x83 apele pluviale \xc8\x99i izvoarele de pe clinurile lor._NEWLINE_Luncile sunt \xc3\xaenguste, gresiile dure pe care le traverseaz\xc4\x83 \xc3\xaempiedic\xc3\xa2nd generarea unor profile evazate, a\xc8\x99a \xc3\xaenc\xc3\xa2t contactul cu terasele se face,  cel mai adesea, cu panta abrupt\xc4\x83, rar exist\xc3\xa2nd \xc8\x99i treceri lente._NEWLINE_Unele v\xc4\x83i au lunca dezvoltat\xc4\x83 sub form\xc4\x83 de f\xc3\xa2\xc8\x99ie, cu la\xc8\x9bime variabil\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de mijlocul apei. Dup\xc4\x83 ie\xc8\x99irea din T\xc3\xa2rli\xc8\x99ua valea se l\xc4\x83rge\xc8\x99te, parazitat\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 la confluen\xc8\x9ba cu v\xc4\x83ile: R\xc4\x83c\xc4\x83te\xc8\x99u, Mih\xc4\x83leasa, Z\xc3\xa2mbri\xc8\x9ba \xc8\x99i Borleasa, de conurile de dejectie pe care ace\xc8\x99ti debitori le _NEWLINE_depun.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83, format\xc4\x83 exclusiv din ape curg\xc4\x83toare, apar\xc8\x9bine bazinului Some\xc8\x99ul Mare. Principalul colector al re\xc8\x9belei este Valea Ili\xc8\x99ua, r\xc3\xa2u cu debit oscilant dar cu regim de curgere permanent, format pe teritoriul satului T\xc3\xa2rli\xc8\x99ua din confluen\xc8\x9ba Vaii Izvorului cu Valea Lung\xc4\x83 sau a Moli\xc8\x99e\xc8\x9bului, v\xc4\x83i cu ob\xc3\xa2r\xc8\x99ii \xc3\xaen Mun\xc8\x9bii \xc8\x9aible\xc8\x99ului. Majoritatea afluen\xc8\x9bilor Agrie\xc8\x99, R\xc4\x83c\xc4\x83te\xc8\x99, Z\xc3\xa2mbri\xc8\x9ba , Mih\xc4\x83leasa sunt \xc3\xaenc\xc4\x83 subsecven\xc8\x9ba cu asimetrii pronun\xc8\x9bate ale profilelor transversale, flanca\xc8\x9bi de cueste. La baza cuestelor \xc8\x99i a abrupturilor de natur\xc4\x83 litologic\xc4\x83 s-au format mici terase de galcisuri, utilizate agricol._NEWLINE_\xc3\x8en deprsiunea T\xc4\x83rli\xc8\x99ua cursul v\xc4\x83ii a fost rectificat \xc8\x99i par\xc8\x9bial \xc3\xaendiguit \xc3\xaenl\xc4\x83turandu-se sinuozit\xc4\x83\xc8\x9bile prea pronun\xc8\x9bate \xc8\x99i despletirile. Acest fenomen apare mai pronun\xc8\x9bat \xc3\xaentre T\xc3\xa2rli\xc8\x99ua \xc8\x99i Borleasa, imediat \xc3\xaen amonte de confluen\xc8\x9ba cu Z\xc3\xa2mbri\xc8\x9ba care  depune un con de dejec\xc8\x9bie destul de dezvoltat. Aici Ili\xc8\x99ua aluvioneaz\xc4\x83 mai intens pe o por\xc8\x9biune de 3-400 m, \xc3\xaencadr\xc3\xa2nd un ostrov bogat \xc3\xaen vegeta\xc8\x9bie hidrofil\xc4\x83 lemnoas\xc4\x83 \xc8\x99i ierboas\xc4\x83. C\xc3\xa2teva meandre se \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 \xc3\xaen aval de Borleasa. \xc3\x8en spa\xc8\x9biul montan \xc3\xaemp\xc4\x83durit, sunt folosite doar izvoarele din lungul v\xc4\x83ilor Moli\xc8\x99e\xc8\x9b, Izvor \xc8\x99i Str\xc3\xa2mbulici. Pe  valea Izvor exist\xc4\x83 o surs\xc4\x83 de ap\xc4\x83 mineralizat\xc4\x83 de tip borviz din aureola  mofetic\xc4\x83 a \xc8\x9aible\xc8\x99ului, utilizat\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83, numai de localnici.\n_START_SECTION_\nSolurile\n_START_PARAGRAPH_\nFormate, mai ales \xc3\xaen partea superioar\xc4\x83 a bazinului hidrografic al v\xc4\x83ii Ili\xc8\x99ua, intr-un mediu preponderent forestier, prin procese de bioacumulare, caracterizate prin humificare activ\xc4\x83 a suprafe\xc8\x9bei organice, solurile sunt \xc3\xaen mare parte, brune, brune acide, brune _NEWLINE_podzolice \xc8\x99i podzolice._NEWLINE_Pe versan\xc8\x9bii cu declivitate mare \xc8\x99i o structur\xc4\x83 geologic\xc4\x83 din st\xc4\x83rturi argiloase \xc3\xaen alternan\xc8\x9b\xc4\x83 cu cele  nisipos-argiloase, se produc frecvente alunec\xc4\x83ri, rupturi \xc8\x99i prabu\xc8\x99iri care, amplificate de modul de folosire a terenurilor, au produs erodarea progresiv\xc4\x83 a solului care \xc8\x99i-a pierdut nivelul de fertilitate \xc8\x99i a\xc8\x99a destul de sc\xc4\x83zut. Pe lunci predomin\xc4\x83 _NEWLINE_solurile argilo-aluvionare, mezobazice.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nInfluen\xc8\x9bat\xc4\x83 de configura\xc8\x9bia reliefului, de altitudine, \xc3\xaenclinarea  pantelor \xc8\x99i expozi\xc8\x9bia acestora, clima zonei este temperat-continental\xc4\x83. Media anual\xc4\x83 a temperaturii este cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre 4-6\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xaen parte nordic\xc4\x83 \xc8\x99i 6-8\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xaen cea sudic\xc4\x83. V\xc3\xa2nturile dominante sunt de obicei uscate  \xc8\x99i vin din direc\xc8\x9biile est \xc8\x99i nord-est._NEWLINE_Iarna \xc3\xaencepe \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a luni noiembrie \xc8\x99i dureaz\xc4\x83, \xc3\xaen medie, pan\xc4\x83 \xc3\xaen prima sau a doua decad\xc4\x83 a lunii martie. Startul de z\xc4\x83pad\xc4\x83 are, \xc3\xaen medie 40-60 cm. Prim\xc4\x83vara \xc8\x99i toamna, aerul rece se acumuleaz\xc4\x83 \xc3\xaen zonele joase ale spa\xc8\x9biului ceea ce produce inversiune termic\xc4\x83: mai rece jos dec\xc3\xa2t sus.\n_START_SECTION_\nFlora \xc8\x99i fauna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en T\xc3\xa2rli\xc8\x99ua cele dou\xc4\x83 tipuri de vegeta\xc8\x9bie, lemnoas\xc4\x83 \xc8\x99i ierboas\xc4\x83, sunt bine reprezentate, structural \xc8\x99i cantitativ.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nArealul ocupat de p\xc4\x83durile de conifere \xc8\x99i foioase, componenta cea mai important\xc4\x83 a vegeta\xc8\x9biei lemnoase dep\xc4\x83\xc8\x99este 60\xd9\xaa din suprafa\xc8\x9ba acestuia._NEWLINE_Etajul coniferelor, prezent \xc3\xaen dealurile piemontane \xc8\x99i \xc3\xaen Mun\xc8\x9bii \xc8\x9aible\xc8\x99, este reprezentat de molid, brad, pin \xc8\x99i exemplare rare de larice. Mai jos, s-au dezvoltat p\xc4\x83duri compacte de foioase formate, preponderent din fag montan, rar pot fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnite exemplare de paltin de munte: jugastru, frasin, ulm, mesteacan, tei, gorun. La bordura _NEWLINE_p\xc4\x83durilor de foioase pot fi \xc3\xaentalnite diferite specii de _NEWLINE_arbusti: alun, corn, m\xc4\x83ce\xc8\x99, p\xc4\x83ducel, salb\xc4\x83 moale, spin porumbar, s\xc3\xa2nger, soc ro\xc8\x99u._NEWLINE_\xc3\x8en zona alpin\xc4\x83 cresc p\xc3\xa2lcuri de jnepeni \xc8\x99i afini, iar \xc3\xaen t\xc4\x83ieturi, zmeur. Malurile v\xc4\x83ilor sunt tivite, fragmentar \xc8\x99i discontinuu, de arbori specifici zonelor umede: arin, plopul tremurator \xc8\x99i r\xc4\x83chita._NEWLINE_Interven\xc8\x9bia factorului uman \xc3\xaen zonele intens populate ale bazinului a adus modificari importante ale suprafe\xc8\x9belor \xc8\x99i structurii vegeta\xc8\x9biei._NEWLINE_Vegetatia ierboasa: \xc3\x8en etajul inferior cresc asocia\xc8\x9bii ierboase de: hor\xc8\x99tii, t\xc4\x83t\xc4\x83neas\xc4\x83, vulturic\xc4\x83, iarba vulturului. \xc3\x8en terenurile defri\xc8\x99ate s-au format paji\xc8\x99ti montane secundare, pe care cresc \xc3\xaen _NEWLINE_ascia\xc8\x9bii, graminee \xc8\x99i leguminoase de mic\xc4\x83 valoare furajer\xc4\x83, \xc3\xaen deosebit pe terenurile intens pa\xc8\x99unate: iarba v\xc3\xa2ntului, p\xc4\x83iu\xc8\x99ul ro\xc8\x99u, toposica, dar \xc8\x99i firu\xc8\x9ba, trifoiul alb, trifoiu _NEWLINE_ro\xc8\x99u, ghizdeiul. Este frecvent\xc4\x83 \xc8\x99i leurda, salvia, v\xc3\xa2n\xc4\x83ri\xc8\x9ba, col\xc8\x9bi\xc8\x99or, pl\xc4\x83m\xc4\x83n\xc4\x83ri\xc8\x9ba, murul._NEWLINE_\xc3\x8en culturile agricole cresc numeroase buruieni: nem\xc8\x9bi\xc8\x99orul de _NEWLINE_c\xc3\xa2mp, neghina, mohorul, p\xc4\x83l\xc4\x83mida, costreiul, susaiul, volbura etc. Pe terenurile umede cresc plante hidrofile \xc8\x99i mezohidrofile: rugina, rogozul, p\xc4\x83iu\xc8\x99ul de lacuri umede, coada vulpii, p\xc4\x83l\xc4\x83mida. Exist\xc4\x83 o bogat\xc4\x83 vegeta\xc8\x9bie ierboas\xc4\x83 cu calita\xc8\x9bi _NEWLINE_terapeutice, utilizat\xc4\x83 doar pe plan local.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nHotarul a\xc8\x99ez\xc4\x83rii este populat de o faun\xc4\x83 bogat\xc4\x83 \xc8\x99i divers\xc4\x83, reprezentat\xc4\x83 de mamifere: bursucul, c\xc4\x83prioara, cerbul carpatin, dihorul, jderul, lupul, mistretul, pisica salbatic\xc4\x83, r\xc3\xa2sul, ursul, veverita, vulpea. P\xc4\x83s\xc4\x83ri: alunarul, buha, ciocanitoare pestri\xc8\x9b\xc4\x83, cucul, mierla neagra, negroica, pi\xc8\x9bigoiul mare, pi\xc8\x9bigoiul de munte, sturzul c\xc3\xa2nt\xc4\x83tor, uliul p\xc4\x83s\xc4\x83rar, vrabia, dar \xc8\x99i roz\xc4\x83toare: \xc8\x99oareci, \xc8\x99obolani. Reptile: \xc8\x99erpi, \xc8\x99op\xc3\xa2rle, brot\xc4\x83cei, broa\xc8\x99te. Nu lipsesc nici caprele negre, iar  \xc3\xaen urma cu circa o jumatate de veac, pe cursul superior al v\xc4\x83ilor Izvor \xc8\x99i Lunca, existau p\xc4\x83str\xc4\x83vi \xc8\x99i vidre. Sunt ocrotite de lege: uliul \xc8\x99orecar, cucuveaua, corbul, bufni\xc8\x9ba, ursul, cerbul carpatin.\n_START_SECTION_\nAgricultura\n_START_PARAGRAPH_\nAgricultura s-a practicat \xc3\xaenc\xc4\x83 de la \xc3\xaentemeierea satelor, pe suprafe\xc8\x9be variabile \xc3\xaen timp dar \xc3\xaen conditii grele. \xc3\x8en trecut (1750) se ara cu pluguri trase de 4-6 boi, iar fertilizarea cu gunoi de grajd, de\xc8\x99i necesar\xc4\x83 nu se f\xc4\x83cea din cauza dificult\xc4\x83\xc8\x9bii de a-l transporta. Se practica \xc3\xaen schimb t\xc3\xa2rlirea._NEWLINE_Nevoia de terenuri agricole, determinate \xc3\xaen bun\xc4\x83 masur\xc4\x83 de sporul demografic, i-a silit pe oameni s\xc4\x83 desp\xc4\x83dureasc\xc4\x83 versan\xc8\x9bii cu expunere sud-estic\xc4\x83 \xc8\x99i declivitate mai pu\xc8\x9bin accentuate, folosind sapa de laz sau \xc3\xaentreruperea activita\xc8\x9bii biologice a copacilor prin secuire sau \xc3\xaenconjurare, respectiv jupuirea tunchiurilor de scoar\xc8\x9b\xc4\x83, pe o por\xc8\x9biune de ca\xc8\x9biva centimetri de la baz\xc4\x83, gr\xc4\x83bind astfel uscarea copacilor._NEWLINE_Pe terenurile cu declivitate mare, unde folosirea plugului era dificil\xc4\x83, se lucra manual, cu sapa de laz. Urme ale acestuia mod de exploatare a p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului se mai v\xc4\x83d \xc3\xaenca pe Dealul Bisericii, Zapodie, Runc, Sec\xc4\x83tur\xc4\x83, Dealul Coste\xc8\x9bii, Fa\xc8\x9ba Agriesului s.a_NEWLINE_Pu\xc8\x9bin productive \xc8\x99i greu de lucrat, partea arabil\xc4\x83 a hotarelor era cultivate cu porumb, gr\xc3\xa2u de primavar\xc4\x83 \xc8\x99i ov\xc4\x83z.\n_START_SECTION_\nP\xc4\x83duraritul\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\x83durea inestinabil\xc4\x83 resurs\xc4\x83 economic\xc4\x83, ocup\xc4\x83 \xc8\x99i ast\xc4\x83zi peste 50\xd9\xaa din suprafata a\xc8\x99ez\xc4\x83rii. Explicabil deci, de ce p\xc4\x83dur\xc4\x83ritul, a ocupat un \xc3\xaensemnat numar de locuitori care, din p\xc4\x83duri proprii, comunale sau nobiliare, exploatau lemnul pentru nevoi gospod\xc4\x83re\xc8\x99ti sau pentru comercializare. Transport cu mare dificultate \xc3\xaen t\xc3\xa2rgurile apropiate dar, mai ales \xc3\xaen satele din C\xc3\xa2mpia Transilvaniei; lemnul era valorificat adesea prin schimb cu cereale.\n_START_SECTION_\nExploatarea forestier\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDin vremuri imemoriale, p\xc4\x83durile au fost de mare folos omului, timp \xc3\xaendelungat, multe din cele de trebuin\xc8\x9b\xc4\x83 gospodarilor, fiind f\xc4\x83cute din lemn. Dificult\xc4\x83\xc8\x9bile legate de accesul la aceast\xc4\x83 important\xc4\x83 resurs\xc4\x83 \xc8\x99i cele legate de transport, au am\xc3\xa2nat exploatarea \xc3\xaen regim industrial \xc8\x99i, pe cale de cosecin\xc8\x9b\xc4\x83, valorificarea superioar\xc4\x83 a acestei avu\xc8\x9bii._NEWLINE_Spre sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XIX-lea, de\xc8\x99i nevoia de lemn era \xc3\xaen cre\xc8\x99tere, p\xc4\x83durea a fost \xc3\xaempins\xc4\x83 pe culmi greu accesebile, pe malurile r\xc3\xa2poase ale v\xc4\x83ilor \xc8\x99i pe clinurile cu pu\xc8\x9bin soare ale dealurilor._NEWLINE_Exploatarea sistematic\xc4\x83 a p\xc4\x83durilor a \xc3\xaenceput in jurul anului 1950, de c\xc4\x83tre societatea romano-sovietic\xc4\x83 \xc3\xaen condi\xc8\x9bii dificile, cu for\xc8\x9b\xc4\x83 de munc\xc4\x83 redus\xc4\x83 \xc8\x99i sezonier\xc4\x83 \xc8\x99i cu mijloace de munc\xc4\x83 precare, p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1955._NEWLINE_Dincolo de aspectele gospodare\xc8\x99ti \xc8\x99i ecologice ale activit\xc4\x83\xc8\x9bii, cu cosecin\xc8\x9be nefavorabile asupra regimului termic \xc8\x99i pluvial, stabilit\xc4\x83\xc8\x9bii terenurilor \xc8\x99i calit\xc4\x83\xc8\x9bii fondului cinegetic, exploatarea forestier\xc4\x83 a avut \xc8\x99i cosecin\xc8\x9be pozitive: a fost construit\xc4\x83 o re\xc8\x9bea de _NEWLINE_drumuri sporind nivelul de via\xc8\x9b\xc4\x83 al locuitorilor. \xc3\x8en prezent se ocup\xc4\x83 de exploatarea \xc8\x99i comercializarea lemnelor pentru foc \xc8\x99i destina\xc8\x9bii industriale, patru societ\xc4\x83\xc8\x9bi comerciale cu 19 angaja\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nCre\xc8\x99tere animalelor\n_START_PARAGRAPH_\nLocuri de pa\xc8\x99unat \xc8\x99i p\xc4\x83duri bogate \xc3\xaen jir fiind suficiente, cre\xc8\x99terea animalelor - oi, capre, porci, bivoli, vaci, boi, cai, a fost nu doar o ocupa\xc8\x9bie lesnicioas\xc4\x83 ci \xc8\x99i de mare folos._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1957 au fost \xc3\xaenfiin\xc8\x9bate \xc3\xaentov\xc4\x83r\xc4\x83\xc8\x99iri zootehnice, forme de organizare socialist\xc4\x83, premerg\xc4\x83toare Cooperativelor Agricole de _NEWLINE_Produc\xc8\x9bie. \xc3\x8en anul 1977 a fost \xc3\xaenfin\xc8\x9bat\xc4\x83 Asocia\xc8\x9bia Cresc\xc4\x83torilor de Animale \xc3\xaen care au fost cuprinse 890 de gospod\xc4\x83rii, din cele 995 care se ocupau cu agricultura .\n_START_SECTION_\nAlbin\xc4\x83ritul\n_START_PARAGRAPH_\nAlbin\xc4\x83ritul este o ocupa\xc8\x9bie arhaic\xc4\x83, practicat\xc4\x83 de locuitorii a\xc8\x99ez\xc4\x83rilor de la izvoarele Ili\xc8\x99uei sub forma v\xc3\xa2n\xc4\x83rii familiilor s\xc4\x83lbatice de albine, sau a cre\xc8\x99terii domestice, dup\xc4\x83 metode primitive sau moderne. De\xc8\x99i dispune de o bogat\xc4\x83 baz\xc4\x83 melifer\xc4\x83, apicultura este practicat\xc4\x83 \xc8\x99i _NEWLINE_ast\xc4\x83zi, exclusiv pentru nevoi casnice.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa2natoarea\n_START_PARAGRAPH_\nExisten\xc8\x9ba unei bogate \xc8\x99i variate faune cinegetice, a favorizat practicarea celei mai vechi ocupa\xc8\x9bii umane: v\xc3\xa2n\xc4\x83toarea cu capcane sau arme de foc.\n_START_SECTION_\nScor\xc8\x9b\xc4\x83ritul\n_START_PARAGRAPH_\nPan\xc4\x83 in 1918, scoar\xc8\x9ba de copac bine m\xc4\x83run\xc8\x9bit\xc4\x83, era intrebuin\xc8\x9bat\xc4\x83 la prepararea coloran\xc8\x9bilor \xc8\x99i la t\xc4\x83b\xc4\x83cit. \xc3\x8en perioada interbelic\xc4\x83 s-a \xc3\xaentrebuintat numai la t\xc4\x83b\xc4\x83cit. Se colecta scoar\xc8\x9ba de arin, goron, conuri de molid.'