b'\n_START_ARTICLE_\nJude\xc8\x9bul Arge\xc8\x99 (interbelic)\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anul 1864, domnitorul Alexandru Ioan Cuza d\xc4\x83 prima lege de organizare administrativ-teritorial\xc4\x83 modern\xc4\x83 a teritoriului Rom\xc3\xa2niei. Legea prevedea \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9birea \xc8\x9b\xc4\x83rii \xc3\xaen 33 de jude\xc8\x9be, av\xc3\xa2nd ca subdiviziuni pl\xc4\x83\xc8\x99ile \xc8\x99i comunele (urbane \xc8\x99i rurale). Jude\xc8\x9bele \xc8\x99i comunele erau investite cu personalitate juridic\xc4\x83 \xc8\x99i cu organe deliberative \xc8\x99i executive: consiliul jude\xc8\x9bean \xc8\x99i prefectul (acesta din urm\xc4\x83 ca reprezentant al guvernului \xc3\xaen teritoriu), respectiv consiliul comunal \xc8\x99i primarul (\xc3\xaen calitate de reprezentant al guvernului \xc3\xaen teritoriu). Pl\xc4\x83\xc8\x99ile erau simple subdiviziuni ale jude\xc8\x9belor, f\xc4\x83r\xc4\x83 personalitate juridic\xc4\x83, conduse de subprefec\xc8\x9bi, cu atribu\xc8\x9bii de supraveghere \xc8\x99i control asupra autorit\xc4\x83\xc8\x9bilor comunale. Jude\xc8\x9bul Arge\xc8\x99 a fost constituit prin delimitarea teritoriului jude\xc8\x9bului medieval muntenesc Arge\xc8\x99._NEWLINE_Se organizau b\xc3\xa2lciuri la: Dealul T\xc3\xa2rgului (l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Pite\xc8\x99ti, de Duminica Tomii, Sf\xc3\xa2ntul Gheorghe, \xc3\x8en\xc4\x83l\xc8\x9bare \xc8\x99i Duminca Mare), Tutana (5 iulie), Curtea de Arge\xc8\x99 (de Sf\xc3\xa2nta Maria Mare-15 august \xc8\x99i Sf\xc3\xa2ntul Dumitru-26 octombrie), Uda (15 august) \xc8\x99i Tigveni (de Sfin\xc8\x9bii Mucenici- 9 martie)._NEWLINE_\xc3\x8en timpul dictaturii carliste, jude\xc8\x9bul a f\xc4\x83cut parte din \xc8\x9binutul Arge\xc8\x99. \xc3\x8en 1950, a fost desfiin\xc8\x9bat de regimul comunist, iar teritoriul s\xc4\x83u a fost \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit \xc3\xaentre raioanele Curtea de Arge\xc8\x99, Pite\xc8\x99ti, Topoloveni \xc8\x99i Coste\xc8\x99ti ale regiunii Arge\xc8\x99.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8entindere\n_START_PARAGRAPH_\nLa \xc3\xaenfiin\xc8\x9bare, era un jude\xc8\x9b de frontier\xc4\x83. Se \xc3\xaenvecina cu Transilvania (ce f\xc4\x83cea parte atunci din Austro-Ungaria) \xc8\x99i cu jude\xc8\x9bele rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti Muscel, D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9ba, Vla\xc8\x99ca, Teleorman, Olt \xc8\x99i V\xc3\xa2lcea. Teritoriul lui cuprindea mare parte din actualul jude\xc8\x9b Arge\xc8\x99 \xc8\x99i o bucat\xc4\x83 din vestul actualului jude\xc8\x9b V\xc3\xa2lcea. _NEWLINE_Dup\xc4\x83 1918, se situa \xc3\xaen partea central-sudic\xc4\x83 a Rom\xc3\xa2niei Mari, \xc3\xaen vestul regiunii Muntenia. Se \xc3\xaenvecina la vest cu jude\xc8\x9bele Olt \xc8\x99i V\xc3\xa2lcea, la nord cu jude\xc8\x9bele F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99 \xc8\x99i Sibiu, la est cu jude\xc8\x9bele Muscel \xc8\x99i D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9ba, iar la sud cu jude\xc8\x9bele Teleorman \xc8\x99i Vla\xc8\x99ca.\n_START_SECTION_\nPopula\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nConform datelor recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntului din 1930 popula\xc8\x9bia jude\xc8\x9bului era de 257.378 de locuitori, din care: 97,6% rom\xc3\xa2ni \xc8\x99.a. Din punct de vedere confesional 99,1% erau ortodoc\xc8\x99i, 0,3% romano-catolici, 0,3% mozaici \xc8\x99.a.\n_START_SECTION_\nMediul urban\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1930 popula\xc8\x9bia urban\xc4\x83 a jude\xc8\x9bului era de 26.341 de locuitori, dintre care 90,4% rom\xc3\xa2ni, 2,2% evrei, 2,0% maghiari, 1,7% \xc8\x9bigani, 1,1% germani \xc8\x99.a. Din punct de vedere confesional or\xc4\x83\xc8\x99enimea era alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din 93,0% ortodoc\xc8\x99i, 2,4% romano-catolici, 2,4% mozaici, 0,7% reforma\xc8\x9bi, 0,7% lutherani \xc8\x99.a.'