b'\n_START_ARTICLE_\nPitulice mic\xc4\x83\n_START_SECTION_\nDenumirea\n_START_PARAGRAPH_\nDenumirea latin\xc4\x83 Phylloscopus a genului, provine din cuvintele latine phyllo (din greac\xc4\x83 phullon) = frunz\xc4\x83 + scopus (din greac\xc4\x83 skopos) = cercet\xc4\x83tor, observator, examinator, c\xc4\x83ut\xc4\x83tor, deoarece acest gen include specii care \xc3\xae\xc8\x99i petrec o mare parte din timpul lor hr\xc4\x83nindu-se \xc3\xaen arbori "examin\xc3\xa2nd frunzele". Denumirea latin\xc4\x83 a speciei collybita provine din cuv\xc3\xa2ntul latin collybista, preluat din cuv\xc3\xa2ntul grec kollubist\xc4\x93s (\xce\xba\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x85\xce\xb2\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82) = zaraf (din kollubos (\xce\xba\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x85\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x82) = moned\xc4\x83 mic\xc4\x83); \xc3\xaen Normandia pitulicea mic\xc4\x83 era cunoscut\xc4\x83 sub numele de "Compteur d\'argent" (num\xc4\x83r\xc4\x83tor de bani), din cauza c\xc3\xa2ntecului s\xc4\x83u asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu z\xc4\x83ng\xc4\x83nitul monedelor._NEWLINE_Denumirea rom\xc3\xa2n\xc4\x83 de pitulicea mic\xc4\x83 arat\xc4\x83 c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 pitulice este destul de mic\xc4\x83 comparativ cu alte specii de pitulici.\n_START_SECTION_\nTaxonomia\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea mic\xc4\x83 a fost descris\xc4\x83 sub denumirea \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 Sylvia collybita de ornitologul francez Louis Jean Pierre Vieillot \xc3\xaen 1817 \xc3\xaen Normandia, Fran\xc8\x9ba._NEWLINE_\xc3\x8en prezent sunt recunoscute cinci sau \xc8\x99ase subspecii ale pitulicii mici. Subspecia tristis (pitulicea mic\xc4\x83 siberian\xc4\x83), este considerat\xc4\x83 de mai mul\xc8\x9bi autori ca o specie distinct\xc4\x83 Phylloscopus tristis._NEWLINE_Diferen\xc8\x9ba genetic\xc4\x83 (pe baza analizii citocromului b \xc8\x99i a ADN-ului mitocondrial) dintre subspecia collybita (sau caucasicus) a pitulicii mici \xc8\x99i pitulicea caucazian\xc4\x83 (Phylloscopus lorenzii) este de 3,6%, iar statutul de specie a acesteia din urm\xc4\x83 este sus\xc8\x9binut \xc3\xaen plus de diferen\xc8\x9bele morfologice \xc8\x99i de separarea ecologic\xc4\x83 \xc3\xaen acelea\xc8\x99i locuri de cuib\xc4\x83rit. C\xc3\xa2ntecul pitulicii caucaziene este foarte asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu c\xc3\xa2ntecul subspeciilor collybita \xc8\x99i abietinus (dar strig\xc4\x83tul este mai asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al subspeciei tristis)._NEWLINE_Dup\xc4\x83 cum a subliniat Dean \xc8\x99i Svensson (2005), dovezile actuale sunt \xc3\xaenc\xc4\x83 insuficiente pentru a sus\xc8\x9bine dac\xc4\x83 forma tristis ar trebui considerat\xc4\x83 ca o specie separat\xc4\x83 sau o subspecie a pitulicii mici, \xc8\x99i mai mul\xc8\x9bi autori o consider\xc4\x83 ca o subspecie a pitulicii mici. Hibridizarea dintre subspeciile tristis \xc8\x99i abietinus unde ele vin \xc3\xaen contact \xc3\xaen estul Rusiei se pare c\xc4\x83 este destul de comun\xc4\x83 pe baza c\xc3\xa2ntecului \xc8\x99i morfologiei, ceea ce arat\xc4\x83 c\xc4\x83 acestea se afl\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc3\xaentr-un stadiu incipient de separare. Helbig et al. (1996) a ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 diferen\xc8\x9ba genetic\xc4\x83 dintre subspeciile tristis \xc8\x99i collybita este de 1,7%, ceea ce este oarecum mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea g\xc4\x83sit\xc4\x83 \xc3\xaen mod normal \xc3\xaentre speciile de pitulici, dar este o valoare acceptabil\xc4\x83 \xc3\xaentre subspecii. Dar a considera pur \xc8\x99i simplu c\xc4\x83 orice pitulicea mic\xc4\x83 care are un strig\xc4\x83t monoton (invariabil \xc3\xaen ton) apar\xc8\x9bine subspeciei tristis, f\xc4\x83r\xc4\x83 a \xc8\x9bine cont de varia\xc8\x9bia penajului pare riscant\xc4\x83, \xc8\x99i prin urmare sunt necesare mai multe studii a vocii \xc8\x99i utilizarea strig\xc4\x83telor pentru identificare ar trebui probabil limitate la Orientul Mijlociu. Aceast\xc4\x83 abordare prudent\xc4\x83, dar \xc3\xaentemeiat\xc4\x83, poate fi aplicat\xc4\x83 \xc3\xaen mod similar \xc8\x99i p\xc4\x83s\xc4\x83rilor din Turcia \xc8\x99i Europa toamna, c\xc3\xa2nd pitulicile mici din locurile de cuib\xc4\x83rit \xc3\xaendep\xc4\x83rtate \xc3\xae\xc8\x99i fac apari\xc8\x9bia \xc3\xaen mod obi\xc8\x99nuit \xc8\x99i trebuie examinat atent penajul pentru a le putea identifica \xc3\xaen mod sigur._NEWLINE_Pe dovezile actuale, subspecia "fulvescens" ("tristis vestic\xc4\x83", din vestul Eniseiului) pare prea subtil\xc4\x83 \xc8\x99i variabil\xc4\x83 pentru identificare, iar interac\xc8\x9biunea ei cu subspecia abietinus este insuficient cunoscut\xc4\x83, pentru a fi acceptat\xc4\x83 ca o subspecie suficient de distinct\xc4\x83. Exemplare muzeale din locurile de cuib\xc4\x83rit sunt rare, iar locurile de colectare a lor sunt variabile din punct de vedere geografic, \xc8\x99i prin urmare nu sunt complet concludente; \xc3\xaen consecin\xc8\x9b\xc4\x83, diverse cercet\xc4\x83ri pot oferi o evaluare diferit\xc4\x83 a subspecia "fulvescens"._NEWLINE_\xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te subspecia "caucasicus" (Loskot 1991), trebuie men\xc8\x9bionat faptul c\xc4\x83 Helbig et al. (1996) a constatat c\xc4\x83 subspecia "caucasicus" difer\xc4\x83 genetic numai cu 0,2% de p\xc4\x83s\xc4\x83rile cuib\xc4\x83ritoare din vestul Turciei, \xc8\x99i de aceea mul\xc8\x9bi autori o includ \xc3\xaen subspecia collybita. \xc3\x8en mod evident, sunt necesare mai multe cercet\xc4\x83ri \xc3\xaen \xc3\xaentreaga zon\xc4\x83 de cuib\xc4\x83rit a acestei subspecii.\n_START_SECTION_\nIdentificarea\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea mic\xc4\x83 este destul de asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu pitulicea fluier\xc4\x83toare, dar ceva mai mic\xc4\x83, mai \xc3\xaendesat\xc4\x83 \xc8\x99i cu un colorit mai \xc8\x99ters. P\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt verzi-brunii (brun-m\xc4\x83slinii) cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 brun-cenu\xc8\x99ie, p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare alb-murdare cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 variabil\xc4\x83 g\xc4\x83lbuie \xc8\x99i ocru (brun-g\xc4\x83lbuie) pe g\xc3\xa2tlej \xc8\x99i piept. Laturile pieptului \xc8\x99i flancurile g\xc4\x83lbui cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 mai distinct\xc4\x83 ocru-brun\xc4\x83, mai ales toamna, dec\xc3\xa2t cea de la pitulicea fluier\xc4\x83toare._NEWLINE_Se distinge de pitulicea fluier\xc4\x83toare prin: strig\xc4\x83tul diferit, obiceiul unic a-\xc8\x99i mi\xc8\x99ca \xc3\xaen jos coad\xc4\x83 \xc3\xaen mod repetat c\xc3\xa2nd umbl\xc4\x83 pe crengi (pitulicea fluier\xc4\x83toare nu face a\xc8\x99a ceva), picioarele mai \xc3\xaentunecate, brun-cenu\xc8\x99ii sau negricioase; ciocul mai sub\xc8\x9bire, adesea destul de \xc3\xaentunecat; de obicei spr\xc3\xa2nceana destul de scurt\xc4\x83, palid\xc4\x83 \xc8\x99i slab vizibil\xc4\x83; dunga de peste ochi moderat \xc3\xaentunecat\xc4\x83 \xc3\xaemparte anterior \xc8\x99i posterior inelul ocular albicios bine conturat, regiunea de sub ochi \xc8\x99i regiunea auricular\xc4\x83 destul de uniform \xc3\xaentunecate \xc8\x99i prin urmare semiluna ocular\xc4\x83 inferioar\xc4\x83 alb\xc4\x83 devine mai evident\xc4\x83; proiec\xc8\x9bia remigelor primare mai scurt\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nDescrierea (Subspecia nominat\xc4\x83)\n_START_PARAGRAPH_\nEste o pitulice de talie mic\xc4\x83, de obicei de culoare deschis\xc4\x83 \xc8\x99i str\xc4\x83lucitoare, pu\xc8\x9bin mai mic\xc4\x83 \xc8\x99i mai \xc3\xaendesat\xc4\x83 dec\xc3\xa2t pitulicea fluier\xc4\x83toare (Phylloscopus trochilus). Are aripile destul de scurte, rotunjite \xc8\x99i coada destul de lung\xc4\x83, cu v\xc3\xa2rful p\xc4\x83trat \xc8\x99i u\xc8\x99or bifurcat. Ciocul negricios este scurt, drept \xc8\x99i sub\xc8\x9bire. Picioarele lungi, de obicei de culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83. Se deosebe\xc8\x99te de pitulicea fluier\xc4\x83toare prin aceea c\xc4\x83 este pu\xc8\x9bin mai \xc3\xaendesat\xc4\x83, cu capul mai rotunjit (\xc8\x99i g\xc3\xa2tul mai scurt), are aripile mai scurte \xc8\x99i mai rotunjite \xc8\x99i prin urmare pare c\xc4\x83 are coada propor\xc8\x9bional mai lung\xc4\x83. Are o lungime de 10-12 cm \xc8\x99i o greutate de 6-10,9 g. Sexele sunt asem\xc4\x83n\xc4\x83toare dup\xc4\x83 culoarea penajului, dar femela este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t mascul._NEWLINE_\xc3\x8en compara\xc8\x9bie cu pitulicea fluier\xc4\x83toare, spr\xc3\xa2nceana palid\xc4\x83 \xc8\x99i dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi sunt mai pu\xc8\x9bin distincte, d\xc3\xa2nd fe\xc8\x9bei o expresie mai pu\xc8\x9bin clar\xc4\x83, iar penajul \xc3\xaen ansamblu este de obicei pu\xc8\x9bin mai \xc3\xaenchis, mai pu\xc8\x9bin curat verzui, galben \xc8\x99i alb \xc8\x99i mai nuan\xc8\x9bat cu cenu\xc8\x99iu-bruniu \xc8\x99i ocru, \xc3\xaen special pe cap, g\xc3\xa2t \xc8\x99i piept. \xc3\x8ens\xc4\x83, decolorarea \xc8\x99i uzajul penajului \xc3\xaen timpul verii va face ca culorile s\xc4\x83 fie mai pu\xc8\x9bin brunii, dar mai pur verzui \xc8\x99i mai albe._NEWLINE_Coloritul penajului variaz\xc4\x83 \xc3\xaentre subspecii, ca \xc8\x99i contrastul dintre p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare \xc8\x99i cele inferioar\xc4\x83: la P. c. collybita (din vestul arealului) p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt predominant m\xc4\x83sliniu-brunii, iar p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare g\xc4\x83lbui sp\xc4\x83l\xc4\x83cite; la P. c. abietinus \xc8\x99i P. c. tristis (din estul arealului) p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt mai reci, mai m\xc4\x83slinii, brune sau cenu\xc8\x99ii, \xc8\x99i mai pu\xc8\x9bin galbene, chiar \xc8\x99i albe pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare._NEWLINE_Adultul \xc3\xaen penajul nup\xc8\x9bial proasp\xc4\x83t (subspecia nominat\xc4\x83 P. c. collybita.) are p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare de culoare uniform\xc4\x83 m\xc4\x83sliniu-brunie (brun-m\xc4\x83slinie) cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 m\xc4\x83sliniu-g\xc4\x83lbuie, mai deschis\xc4\x83 \xc8\x99i mai verzuie pe t\xc3\xa2rti\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i pe tectricele supracaudale._NEWLINE_Spr\xc3\xa2nceana mai pu\xc8\x9bin distinct\xc4\x83, destul de scurt\xc4\x83, de culoare sp\xc4\x83l\xc4\x83cit\xc4\x83 alb\xc4\x83 sau g\xc4\x83lbuie (alb-g\xc4\x83lbuie) anterior, devenind uneori mai ocru (brun-g\xc4\x83lbuie) \xc3\xaen spatele ochiului. Lorul (lorum) \xc8\x99i dunga de peste ochi (dunga ocular\xc4\x83) de culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83 m\xc4\x83sliniu-brunie. Obrajii \xc8\x99i regiunile auriculare ocru-m\xc4\x83slinii sau brun-m\xc4\x83slinii (pu\xc8\x9bin mai palide imediat sub ochi) sunt p\xc4\x83tate cu ocru-g\xc4\x83lbui. Inelul ocular (sau jum\xc4\x83tate din el) albicios sau g\xc4\x83lbui, \xc3\xaengust, dar destul de evident, \xc3\xaen contrast cu dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi \xc8\x99i obrazul \xc8\x99i regiunea auricular\xc4\x83 mai uniform \xc3\xaentunecate. Dunga de peste ochi \xc3\xaentunecat\xc4\x83 \xc3\xaemparte anterior \xc8\x99i posterior inelul ocular albicios, iar semiluna ocular\xc4\x83 inferioar\xc4\x83 alb\xc4\x83 este mai evident\xc4\x83. \xc3\x8en compara\xc8\x9bie cu pitulicea fluier\xc4\x83toare, spr\xc3\xa2nceana palid\xc4\x83 \xc8\x99i dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi sunt mai pu\xc8\x9bin distincte, d\xc3\xa2nd fe\xc8\x9bei o expresie mai pu\xc8\x9bin clar\xc4\x83._NEWLINE_Aripile sunt destul de scurte, rotunjite \xc8\x99i prin urmare coada este propor\xc8\x9bional mai lung\xc4\x83, v\xc3\xa2rful cozii este p\xc4\x83trat \xc8\x99i u\xc8\x99or bifurcat. Proiec\xc8\x9bia remigelor primare este destul de scurt\xc4\x83, adesea reprezint\xc4\x83 aproximativ 1/2 - 2/3 din lungimea remigelor ter\xc8\x9biare. Remigele aripilor, alula \xc8\x99i rectricele cozii de culoare brun\xc4\x83, tivite \xc3\xaengust pe marginile laterale cu m\xc4\x83sliniu-g\xc4\x83lbui str\xc4\x83lucitor sau cu verde-m\xc4\x83sliniu deschis._NEWLINE_P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare aproape \xc3\xaen \xc3\xaentregime de culoare alb\xc4\x83 sp\xc4\x83l\xc4\x83cit\xc4\x83 sau alb-murdar\xc4\x83. G\xc3\xa2tlejul, pieptul \xc8\x99i abdomenul alb-murdare, cu stria\xc8\x9bii r\xc4\x83zle\xc8\x9be galbene ca l\xc4\x83m\xc3\xa2ia, \xc3\xaen special pe piept \xc8\x99i abdomen. Laturile pieptului \xc8\x99i flancurile g\xc4\x83lbui cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 u\xc8\x99oar\xc4\x83 ocru-deschis\xc4\x83 (brun-g\xc4\x83lbuie) sau brun-cenu\xc8\x99ie. Tectricele subcodale cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 variabil\xc4\x83 brun-g\xc4\x83lbuie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la alb-g\xc4\x83lbuie. Tectricele subalare \xc8\x99i axilare galben-deschise ca l\xc4\x83m\xc3\xa2ia (de obicei, clar vizibile la curbura aripii \xc3\xaenchise)._NEWLINE_Irisul brun-\xc3\xaenchis. Ciocul este scurt, drept \xc8\x99i sub\xc8\x9bire, \xc3\xaen cea mai mare parte brun-\xc3\xaenchis (brun-corniu \xc3\xaenchis) sau negricios, unele au marginile t\xc4\x83ioase ale mandibulei \xc8\x99i baza mandibulei inferioare mai deschise, brun-g\xc4\x83lbui sau brun-deschise. Picioarele lungi, de culoare \xc3\xaentunecat\xc4\x83, negricioase sau uneori brun-\xc3\xaenchise, cu t\xc4\x83lpile g\xc4\x83lbui. Picioarele \xc3\xaentunecate (negricioase sau cenu\xc8\x99iu-bruniu-\xc3\xaenchise) disting \xc3\xaen propor\xc8\x9bie de 75% pitulicea mic\xc4\x83 de pitulicea fluier\xc4\x83toare, dar unele, mai ales p\xc4\x83s\xc4\x83rile mai \xc3\xaen v\xc3\xa2rst\xc4\x83 \xc8\x99i cuib\xc4\x83ritoare \xc3\xaen sudul \xc8\x99i centrul Europei, au adesea picioarele brun moderat \xc3\xaenchise \xc8\x99i se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 destul de mult cu multe pitulici fluier\xc4\x83toare.\n_START_SECTION_\nDate biometrice\n_START_PARAGRAPH_\nLungimea total\xc4\x83 10,5-11,5 cm. Lungimea aripii la \xe2\x99\x82 56-63 mm (\xc3\xaen medie 60,0), la \xe2\x99\x80 52,5-60 mm (\xc3\xaen medie 56,0). Lungimea cozii la \xe2\x99\x82 42,5-52,5 mm (\xc3\xaen medie 47,9), la \xe2\x99\x80 41-51 mm (\xc3\xaen medie 44,4). Lungimea cozii/Lungimea aripii este \xc3\xaen medie 79,6%. Lungimea ciocului de la baza acestuia p\xc3\xa2n\xc4\x83 la v\xc3\xa2rful lui 10,4-13,1 mm (\xc3\xaen medie 11,7). Lungimea ciocului din locul unde \xc3\xaencep penele, pe culmen, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la v\xc3\xa2rful lui 7,5-9,8 mm (\xc3\xaen medie 8,3). \xc3\x8en\xc4\x83l\xc8\x9bimea ciocului 2,0-2,7 mm (\xc3\xaen medie 2,4). Lungimea tarsului la \xe2\x99\x82 17,9-21,2 mm (\xc3\xaen medie 19,6), la \xe2\x99\x80 17,4-20,0 mm (\xc3\xaen medie 18,6). Lungimea ghearei posterioare 4,3-6,2 mm (\xc3\xaen medie 5,3)._NEWLINE_Formula alar\xc4\x83: Prima remige primar\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te v\xc3\xa2rful tectricelor primare cu 3,5-10 mm \xc8\x99i este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t a 2-a remige primar\xc4\x83 cu 20-26,5 mm la masculi, 19-25 mm la femele. A 2-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 4,5-8,5 mm, egal\xc4\x83 cu a 7-a sau 7/8-a remige primar\xc4\x83 (58%), egal\xc4\x83 cu a 8-a sau 8/9-a (31%) sau egal\xc4\x83 cu a 6/7-a (11%). Remigele primare 3-5 sunt aproximativ egale \xc8\x99i cele mai lungi \xc8\x99i formeaz\xc4\x83 v\xc3\xa2rful aripii. A 6-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 0,5-5,5 mm. A 7-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 3-8 mm. A 8-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 4,5-9,5 mm. A 10-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 7,5-12 mm. Prima remige secundar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 8,5-13 mm. Pe steagul extern al remigelor primare 3-6 exist\xc4\x83 emargina\xc8\x9bii (\xc3\xaentotdeauna exist\xc4\x83 o emargina\xc8\x9bie evident\xc4\x83 \xc8\x99i destul de ad\xc3\xa2nc\xc4\x83 pe a 6-a remige primar\xc4\x83).\n_START_SECTION_\nVaria\xc8\x9bia geografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nSunt recunoscute cel pu\xc8\x9bin \xc8\x99ase subspecii. Subspeciile difer\xc4\x83 \xc3\xaen principal prin nuan\xc8\x9ba coloritului p\xc4\x83r\xc8\x9bilor superioare \xc8\x99i inferioare. Taxonomia pentru \xc3\xaentreg arealul \xc3\xaenc\xc4\x83 nu a fost complet rezolvat\xc4\x83._NEWLINE_Varia\xc8\x9bia geografic\xc4\x83 este mai ales clinal\xc4\x83 \xc8\x99i ne\xc3\xaensemnat\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 diferen\xc8\x9bele vocale se pare c\xc4\x83 \xc3\xaempart taxonul \xc3\xaen dou\xc4\x83 grupe. \xc3\x8en clina de la vest spre est p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare devin mai deschise la culoare, mai cenu\xc8\x99iu-terne (sau mai brun-cenu\xc8\x99ii), mai pu\xc8\x9bin verzi, iar p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare mai albe, mai pu\xc8\x9bin galbene, iar aceasta poate avea drept consecin\xc8\x9b\xc4\x83 apari\xc8\x9bia unei specii incipiente la est (Phylloscopus tristis), cu un c\xc3\xa2ntec destul de diferit. Varia\xc8\x9bia vocal\xc4\x83 a strig\xc4\x83telor nu coincide bine cu varia\xc8\x9bia morfologic\xc4\x83, ceea ce spore\xc8\x99te complexitatea taxonomic\xc4\x83. Indivizi cu un colorit mai mult sau mai pu\xc8\x9bin deschis sau \xc3\xaenchis se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc la toate subspeciile.\n_START_SECTION_\nPhylloscopus collybita collybita\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia P. c. collybita cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen vestul, centrul \xc8\x99i sudul Europei, din sudul Suediei prin sud-vestul Poloniei, vestul Rom\xc3\xa2niei \xc8\x99i Bulgaria, Tracia, probabil \xc8\x99i \xc3\xaen vestul asiatic al Turciei, ierneaz\xc4\x83 \xc3\xaen sudul Europei, nordul Africii, Orientul Mijlociu._NEWLINE_A fost descris\xc4\x83 mai sus (vezi Descrierea (Subspecia nominat\xc4\x83)). \xc3\x8en medie este mai intens colorat\xc4\x83 cu brun-m\xc4\x83sliniu sau cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 verzui \xc3\xaenchis\xc4\x83, mai pu\xc8\x9bin verde-cenu\xc8\x99ie, pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare, \xc8\x99i are pu\xc8\x9bin mai mult galben pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare \xc8\x99i pe spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 dec\xc3\xa2t subspecia abietinus (dar foarte subtil, cu multe coinciden\xc8\x9be par\xc8\x9biale). \xc3\x8en plus, are de obicei o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 un pic mai brun\xc4\x83 sau ocru \xc3\xaen penajul proasp\xc4\x83t, \xc3\xaen special pe cap, g\xc3\xa2tlej, piept \xc8\x99i flancuri. \xc3\x8en penajul uzat are de obicei cre\xc8\x99tetul u\xc8\x99or mai \xc3\xaentunecat dec\xc3\xa2t la subspecia abietinus. Culoarea picioarelor este \xc3\xaen medie u\xc8\x99or mai deschis\xc4\x83, brun-moderat\xc4\x83, dec\xc3\xa2t la subspeciile  abietinus sau tristis, care au \xc3\xaen general picioarele destul de \xc3\xaentunecate, mai ales \xc3\xaen primul an de via\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en partea sud-central\xc4\x83 a Suediei exist\xc4\x83 un vid distribu\xc8\x9bional \xc3\xaentre subspeciile collybita \xc8\x99i abietinus, dar aceste dou\xc4\x83 intergradeaz\xc4\x83 \xc3\xaen sud-estul regiunii baltice.\n_START_SECTION_\nPhylloscopus collybita brevirostris\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia brevirostris cuib\xc4\x83ritoare \xc3\xaen vestul Turciei este asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu subspecia abietinus, dar are o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 mai brunie pe partea superioar\xc4\x83, spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 bine conturat\xc4\x83, o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 brun-g\xc4\x83lbuie pe piept, alb\xc4\x83 pe restul p\xc4\x83r\xc8\x9bilor inferioare, tectricele subcodale mai sp\xc4\x83l\xc4\x83cite sau alb-g\xc4\x83lbui. Pozi\xc8\x9bia taxonomic\xc4\x83 a acestei subspecii din Turcia necesit\xc4\x83 cercet\xc4\x83ri suplimentare; caracteristicile ei sunt intermediare \xc3\xaentre subspecia P. c. abietinus \xc8\x99i subspecia caucazian\xc4\x83 lorenzii a pitulicii mici de munte (Phylloscopus sindianus)._NEWLINE_Holotipul examinat al acestei subspecii din Cambridge (Marea Britanie), capturat de Strickland \xc3\xaen 1837 l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Smyrna (\xc4\xb0zmir) \xc8\x99i descris ca o pas\xc4\x83re nou\xc4\x83, este inseparabil de subspecia fulvescens sau de subspecia estic\xc4\x83 brunie abietinus, \xc3\xaens\xc4\x83 p\xc4\x83s\xc4\x83rile adev\xc4\x83rat cuib\xc4\x83ritoare din vestul Turciei nu difer\xc4\x83 prea mult sau deloc de subspecia collybita. Dup\xc4\x83 cum se \xc8\x99tie, p\xc4\x83s\xc4\x83rile din vestul Turciei sunt \xc3\xaentr-o m\xc4\x83sur\xc4\x83 oarecare variabile, unele sunt mai brunii dec\xc3\xa2t subspecia collybita tipic\xc4\x83, a 2-a remige primar\xc4\x83 este mai scurt\xc4\x83 \xc3\xaen medie cu circa 1 mm (rar egal\xc4\x83 cu lungimea remigei primare a 9-a sau a 10-a), ADN mitocondrial (ADNmit) difer\xc4\x83 cu 1,5%, iar strig\xc4\x83tul pare a fi invariabil monoton, nu ascendent, dar varia\xc8\x9bia morfologic\xc4\x83 apare \xc8\x99i \xc3\xaen arealul de necontestat al subspeciei collybita, \xc8\x99i includerea brevirostris-ului turcesc \xc3\xaen aceast\xc4\x83 subspecie este prin urmare acceptabil\xc4\x83. Deoarece p\xc4\x83s\xc4\x83rile cuib\xc4\x83ritoare din estul Turciei par a fi abietinus, este de a\xc8\x99teptat o tranzi\xc8\x9bie treptat\xc4\x83 \xc3\xaentre aceste dou\xc4\x83 subspecii \xc3\xaen centrul Turciei.\n_START_SECTION_\nPhylloscopus collybita abietinus\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia abietinus cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen Fenoscandia, nordul Suediei la sud aproximativ p\xc3\xa2n\xc4\x83 la r\xc3\xa2ul Dal\xc3\xa4lven; nord-estul Poloniei, Bielorusia, Statele Baltice, Rusia  cu excep\xc8\x9bia estului extrem; Ucraina, estul Turciei, Siria, Caucaz, Transcaucazia (p\xc4\x83s\xc4\x83rile din Caucaz \xc8\x99i din Transcaucazia sunt descrise adesea ca o subspecie aparte, caucasicus), unde se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen general sub altitudinea de 1400 m, rareori p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1800 m, excep\xc8\x9bional chiar mai sus; ierneaz\xc4\x83 \xc3\xaen sudul Europei, nordul Africii, Orientul Mijlociu, nordul Arabiei, Golful Persic, sud-vestul Iranului; \xc3\xaen timpul migra\xc8\x9biei apare rar \xc3\xaen Marea Britanie, Olanda, Belgia, vestul Fran\xc8\x9bei, Iberia \xc8\x99i Maroc. P\xc4\x83s\xc4\x83rile cuib\xc4\x83ritoare din sud-estul Turciei \xc8\x99i Siria (acestea din urm\xc4\x83 destul de recent descoperite) sunt foarte apropiate de subspecia abietinus \xc8\x99i sunt de obicei incluse \xc3\xaen ea. _NEWLINE_Difer\xc4\x83 de obicei doar foarte pu\xc8\x9bin de subspecia subspecia nominat\xc4\x83 collybita, fiind pu\xc8\x9bin mai mare, mai pu\xc8\x9bin \xc3\xaendesat\xc4\x83, \xc8\x99i are un cioc propor\xc8\x9bional ceva mai scurt \xc8\x99i de obicei este u\xc8\x99or mai deschis\xc4\x83, verde-cenu\xc8\x99ie, deasupra, mai pu\xc8\x9bin \xc3\xaentunecat\xc4\x83, brun-m\xc4\x83slinie (chiar dac\xc4\x83 unele sau chiar multe sunt inseparabile dup\xc4\x83 colorit). \xc8\x98i p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt foarte asem\xc4\x83n\xc4\x83toare la aceste dou\xc4\x83 subspecii, dar subspecia abietinus are de obicei mai pu\xc8\x9bin galben \xc8\x99i ocru, centrul abdomenului fiind aproape alb, iar tectricele subcodale la ambele subspecii au \xc3\xaentotdeauna o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 galben\xc4\x83. Picioarele la subspecia abietinus sunt \xc3\xaen medie pu\xc8\x9bin mai \xc3\xaentunecate dec\xc3\xa2t la  subspecia collybita (totu\xc8\x99i, unii adul\xc8\x9bi au picioarele asem\xc4\x83n\xc4\x83toare moderat brune, mai ales \xc3\xaen estul Europei). Aripa este \xc3\xaen medie pu\xc8\x9bin mai lung\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la subspecia collybita. La subspecia abietinus exist\xc4\x83 o tendin\xc8\x9b\xc4\x83 ca p\xc4\x83s\xc4\x83rile s\xc4\x83 devin\xc4\x83 mai cenu\xc8\x99ii, mai brunii \xc8\x99i mai deschise, mai pu\xc8\x9bin verzi \xc8\x99i galbene, spre nord \xc8\x99i est. Diferen\xc8\x9bele sunt extrem de mici \xc8\x99i indivizii singuratici nu pot fi deosebi\xc8\x9bi cu certitudine de subspecia nominat\xc4\x83. Intergrada\xc8\x9bia (sau hibridizarea, \xc3\xaen func\xc8\x9bie de viziunea taxonomic\xc4\x83) cu subspecia "fulvescens" (tristis vestic\xc4\x83) \xc3\xaen estul Rusiei \xc8\x99i regiunea Uralilor a fost demonstrat\xc4\x83, dar este inadecvat studiat\xc4\x83._NEWLINE_Date biometrice. Lungimea total\xc4\x83 11-12,5 cm. Lungimea aripii la \xe2\x99\x82 59-68 mm (\xc3\xaen medie 63,7), la \xe2\x99\x80 56-64 mm (\xc3\xaen medie 59,2). Lungimea cozii la \xe2\x99\x82 44,5-55 mm (\xc3\xaen medie 50,4), la \xe2\x99\x80 44-52 mm (\xc3\xaen medie 46,7). Lungimea cozii/Lungimea aripii este \xc3\xaen medie 79,3%. Lungimea ciocului de la baza acestuia p\xc3\xa2n\xc4\x83 la v\xc3\xa2rful lui 10,3-12,6 mm (\xc3\xaen medie 11,4). Lungimea ciocului din locul unde \xc3\xaencep penele, pe culmen, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la v\xc3\xa2rful lui 7,0-9,3 mm (\xc3\xaen medie 8,0). Lungimea tarsului 17,5-20,6 mm (\xc3\xaen medie 19,2)._NEWLINE_Formula alar\xc4\x83: Prima remige primar\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te v\xc3\xa2rful tectricelor primare cu 3,5-9 mm \xc8\x99i este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t a 2-a remige primar\xc4\x83 cu 22,5-29,5 mm. A 2-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 5-9 mm, egal\xc4\x83 cu a 7-a sau 7/8-a remige primar\xc4\x83 (61%), egal\xc4\x83 cu a 6-a/7-a (17%) sau egal\xc4\x83 cu a 8-a sau 8-a/9-a (12%). A 6-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 1-4 mm. A 7-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 4-8 mm. A 8-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 6-10,5 mm. A 10-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 9-14 mm. Prima remige secundar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 11-15,5 mm. Pentru p\xc4\x83s\xc4\x83rile capturate \xc3\xaen nordul \xc8\x99i vestul Europei este uneori util\xc4\x83 calcularea "valorii caracterelor multiple" (MCV - Multiple Character Value): (p10 < v.a.) + (s1 < v.a.) + (p1 < p2) \xe2\x80\x93 l.t. \xe2\x80\x93 (l.c./l.a. \xc3\x97100), unde p10 = a 10-a remige primar\xc4\x83, v.a. = v\xc3\xa2rful aripii, s1 = prima remige secundar\xc4\x83, p1 = prima remige primar\xc4\x83, p2 = a 2-a remige primar\xc4\x83, l.t. = lungimea tarsului, l.c. = lungimea ciocului \xc8\x99i l.a. = lungimea aripii. Dac\xc4\x83 MCV este 9,0 sau mai mult, pas\xc4\x83rea apar\xc8\x9bine probabil subspeciei abietinus (probabilitate de 85%), dac\xc4\x83 este mai mic de 9,0 (inclusiv valori negative), apar\xc8\x9bine probabil subspeciei collybita (92%). Dar exist\xc4\x83 coinciden\xc8\x9be par\xc8\x9biale \xc3\xaen 7,3-10,7%. Doar 5% din totalul indivizilor subspeciei abietinus au avut un MCV sub 8,0, to\xc8\x9bi, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de unul, fiind femele, \xc3\xaen timp ce numai 3% din indivizii subspeciei collybita au avut un MCV mai mare de 10,0 (to\xc8\x9bi fiind masculi). P\xc4\x83s\xc4\x83rile la care lungimea aripii este de 64 mm sau mai mult, prima remige secundar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 13,5 mm sau mai mult, \xc8\x99i prima remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t a 2-a remige primar\xc4\x83 cu 27 mm sau mai mult apar\xc8\x9bin f\xc4\x83r\xc4\x83 excep\xc8\x9bie subspeciei abietinus, indiferent de valoarea MCV.\n_START_SECTION_\nPhylloscopus collybita caucasicus\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia caucasicus din Caucaz \xc8\x99i din Transcaucazia a fost descris\xc4\x83 de Loskot \xc3\xaen 1991, ea difer\xc4\x83 de subspeciile abietinus \xc8\x99i brevirostris prin aceea c\xc4\x83 are p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare, obrajii, regiunea auricular\xc4\x83 \xc8\x99i laturile pieptului mai brunii (mai pu\xc8\x9bin verde pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare), p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare alb-g\xc4\x83lbui (\xc3\xaen penajul proasp\xc4\x83t) f\xc4\x83r\xc4\x83 stria\xc8\x9bii galbene._NEWLINE_Ea are un strig\xc4\x83t monoton (invariabil) \xc8\x99i nu ascendent. Din p\xc4\x83cate, exemplarele caracteristice (holotipul) din muzeul din Sankt-Petersburg, \xc3\xaen special cele provenite din Caucaz, au fost indisponibile timp de peste 15 ani pentru o evaluare independent\xc4\x83. P\xc4\x83s\xc4\x83rile cuib\xc4\x83ritoare din Transcaucazia au fost studiate de Copete \xc8\x99i Svensson, care au g\xc4\x83sit c\xc4\x83 acestea nu difer\xc4\x83 semnificativ de subspecia abietinus, contrar celor sus\xc8\x9binute de Loskot. Singurele diferen\xc8\x9be subtile evaluabile au fost dimensiunea pu\xc8\x9bin mai mic\xc4\x83 \xc8\x99i arip\xc4\x83 \xc3\xaen medie mai scurt\xc4\x83, dar acestea nu sunt suficiente pentru separarea lor.\n_START_SECTION_\nPhylloscopus collybita tristis\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia tristis, "pitulicea mic\xc4\x83 siberian\xc4\x83" (sin. axillaris, fulvescens, riphaeus) cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen partea estic\xc4\x83 a Rusiei, Siberia, nordul Kazahstanului, nordul Mongoliei, ierneaz\xc4\x83 \xc3\xaen sudul \xc8\x99i sud-estul Asiei, \xc3\xaen principal \xc3\xaen India, de asemenea \xc3\xaen sudul Asiei Centrale, Orientul Mijlociu, Turcia \xc8\x99i \xc3\xaen unele locuri din sudul Europei._NEWLINE_Pitulicea mic\xc4\x83 siberian\xc4\x83 difer\xc4\x83 de subspecia abietinus, cu care intr\xc4\x83 \xc3\xaen contact \xc3\xaen estul Rusiei, prin aceea c\xc4\x83 are c\xc3\xa2ntecul \xc8\x99i strig\xc4\x83tul destul de diferite, \xc8\x99i are nuan\xc8\x9be verzi \xc8\x99i galbene mult mai reduse \xc3\xaen penajul mult mai brun-cenu\xc8\x99iu \xc8\x99i ocru-ruginiu. C\xc3\xa2ntecul \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu alte subspecii este mai rapid \xc8\x99i mai complex, cu un ritm mai capricios (schimb\xc4\x83tor) \xc8\x99i note disilabice sau trisilabice \xc3\xaembinate \xc3\xaempreun\xc4\x83 \xc3\xaentr-o strof\xc4\x83 curg\xc4\x83toare care fluctueaz\xc4\x83 \xc3\xaen sus \xc8\x99i \xc3\xaen jos \xc3\xaen ton. C\xc3\xa2ntecul tipic poate fi redat printr-un "ce-civi-ciu-ciovii-ciuvo-ce-ciovii-civi-ciuii-civ". Ca \xc8\x99i \xc3\xaen cazul subspeciilor europene, masculii agita\xc8\x9bi insereaz\xc4\x83 adesea o not\xc4\x83 disilabic\xc4\x83 "ciu-it" mai \xc3\xaen\xc4\x83bu\xc8\x99it\xc4\x83 \xc3\xaentre strofe, adesea mai dulceag\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la p\xc4\x83s\xc4\x83rile europene \xc8\x99i cu un ton diferit a celor dou\xc4\x83 silabe. Strig\xc4\x83tul de contact este monoton (invariabil \xc3\xaen ton) \xc8\x99i t\xc3\xa2nguitor, care poate fi redat print-un "iihp" (sau "piit") ascu\xc8\x9bit \xc8\x99i pi\xc8\x9big\xc4\x83iat._NEWLINE_Subspecia tristis "clasic\xc4\x83" cuib\xc4\x83re\xc8\x99te spre est de la Enisei,  ea este mai cenu\xc8\x99ie \xc8\x99i mai alb\xc4\x83 dec\xc3\xa2t alte subspecii. Difer\xc4\x83 de pitulicea mic\xc4\x83 din Europa prin aceea c\xc4\x83 are cre\xc8\x99tetul, ceafa \xc8\x99i mantaua brun-cenu\xc8\x99ii (f\xc4\x83r\xc4\x83 verde pe aceste p\xc4\x83r\xc8\x9bi). Unele p\xc4\x83s\xc4\x83ri din nordul Europei ale subspeciei abietinus pot fi de asemenea brun-cenu\xc8\x99ii, \xc8\x99i de obicei este foarte dificil pe teren de confirmat cu certitudine c\xc4\x83 nu au nici o urm\xc4\x83 de galben pe cap \xc8\x99i pe piept. \xc3\x8en penaj proasp\xc4\x83t, poate avea o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 slab\xc4\x83 verde-m\xc4\x83slinie pe partea inferioar\xc4\x83 a mantalei, spate, t\xc3\xa2rti\xc8\x9b\xc4\x83, tectricele supracaudale \xc8\x99i remigele scapulare. Marginile laterale ale remigelor aripilor \xc8\x99i rectricelor cozii sunt verzi-m\xc4\x83slinii \xc3\xaen penajul proasp\xc4\x83t, dar o pas\xc4\x83re cu marginile remigelor foarte str\xc4\x83lucitoare verzi-g\xc4\x83lbui ca la pitulicea de munte occidental\xc4\x83, nu poate fi considerat\xc4\x83 subspecia tristis, indiferent dac\xc4\x83 are un strig\xc4\x83t monoton (liniar). Adultul \xc3\xaen penajul uzat de var\xc4\x83 poate avea foarte pu\xc8\x9bin (sau deloc) m\xc4\x83sliniu \xc3\xaen penaj, fiind cenu\xc8\x99iu-bruniu deasupra \xc8\x99i alb-murdar de dedesubt. V\xc3\xa2rfurile tectricelor supraalare mari la unele p\xc4\x83s\xc4\x83ri (probabil \xc3\xaen prima iarn\xc4\x83) sunt neclare palide. \xc3\x8en penajul proasp\xc4\x83t de toamn\xc4\x83, un num\xc4\x83r mare de imaturi au v\xc3\xa2rfurile tectricelor supraalare mari destul de brun-cenu\xc8\x99iu deschise care formeaz\xc4\x83 o urm\xc4\x83 a unei dungi transversale mai deschise pe arip\xc4\x83. Spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 \xc8\x99i inelul ocular de culoare ocru (brun-g\xc4\x83lbuie) sau ocru-ruginie, f\xc4\x83r\xc4\x83 urme de galben. Regiunile auriculare, obrajii \xc8\x99i laturile g\xc3\xa2tului ocru-ruginii deschise (f\xc4\x83r\xc4\x83 urme de galben). P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare albicioas\xc4\x83 (sau alb-g\xc4\x83lbui), cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 vie ocru (brun-g\xc4\x83lbuie) sau ocru-brun deschis\xc4\x83 (sau ocru-ruginie deschis\xc4\x83) pe partea inferioar\xc4\x83 a g\xc3\xa2tului, piept, flancuri \xc8\x99i  tectricele subcodale, unii au o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 ocru mai intens\xc4\x83, al\xc8\x9bii mai slab\xc4\x83, acestea \xc3\xaen penajul proasp\xc4\x83t devin brune cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 ruginie. Adesea are stria\xc8\x9bii vagi \xc8\x99i u\xc8\x99or \xc3\xaentunecate pe partea inferioar\xc4\x83 a g\xc3\xa2tlejului \xc8\x99i pe partea superioar\xc4\x83 a pieptului. Galbenul este limitat la tectricele subalare \xc8\x99i axilare (care sunt de obicei g\xc4\x83lbui, mai degrab\xc4\x83 galben-l\xc4\x83m\xc3\xa2i str\xc4\x83lucitoare) \xc8\x99i rareori \xc8\x99i pe coapse (acestea din urm\xc4\x83 nu sunt niciodat\xc4\x83 galben-l\xc4\x83m\xc3\xa2i str\xc4\x83lucitoare); tectricele subalare se prezint\xc4\x83 frecvent ca ni\xc8\x99te pene viu colorate cu galben la curbura aripii. Ciocul \xc8\x99i picioarele sunt \xc3\xaentotdeauna negre._NEWLINE_Popula\xc8\x9bia vestic\xc4\x83 a speciei tristis (adesea numit\xc4\x83 "fulvescens" sau tristis vestic\xc4\x83) cuib\xc4\x83re\xc8\x99te de la Enisei spre vest p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mun\xc8\x9bii Ural \xc8\x99i Peciora, ea poate ar\xc4\x83ta la fel ca subspecia tristis clasic\xc4\x83, dar multe difer\xc4\x83 prin aceea c\xc4\x83 au marginile remigelor aripilor \xc8\x99i rectricelor cozii pu\xc8\x9bin mai verzi str\xc4\x83lucitoare \xc8\x99i prin aceea c\xc4\x83 mai multe p\xc4\x83s\xc4\x83ri (dar nu toate) au urme de galben pe partea anterioar\xc4\x83 a spr\xc3\xa2ncenei, inelul ocular, g\xc3\xa2tlej \xc8\x99i piept; este brun-cenu\xc8\x99ie pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare \xc8\x99i poate avea o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 m\xc4\x83slinie slab\xc4\x83 pe cre\xc8\x99tet \xc8\x99i pe manta; p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt g\xc4\x83lbui sau cu stria\xc8\x9bii galbene. Are unele caractere intermediare cu subspecia abietinus \xc8\x99i subspecia tristis, dar este mai cenu\xc8\x99ie pe spate dec\xc3\xa2t subspecia abietinus, dar mai verde pe t\xc3\xa2rti\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i pe tectricele supracaudale dec\xc3\xa2t subspecia tristis._NEWLINE_Unele pitulici mici r\xc4\x83s\xc4\x83ritene, probabil din aceast\xc4\x83 subspecie sau intergradate cu subspecia abietinus, par a fi mai cenu\xc8\x99ii \xc8\x99i mai albe, f\xc4\x83r\xc4\x83 elemente ocru-ruginii sau brun vii. Printre p\xc4\x83s\xc4\x83rile mai asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu subspecia abietinus (uneori numite "riphaeus"), unele pot fi hibrizi \xc3\xaentre subspecia tristis \xc8\x99i subspecia abietinus. Rareori, galbenul lipse\xc8\x99te pe parte inferioar\xc4\x83 a aripii (varianta "axillaris")._NEWLINE_Pentru identificarea sigur\xc4\x83 a subspeciei tristis \xc3\xaen afara arealului de reproducere este important de \xc3\xaenregistrat strig\xc4\x83tul, care este \xc3\xaen esen\xc8\x9b\xc4\x83 monoton (invariabil \xc3\xaen ton) \xc8\x99i t\xc3\xa2nguitor \xc8\x99i detaliile complete ale penajului. La pas\xc4\x83rea prins\xc4\x83 \xc3\xaen m\xc3\xa2n\xc4\x83, trebuie de notat culoarea galben-l\xc4\x83m\xc3\xa2i (foarte variabil\xc4\x83) a p\xc4\x83r\xc8\x9bii inferioare a aripii, gheara posterioar\xc4\x83 mai scurt\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la  pitulicea mic\xc4\x83 de munte (Phylloscopus sindianus), dar mai lung\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la  pitulicea persan\xc4\x83 (Phylloscopus neglectus). Picioarele \xc8\x99i ciocul foarte \xc3\xaentunecate, \xc3\xaen medie mai \xc3\xaentunecate dec\xc3\xa2t la subspecia  abietinus._NEWLINE_Date biometrice. Lungimea aripii la \xe2\x99\x82 55\xe2\x80\x9368 mm (\xc3\xaen medie 62,6), la \xe2\x99\x80 54\xe2\x80\x9364 mm (\xc3\xaen medie 57,2). Lungimea cozii la \xe2\x99\x82 45\xe2\x80\x9355 mm (\xc3\xaen medie 49,8), la \xe2\x99\x80 42\xe2\x80\x9351 mm (\xc3\xaen medie 45,4). Lungimea cozii/Lungimea aripii \xc3\xaen medie 79,7%. Lungimea ciocului de la baza acestuia p\xc3\xa2n\xc4\x83 la v\xc3\xa2rful lui 10,2\xe2\x80\x9312,1 mm (\xc3\xaen medie 11,1). Lungimea tarsului la \xe2\x99\x82 18,6\xe2\x80\x9321,5 mm (\xc3\xaen medie 19,5), la \xe2\x99\x80 17,6\xe2\x80\x9320,3 mm (\xc3\xaen medie 18,6). Lungimea ghearei posterioare 4,9\xe2\x80\x936,4 mm (\xc3\xaen medie 5,6)._NEWLINE_Formula alar\xc4\x83: Prima remige primar\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te v\xc3\xa2rful tectricelor primare cu 3-8 mm \xc8\x99i este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t a 2-a remige primar\xc4\x83 cu 20-30,5 mm (la femele \xe2\x89\xa426). A 2-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 5-8 mm (rareori 4,5-9 mm), egal\xc4\x83 cu a 8-a sau cu a 8/9-a remige primar\xc4\x83 (56%), egal\xc4\x83 cu a 7-a sau 7/8-a (34%), mai mic\xc4\x83 sau egal\xc4\x83 cu a 9-a (10%). A 6-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 0,5-3,5 mm. A 7-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 2,5-6,5 mm. A 8-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 5-9 mm. A 10-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 7,5-12 mm. Prima remige secundar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 9-14 mm (o dat\xc4\x83 a fost mai mic\xc4\x83 cu 8 mm)._NEWLINE_P\xc4\x83s\xc4\x83rile care au \xc3\xaen medie aripa pu\xc8\x9bin mai bont\xc4\x83 (neascu\xc8\x9bit\xc4\x83) dec\xc3\xa2t la subspecia abietinus \xc8\x99i au a 2-a remige primar\xc4\x83 egal\xc4\x83 cu a 6/7-a remige primar\xc4\x83 probabil nu apar\xc8\x9bin  subspeciei tristis autentice.\n_START_SECTION_\nPhylloscopus collybita menzbieri\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia menzbieri cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen mun\xc8\x9bii Kopetdag din nordul Iranului \xc8\x99i sudul Turkmenistanului, posibil \xc8\x99i \xc3\xaen mun\xc8\x9bii Elburz, probabil se deplaseaz\xc4\x83 \xc3\xaen principal pe distan\xc8\x9be scurte \xc3\xaen timpul iernii, dar unele pot ajunge la Golful Persic. Are p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare predominant brun-m\xc4\x83slinii cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 cenu\xc8\x99ie sau verzuie, p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare albe cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 brun-g\xc4\x83lbuie pe piept, flancurile brunii._NEWLINE_Se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 mult cu subspecia "fulvescens" prin absen\xc8\x9ba tuturor sau a majorit\xc4\x83\xc8\x9bii nuan\xc8\x9belor g\xc4\x83lbuie pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare cu excep\xc8\x9bia p\xc4\x83r\xc8\x9bii inferioare a aripii, \xc8\x99i prin aceea c\xc4\x83 are abdomenul destul de albicios, tectricele subcodale albe \xc8\x99i verde redus pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare, av\xc3\xa2nd aici o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 mai brunie. \xc3\x8en penajul proasp\xc4\x83t are o oarecare nuan\xc8\x9b\xc4\x83 ocru-brun\xc4\x83 pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile laterale ale capului \xc8\x99i g\xc3\xa2tlejului. Rareori are un pic de galben pe spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 \xc8\x99i piept. C\xc3\xa2ntecul este la fel sau asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al subspeciei collybita sau abietinus, dar strig\xc4\x83tul este monoton (invariabil \xc3\xaen ton) ca cel al subspeciei tristis. Difer\xc4\x83 doar subtil de subspecia "fulvescens" prin aceea c\xc4\x83 are o talie pu\xc8\x9bin mai mic\xc4\x83 \xc8\x99i aripile mai rotunjite. _NEWLINE_Exemplarele sunt pu\xc8\x9bine \xc3\xaen colec\xc8\x9bii \xc8\x99i este acceptat\xc4\x83 provizoriu ca o subspecie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la un studiu mai detaliat. Examinarea lectotipului \xc8\x99i paralectotipului de c\xc4\x83tre Svensson \xc3\xaen muzeul zoologic al Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Moscova a constatat c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 subspecie este inseparabil\xc4\x83 (indistinct\xc4\x83) de subspecia tristis dup\xc4\x83 penaj. Grani\xc8\x9ba de vest dintre aceast\xc4\x83 subspecie, dac\xc4\x83 aceasta este valid\xc4\x83, \xc8\x99i subspecia abietinus trebuie s\xc4\x83 fie mai bine delimitat\xc4\x83 (estul Azerbaidjanului?), \xc8\x99i separarea de specimenele cu nuan\xc8\x9be deschise \xc8\x99i brune ale subspeciei abietinus pe date morfologice este aproape imposibil\xc4\x83.  Marova \xc8\x99i Leonovitch (1997) consider\xc4\x83 c\xc4\x83 aceasta este  "o subspecie bine definit\xc4\x83".\n_START_SECTION_\nN\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\x83s\xc4\x83rile adulte n\xc4\x83p\xc3\xa2rlesc de dou\xc4\x83 ori pe an, n\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea postnup\xc8\x9bial\xc4\x83 complet\xc4\x83 are loc vara \xc8\x99i cea prenup\xc8\x9bial\xc4\x83 par\xc8\x9bial\xc4\x83 iarna._NEWLINE_La subspecia nominat\xc4\x83 collybita \xc8\x99i subspecia abietinus n\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea postnup\xc8\x9bial\xc4\x83 complet\xc4\x83 a adultului \xc3\xaencepe cur\xc3\xa2nd dup\xc4\x83 sezonul de reproducere, \xc8\x99i are loc vara de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui iunie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui august, fiind finalizat\xc4\x83 de obicei \xc3\xaen august, septembrie sau la \xc3\xaenceputul lui octombrie._NEWLINE_N\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea prenup\xc8\x9bial\xc4\x83 par\xc8\x9bial\xc4\x83 a adultului din cartierele de iarn\xc4\x83 atinge tectricele capului \xc8\x99i corpului, uneori remigele ter\xc8\x9biare, \xc8\x99i una sau mai multe perechi de rectrice, \xc8\x99i are loc \xc3\xaen decembrie-ianuarie. N\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea prenup\xc8\x9bial\xc4\x83 par\xc8\x9bial\xc4\x83 (at\xc3\xa2t a adul\xc8\x9bilor c\xc3\xa2t \xc8\x99i a imaturilor) este variabil\xc4\x83 \xc3\xaen extindere, unele aparent nu n\xc4\x83p\xc3\xa2rlesc, altele \xc3\xae\xc8\x99i schimb\xc4\x83 tectricele corpului, unele tectrice alare \xc8\x99i unele remige ter\xc8\x9biare aberante \xc8\x99i rectricele centrale ale cozii._NEWLINE_Juvenilii n\xc4\x83p\xc3\xa2rlesc par\xc8\x9bial \xc8\x99i sunt atinse penele capului, corpului, adesea c\xc3\xa2teva sau toate remigele ter\xc8\x9biare, unele sau toate tectricele supraalare mari \xc8\x99i uneori rectricele centrale ale cozii. N\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea post-juvenil\xc4\x83 par\xc8\x9bial\xc4\x83 nu atinge remigele primare sau tectricele primare. Timpul n\xc4\x83p\xc3\xa2rlirii este destul de variabil \xc3\xaen func\xc8\x9bie de data ecloz\xc4\x83rii, dar de obicei are loc \xc3\xaen perioada iulie-octombrie._NEWLINE_La subspecia tristis, n\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea postnup\xc8\x9bial\xc4\x83 complet\xc4\x83 a adultului \xc3\xaencepe mai t\xc3\xa2rziu, \xc8\x99i se desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui iulie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lui septembrie. N\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea post-juvenil\xc4\x83 par\xc8\x9bial\xc4\x83 are loc de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii iulie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lunii septembrie.\n_START_SECTION_\nVocea\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa2nt\xc4\x83 \xc3\xaen cartierele de iarn\xc4\x83 \xc3\xaenainte de migra\xc8\x9bie, \xc3\xaen pasaj \xc8\x99i \xc3\xaen locurile de cuib\xc4\x83rit. \xc3\x8en locurile de cuib\xc4\x83rit c\xc3\xa2nt\xc4\x83 imediat dup\xc4\x83 sosire sau mai t\xc3\xa2rziu, la 10-12 zile dup\xc4\x83 sosire. \xc3\x8en iulie c\xc3\xa2ntecul se aude mai rar \xc8\x99i \xc3\xaenceteaz\xc4\x83 s\xc4\x83 c\xc3\xa2nte la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul acestei luni, dar \xc3\xaen zilele \xc3\xaensorite \xc8\x99i lini\xc8\x99tite de toamn\xc4\x83 poate fi auzit un c\xc3\xa2ntec scurt. C\xc3\xa2nd c\xc3\xa2nt\xc4\x83, masculul st\xc4\x83 pe v\xc3\xa2rful unui copac sau pe o creang\xc4\x83, \xc3\xaentorc\xc3\xa2nd capul dintr-o parte \xc3\xaen alta. C\xc3\xa2ntecul variaz\xc4\x83 foarte mult de-a lungul arealului de reproducere. O abordare prudent\xc4\x83 este necesar\xc4\x83 atunci c\xc3\xa2nd se utilizeaz\xc4\x83 toamna strig\xc4\x83tele monotone pentru identificarea subspeciilor pitulicii mici nu numai \xc3\xaen Turcia \xc8\x99i Orientul Mijlociu, dar \xc8\x99i \xc3\xaen Europa. \xc3\x8en aceste cazuri trebuie de luat \xc3\xaen considerare \xc8\x99i coloritul penajului, strig\xc4\x83tul nu este de ajuns._NEWLINE_Strig\xc4\x83tul de contact obi\xc8\x99nuit al subspeciei nominate collybita \xc8\x99i subspeciei abietinus din Europa este un fluierat moale \xc8\x99i melancolic (pl\xc3\xa2ng\xc4\x83tor) "huiit", "huuiit", "huit" sau "tii", "tiuiu", mai mult sau mai pu\xc8\x9bin monosilabic, dar u\xc8\x99or ascendent ("diftongat") \xc8\x99i cu accent \xc3\xaen partea final\xc4\x83, care este asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al pitulicii fluier\xc4\x83toare, dar este mai \xc3\xaenalt \xc8\x99i monosilabic. Atunci c\xc3\xa2nd este alarmat\xc4\x83 \xc3\xaen apropierea cuibului scoate acest strig\xc4\x83t \xc3\xaen mod repetat, uneori cu o voce u\xc8\x99or mai strident\xc4\x83. Are \xc8\x99i un strig\xc4\x83t deosebit care este adesea transcris ca "suiiu", care cre\xc8\x99te subtil \xc3\xaen intensitate, apoi scade. Func\xc8\x9bia acestui strig\xc4\x83t nu este bine \xc3\xaen\xc8\x9beleas\xc4\x83; el se aude at\xc3\xa2t prim\xc4\x83vara, c\xc3\xa2t \xc8\x99i toamna cu o frecven\xc8\x9b\xc4\x83 variabil\xc4\x83 local\xc4\x83 \xc8\x99i anual\xc4\x83. Exist\xc4\x83 \xc8\x99i o anumit\xc4\x83 variabilitate \xc3\xaen detaliile sale, iar unele variante mai monotone pot aminti de strig\xc4\x83tul comun al subspeciei tristis. _NEWLINE_Strig\xc4\x83tul de contact \xc3\xaentre parteneri este un "it", "drit" sau "dic" moale; iar femela c\xc3\xa2nd hr\xc4\x83ne\xc8\x99te puii din cuib scoate un "ett" moale. Puiul (numai ce acoperit cu pene) adesea cer\xc8\x99e\xc8\x99te m\xc3\xa2ncarea cu un strig\xc4\x83t monoton \xc8\x99i mai pi\xc8\x9big\xc4\x83iat, "fiut" sau "fiet" (provoc\xc3\xa2nd o confuzie cu strig\xc4\x83tul subspeciei tristis). Puii \xc8\x99i juvenilii la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii \xc8\x99i toamna cer\xc8\x99esc m\xc3\xa2ncare cu un strig\xc4\x83t mai pl\xc3\xa2ng\xc4\x83tor dec\xc3\xa2t cel al adul\xc8\x9bilor, care poate fi redat print-un "tsuii" sau "suiiu", mai disilabic, u\xc8\x99or descendent \xc8\x99i asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al pi\xc8\x9bigoiului de br\xc4\x83det (Periparus ater). La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii \xc8\x99i toamna, juvenilii emit uneori strig\xc4\x83te monotone (invariabile \xc3\xaen ton), "hiip", care pot fi confundate \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 cu cele ale pitulicii mici siberiene (Phylloscopus collybita tristis)._NEWLINE_Unele p\xc4\x83s\xc4\x83ri din nordul Europei, dintre care multe seam\xc4\x83n\xc4\x83 mult cu subspecia abietinus, la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii \xc8\x99i toamna, cel pu\xc8\x9bin \xc3\xaen unii ani, au un strig\xc4\x83t monoton asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al subspeciei tristis sau un strig\xc4\x83t similar, destul de asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu strig\xc4\x83tul "fiut" al puiului. Nu se \xc8\x99tie dac\xc4\x83 aceste p\xc4\x83s\xc4\x83ri sunt juvenili t\xc3\xa2rziu ecloza\xc8\x9bi \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 o popula\xc8\x9bie migratoare de origine necunoscut\xc4\x83 sau dac\xc4\x83 este un strig\xc4\x83t alternativ nou ap\xc4\x83rut \xc3\xaen anumite p\xc4\x83r\xc8\x9bi ale arealului subspeciei abietinus sau collybita._NEWLINE_La subspecia nominat\xc4\x83 P. c. collybita \xc8\x99i subspecia P. c. abietinus, c\xc3\xa2ntecul const\xc4\x83 dintr-o serie simpl\xc4\x83 \xc8\x99i lung\xc4\x83 a dou\xc4\x83 note izolate monosilabice (rareori disilabice) puternice, vioaie, clare \xc8\x99i r\xc4\x83sun\xc4\x83toare, una distinct mai ascu\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc8\x99i mai \xc3\xaenalt\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cealalt\xc4\x83, interpretate alternativ (sau neregulat) \xc8\x99i destul de distan\xc8\x9bat, cu o secven\xc8\x9b\xc4\x83 variat\xc4\x83 \xc8\x99i ritmic\xc4\x83 \xc3\xaen dou\xc4\x83 sau trei tonuri \xc3\xaentr-un ritm temperat (moderat), acest c\xc3\xa2ntec este redat printr-un "ciff-ciaff-ciff-ciaff-ciff-ciaff-ciff-ciaff-ciff-ciaff" etc. (un sunet pe care se bazeaz\xc4\x83 numele s\xc4\x83u englez "chiffchaff") sau un "silt siuult siuult siult silt silt siult siuult siuult silt...", "tip-tep-tip-tip", "tsip-tsep-tsip-tsip-tsep" (amintind de zgomotul produs cu regularitate a unui metronom sau a unui pendul sau de unei buc\xc4\x83\xc8\x9bi de plastic frecate de roata bicicletei) sau "ten-tin-ten-tian-tin-tin-tiun" (amintind de sunetele picaturilor care cad uniform \xc3\xaen ap\xc4\x83). C\xc3\xa2ntecele dureaz\xc4\x83 adesea 4-8 secunde, uneori p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 20 de secunde sau mai mult. C\xc3\xa2ntecul este uneori precedat de mai multe note joase, ciripitoare "tret" sau "trrt" "trr" scurte, seci.  P\xc4\x83s\xc4\x83rile nou-sosite \xc3\xaen locurile de cuib\xc4\x83rit selectate adesea insereaz\xc4\x83 ni\xc8\x99te note "perre-perre" b\xc3\xa2lb\xc3\xa2ite \xc8\x99i \xc3\xaen\xc4\x83bu\xc8\x99ite \xc3\xaentre strofe._NEWLINE_Strig\xc4\x83tul de contact al subspeciei tristis din Siberia \xc8\x99i sudul Uralilor este monoton (invariabil \xc3\xaen ton, liniar) sau foarte u\xc8\x99or descendent, trist \xc8\x99i mai t\xc3\xa2nguitor, ascu\xc8\x9bit \xc8\x99i pi\xc8\x9big\xc4\x83iat, amintind u\xc8\x99or de cel al brum\xc4\x83ri\xc8\x9bei de p\xc4\x83dure (Prunella modularis) \xc8\x99i al mugurarului (Pyrrhula pyrrhula) \xc8\x99i a fost descris ca asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al unui "pui trist" (de unde denumirea latin\xc4\x83 a subspeciei tristis = trist). Acest strig\xc4\x83t este transcris ca un "iihp" sau "hii(e)p", "piit", "piip", "psuiit",  "psii-t"  sau "kiip" care are un caracter distinct, nazal, sub\xc8\x9bire, distonant, ascu\xc8\x9bit sau strident. Strig\xc4\x83tul monoton nu este caracteristic mumai pentru subspecia tristis, deoarece exist\xc4\x83 \xc8\x99i alte subspecii estice care \xc3\xael posed\xc4\x83 - subspecia caucasicus din Caucaz \xc8\x99i Transcaucazia, subspecia menzbieri din nordul Iranului \xc8\x99i sudul Turkmenistanului \xc8\x99i subspecia brevirostris din vestul Turciei \xc8\x99i nordul Levantului; \xc3\xaens\xc4\x83 este posibil s\xc4\x83 existe diferen\xc8\x9be subtile, dar medii, \xc3\xaentre strig\xc4\x83tul obi\xc8\x99nuit al subspeciei tristis \xc8\x99i al cestor subspecii. Este adesea \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 o foarte u\xc8\x99oar\xc4\x83 c\xc4\x83dere a tonului la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul strig\xc4\x83tului subspecii tristis, ceea ce explic\xc4\x83 tonul t\xc3\xa2nguitor. Subspecia tristis scoate \xc8\x99i un "civit-civet" vioi, mai ales prim\xc4\x83vara \xc8\x99i la \xc3\xaenceputul verii, \xc8\x99i un "psuu" t\xc3\xa2nguitor \xc8\x99i descendent sau un "si-uu" sau "pii-uu" disilabic, iar \xc3\xaen cartierele de iarn\xc4\x83 din estul Indiei un "zit" sec._NEWLINE_Subspecia tristis are c\xc3\xa2ntecul \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu alte subspecii (inclusiv P. c. collybita) mai rapid, mai pl\xc3\xa2ng\xc4\x83tor (t\xc3\xa2nguitor), mai complex \xc8\x99i variat, mai pu\xc8\x9bin temperat \xc8\x99i mai ezitant, cu un ritm mai capricios (schimb\xc4\x83tor) \xc8\x99i note disilabice sau trisilabice \xc3\xaembinate \xc3\xaempreun\xc4\x83 \xc3\xaentr-o strof\xc4\x83 curg\xc4\x83toare care fluctueaz\xc4\x83 \xc3\xaen sus \xc8\x99i \xc3\xaen jos \xc3\xaen ton, cu o distinc\xc8\x9bie mai mic\xc4\x83 \xc3\xaentre note sau fraze, amintind uneori de c\xc3\xa2ntecul pitulicii fluier\xc4\x83toare. C\xc3\xa2ntecul tipic poate fi redat printr-un "ce-civi-ciu-ciovii-ciuvo-ce-ciovii-civi-ciuii-civ",  "civi civi ciivi\xe2\x80\xa6", "ci-vit-ci-vit-ci-vit", "uiiciuu-uiiciuu-ceuii-ciuu", "uiit ciu uiit, uiit ciu uiit, uiit ciu uiit-uu, cit ciuu uiit ciuu uiit, ci-vit-ci-vit". Ca \xc8\x99i \xc3\xaen cazul subspeciilor europene, masculii agita\xc8\x9bi insereaz\xc4\x83 adesea o not\xc4\x83 disilabic\xc4\x83 "ciu-it" mai \xc3\xaen\xc4\x83bu\xc8\x99it\xc4\x83 \xc3\xaentre strofe, adesea mai dulceag\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la p\xc4\x83s\xc4\x83rile europene \xc8\x99i cu un ton diferit a celor dou\xc4\x83 silabe._NEWLINE_La subspecia menzbieri c\xc3\xa2ntecul este la fel sau asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al subspeciei collybita sau abietinus, dar strig\xc4\x83tul este monoton (invariabil \xc3\xaen ton) ca cel al subspeciei tristis._NEWLINE_C\xc3\xa2ntecul pitulicii mici caucaziene (Phylloscopus collybita caucasicus) este foarte asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu c\xc3\xa2ntecul subspeciilor collybita \xc8\x99i abietinus, dar strig\xc4\x83tul este monoton (invariabil) \xc8\x99i nu ascendent, asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al subspeciei tristis._NEWLINE_Subspecia brevirostris are strig\xc4\x83tul invariabil monoton, nu ascendent, asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al subspeciei tristis.\n_START_SECTION_\nHabitatul\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen habitate asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu cele ale pitulicii fluier\xc4\x83toare, dar se pare c\xc4\x83 este mai dependent\xc4\x83 de copaci. Cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile mature deschise de foioase (prefer\xc4\x83 cele cu fag, stejar, alun sau salcie), \xc3\xaen p\xc4\x83durile mixte \xc8\x99i \xc3\xaen p\xc4\x83durile de conifere (cu pin, molid sau brad), cu subarboret abundent format din ierburi \xc3\xaenalte \xc8\x99i arbu\xc8\x99ti; \xc3\xaen paji\xc8\x99ti cu arbori rari \xc8\x99i \xc3\xaen zone deschise cu copaci mari, r\xc4\x83zle\xc8\x9bi.  \xc3\x8en regiunile de c\xc3\xa2mpie cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile de foioase cu subarboret \xc8\x99i \xc3\xaen stuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri. Cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc8\x99i \xc3\xaen habitatele antropice precum parcuri, livezi, gr\xc4\x83dini mari, cimitire vechi cu copaci \xc8\x99i tufe, garduri vii cu arbu\xc8\x99ti de mai multe feluri, perdele forestiere de protec\xc8\x9bie din c\xc3\xa2mpii \xc8\x99i \xc3\xaen copacii de pe marginile drumurilor cu vegeta\xc8\x9bie joas\xc4\x83 bogat\xc4\x83. \xc3\x8en estul arealului cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile de molid \xc8\x99i pin din taigaua siberian\xc4\x83. Este frecvent \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 \xc3\xaen p\xc4\x83durile umede de arin \xc8\x99i salcie din v\xc4\x83ile r\xc3\xa2urilor, mai ales \xc3\xaen sudul arealului; prefer\xc4\x83 habitate cu cel pu\xc8\x9bin c\xc3\xa2\xc8\x9biva copaci \xc3\xaenal\xc8\x9bi, dar, excep\xc8\x9bional, cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen tuf\xc4\x83ri\xc8\x99urile de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 \xc8\x9b\xc4\x83rm unde nu cresc copaci \xc3\xaenal\xc8\x9bi. \xc3\x8en Alpi, Carpa\xc8\x9bi, Caucaz, Ural \xc8\x99i \xc3\xaen Altaiul central, cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile mixte de stejar \xc8\x99i conifere \xc8\x99i \xc3\xaen tuf\xc4\x83ri\xc8\x99urile montane de pe pantele mun\xc8\x9bilor, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 2000 m._NEWLINE_\xc3\x8en afara sezonului de cuib\xc4\x83rit (toamna \xc8\x99i iarna) se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen diferite habitate p\xc4\x83duroase, de la p\xc3\xa2lcurile mici de tuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri de pe coast\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la desi\xc8\x99urile de salcie \xc8\x99i stuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri (\xc3\xaen special subspecia tristis) \xc8\x99i \xc3\xaen habitate mai deschise, cum ar fi parcurile, gr\xc4\x83dinile, livezile, terenurile agricole \xc8\x99i gardurile vii; de asemenea, \xc3\xaen mla\xc8\x99tini, \xc3\xaen mangrove, cr\xc3\xa2nguri de m\xc4\x83slin \xc8\x99i eucalipt \xc8\x99i tuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri submontane p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 2100 m \xc3\xaen nordul Indiei; adesea este g\xc4\x83sit\xc4\x83 \xc3\xaen apropierea apelor sau a zonelor umede. \xc3\x8en vestul Africii prefer\xc4\x83 zonele mai umede cu Acacia nilotica fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Acacia tortilis din regiunile aride, iar \xc3\xaen estul Africii (Kenya) ierneaz\xc4\x83 \xc3\xaen p\xc4\x83duri montane la 2500-3300 m.\n_START_SECTION_\nComportamentul\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea mic\xc4\x83 este \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 singur\xc4\x83 sau \xc3\xaen perechi \xc3\xaen sezonul de cuib\xc4\x83rit, dar se poate adun\xc4\x83 \xc3\xaen c\xc3\xa2rduri mici de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 50 indivizi toamn\xc4\x83 \xc8\x99i iarna; p\xc4\x83s\xc4\x83rile imature \xc3\xaen c\xc4\x83utarea hranei se al\xc4\x83tur\xc4\x83 toamna c\xc3\xa2rdurilor hoinare mixte de pi\xc8\x9bigoi \xc8\x99i de alte pitulici._NEWLINE_Este o pas\xc4\x83re nesperioas\xc4\x83 \xc8\x99i abordabil\xc4\x83, de care te po\xc8\x9bi apropia, fiind u\xc8\x99or de urm\xc4\x83rit. \xc3\x8e\xc8\x99i petrece o mare parte din timp \xc3\xaen c\xc4\x83utarea insectelor prin frunzi\xc8\x99, mi\xc8\x99c\xc3\xa2ndu-se printre ramurile copacilor \xc8\x99i tufi\xc8\x99urilor, rar st\xc4\x83 \xc3\xaentr-un loc. \xc3\x8e\xc8\x99i procur\xc4\x83 hrana de la nivelul solului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen coroana copacului. Ca \xc8\x99i pitulicea fluier\xc4\x83toare, planeaz\xc4\x83 pentru a prinde insectele de pe marginile frunzi\xc8\x99ului sau se av\xc3\xa2nt\xc4\x83 iute dup\xc4\x83 ele de pe o creang\xc4\x83 pe distan\xc8\x9be scurte, dar mai pu\xc8\x9bin regulat._NEWLINE_Se mi\xc8\x99c\xc4\x83 rapid \xc8\x99i frenetic, f\xc3\xa2lf\xc3\xa2ind vizibil \xc8\x99i frecvent din aripi. Mi\xc8\x99c\xc4\x83rile cozii sunt pronun\xc8\x9bate, are un obicei caracteristic de a\xc8\x99i mi\xc8\x99c\xc4\x83 adesea \xc3\xaen jos coada nedesf\xc4\x83cut\xc4\x83 sub nivelul corpului, atunci c\xc3\xa2nd se hr\xc4\x83ne\xc8\x99te \xc3\xaen coroana unui copac sau a unei tufe sau c\xc3\xa2nd este nervoas\xc4\x83, dar o flutur\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaentr-o parte \xc8\x99i \xc3\xaentr-alta. Are o alur\xc4\x83 orizontal\xc4\x83, dar pieptul mai rotunjit d\xc4\x83 impresia unei \xc8\x9binute mai verticale. Se mi\xc8\x99ca prin salturi pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt sau merge \xc3\xaencet t\xc3\xa2r\xc3\xa2ndu-se prin vegeta\xc8\x9bia de pe sol. Zboar\xc4\x83 u\xc8\x99or dintr-un loc \xc3\xaentr-altul cu mi\xc8\x99c\xc4\x83ri oarecum sacadate, care seam\xc4\x83n\xc4\x83 mai degrab\xc4\x83 cu cele ale pi\xc8\x9bigoiului.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea mic\xc4\x83 este o specie diurn\xc4\x83, insectivor\xc4\x83. Se hr\xc4\x83ne\xc8\x99te mai ales cu ou\xc4\x83, larve, nimfe \xc8\x99i adul\xc8\x9bi de insecte, precum \xc8\x99i cu alte artropode (p\xc4\x83ianjeni etc.); de asemenea, cu molu\xc8\x99te mici (Gastropoda); consum\xc4\x83 uneori semin\xc8\x9be \xc8\x99i fructe sub form\xc4\x83 de bobi\xc8\x9be, \xc3\xaen special toamna. Prim\xc4\x83vara consum\xc4\x83 uneori nectar \xc8\x99i polen._NEWLINE_Printre artropodele consumate se num\xc4\x83r\xc4\x83 plecopterele (Plecoptera), libelulele zigoptere (Zygoptera), l\xc4\x83custele (Orthoptera), urechelni\xc8\x9bele (Dermaptera), hemipterele (Hemiptera), neuropterele (Neuroptera), fluturii \xc8\x99i moliile mici (Lepidoptera), mu\xc8\x99tele diptere (Diptera), inclusiv \xc8\x9b\xc3\xa2n\xc8\x9barii (Culicidae), albinele mici (Hymenoptera), g\xc3\xa2ndacii (Coleoptera), p\xc4\x83ianjenii (Araneae), acarienii (Acari)._NEWLINE_Semin\xc8\x9bele \xc8\x99i bobi\xc8\x9bele consumate sunt cele de fistic (Pistacea), filiree (Phillyrea), m\xc4\x83slin (Olea), curmal japonez (Diospyros), c\xc4\x83tin\xc4\x83 de garduri (Lycium), afin (Vaccinium), soc (Sambucus), coac\xc4\x83z \xc8\x99i agri\xc8\x99 (Ribes), prun (Prunus) \xc8\x99i mesteac\xc4\x83n (Betula). \xc3\x8en locurile de iernat \xc3\xaen noiembrie aproape de Khartoum, din Sudan, p\xc4\x83s\xc4\x83rile migratoare se hr\xc4\x83neau cu gum\xc4\x83 arabic\xc4\x83 din copacii de acacia._NEWLINE_Hrana puilor din cuib este asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu cea a adul\xc8\x9bilor, dar cu o propor\xc8\x9bie mai mare de nevertebrate cu corp moale: diptere (\xc8\x9b\xc3\xa2n\xc8\x9barii), lepidoptere (omizile moliei verde a stejarului \xc8\x99i cotarilor), homoptere (afide) \xc8\x99i p\xc4\x83ianjeni \xc3\xaen primele zile. Compozi\xc8\x9bia hranei puilor variaz\xc4\x83 \xc3\xaen func\xc8\x9bie de timp \xc8\x99i de loc. \xc3\x8en perioada 23 iunie - 5 iulie 1953, pe teritoriul sta\xc8\x9biei biologice din Zvenigorod a Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Moscova, hrana puilor a constat din \xc8\x9b\xc3\xa2n\xc8\x9bari (30%), fluturi (22%), crizopide (11,5%), omizi (10%), mu\xc8\x99te (9%), alte insecte (11,6-11,7%); \xc3\xaen alte cazuri, aici num\xc4\x83rul omizilor a ajuns la 70% (din masa total\xc4\x83 a hranei), au fost g\xc4\x83si\xc8\x9bi \xc3\xaen hran\xc4\x83 \xc8\x99i p\xc4\x83ianjeni \xc8\x99i libelule._NEWLINE_\xc3\x8en stomacurile a 14 pitulici mici capturate \xc3\xaen timpul migra\xc8\x9biei \xc3\xaen lunc\xc4\x83 Uralului a fost g\xc4\x83site: 36 g\xc4\x83rg\xc4\x83ri\xc8\x9be (Curculionidae), 56 g\xc3\xa2ndaci de frunze (Chrysomelidae), 3 g\xc4\x83rg\xc4\x83ri\xc8\x9be ale leguminoaselor (Bruchidae), un g\xc3\xa2ndac mic de b\xc4\x83ligar (Geotrupidae), 11 plo\xc8\x99ni\xc8\x9be fitofage (Heteroptera), 31 cicadelide (Cicadellidae), 2 fluturi, 12 diptere, 4 himenoptere, o furnic\xc4\x83, un p\xc4\x83ianjen \xc8\x99i numai \xc3\xaentr-un stomac r\xc4\x83m\xc4\x83\xc8\x99i\xc8\x9bele fructului de sparanghel. \xc3\x8en Republica Moldova Averin \xc8\x99i Ganea au analizat con\xc8\x9binutului al 24 de stomacuri ale pitulicii mici \xc8\x99i au g\xc4\x83sit c\xc4\x83 numai unul dintre ele con\xc8\x9binea hran\xc4\x83 mixt\xc4\x83, restul con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd numai hran\xc4\x83 animal\xc4\x83, \xc3\xaen principal fluturi \xc8\x99i omizile lor, diptere, g\xc3\xa2ndaci mici \xc8\x99i larvele lor, p\xc4\x83ianjeni etc. \xc3\x8entr-un singur stomac, au fost g\xc4\x83site r\xc4\x83m\xc4\x83\xc8\x99i\xc8\x9bele a dou\xc4\x83 omizi \xc8\x99i trei g\xc4\x83rg\xc4\x83ri\xc8\x9be mici. Puii erau hr\xc4\x83ni\xc8\x9bi \xc3\xaen principal cu omizi, \xc8\x9b\xc3\xa2n\xc8\x9bari, mu\xc8\x99te \xc8\x99i alte insecte mici._NEWLINE_Pitulicea mic\xc4\x83 este o pas\xc4\x83re insectivor\xc4\x83 silvicol\xc4\x83 folositoare, consum\xc3\xa2nd datorit\xc4\x83 num\xc4\x83rului s\xc4\x83u mare mul\xc8\x9bi v\xc4\x83t\xc4\x83m\xc4\x83tori periculo\xc8\x99i ai silviculturii, cum sunt omizile cotarului de stejar, g\xc3\xa2ndacii t\xc4\x83ietori de frunze etc., contribuind \xc3\xaen mod eficient la men\xc8\x9binerea echilibrului ecologic al ecosistemelor silvice. \xc3\x8en 1965-1968 c\xc3\xa2nd p\xc4\x83durile din Moldova au fost atacate puternic de molia verde a stejarului (Tortrix viridana), fiecare dintre p\xc4\x83rin\xc8\x9bi a adus puilor de fiecare dat\xc4\x83 cel pu\xc8\x9bin 4-6 omizi ale acestui d\xc4\x83un\xc4\x83tor n\xc4\x83prasnic._NEWLINE_\xc3\x8e\xc8\x99i procur\xc4\x83 hrana singur\xc4\x83 sau \xc3\xaen perechi, sau \xc3\xaen timpul iernii \xc8\x99i \xc3\xaen pasaj, \xc3\xaen grupuri de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la circa 50 indivizi, strig\xc3\xa2ndu-se reciproc aproape tot timpul printr-un piuit slab caracteristic; \xc3\xaen c\xc4\x83utarea hranei se al\xc4\x83tur\xc4\x83 c\xc3\xa2rdurilor mixte formate de alte specii. _NEWLINE_Pitulicea mic\xc4\x83 se hr\xc4\x83ne\xc8\x99te \xc3\xaen coroanele arborilor \xc8\x99i arbu\xc8\x99tilor, uneori ag\xc4\x83\xc8\x9b\xc3\xa2ndu-se de capetele sub\xc8\x9biri ale ramurilor a\xc8\x99a cum fac pi\xc8\x9bigoii. Caut\xc4\x83 hrana \xc3\xaen toate etajele vegeta\xc8\x9biei, de la p\xc4\x83m\xc3\xa2nt p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen coronamentul copacilor. Prinde insectele mai ales \xc3\xaen frunzi\xc8\x99ul copacilor, \xc3\xaen tufi\xc8\x99uri \xc8\x99i vegeta\xc8\x9bia joas\xc4\x83, foarte rar coboar\xc4\x83 pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc3\xaen c\xc4\x83utarea hranei; de asemenea, planeaz\xc4\x83 pe loc prinz\xc3\xa2nd insectele de pe marginea frunzi\xc8\x99ului sau se av\xc3\xa2nt\xc4\x83 iute pe distan\xc8\x9be scurte dup\xc4\x83 ele sau ciugule\xc8\x99te prada de pe suprafa\xc8\x9ba apei.  \xc3\x8en timpul migra\xc8\x9biei se hr\xc4\x83ne\xc8\x99te \xc8\x99i \xc3\xaen stuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri, iar pe vreme cald\xc4\x83 \xc8\x99i lini\xc8\x99tit\xc4\x83 st\xc4\x83 \xc3\xaen stuf, departe de mal, prinz\xc3\xa2nd cu dib\xc4\x83cie insectele de pe suprafa\xc8\x9ba apei. Adesea \xc3\xae\xc8\x99i mi\xc8\x99c\xc4\x83 repetat coada \xc3\xaen jos c\xc3\xa2nd caut\xc4\x83 hrana sau c\xc3\xa2nd este nervoas\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nReproducerea\n_START_PARAGRAPH_\nSe reproduce din aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lui august._NEWLINE_Este o specie predominant monogam\xc4\x83, dar \xc3\xaen anumite p\xc4\x83r\xc8\x9bi ale arealului masculul ap\xc4\x83r\xc4\x83 dou\xc4\x83 teritorii, ceea ce indic\xc4\x83 o poligamie poten\xc8\x9bial\xc4\x83. Leg\xc4\x83tura dintre parteneri dureaz\xc4\x83 doar un sezon de reproducere. _NEWLINE_\xc3\x8en Rom\xc3\xa2nia \xc8\x99i Republica Moldova pitulicea mic\xc4\x83 sose\xc8\x99te prim\xc4\x83var\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii martie - \xc3\xaenceputul lunii aprilie. Primii \xc3\xaen locurile natale sosesc masculii, \xc8\x99i \xc3\xaen func\xc8\x9bie de starea vremii \xc3\xae\xc8\x99i aleg un teritoriu de cuib\xc4\x83rit imediat dup\xc4\x83 sosire sau peste c\xc3\xa2teva zile, \xc8\x99i \xc3\xaencep s\xc4\x83 c\xc3\xa2nte permanent pentru a face cunoscut teritoriul ocupat \xc8\x99i a atrage femela. Femela apare dup\xc4\x83 5-8 zile. Teritoriul ocupat este semnalat acustic \xc8\x99i ap\xc4\x83rat cu \xc3\xaenver\xc8\x99unare de c\xc4\x83tre mascul de pe v\xc3\xa2rfurile unor crengi clar vizibile; conflictele de la hotarele teritoriului sunt frecvente._NEWLINE_Masculul \xc3\xaen ritualul nup\xc8\x9bial atrage femelele cu c\xc3\xa2ntece lansate de pe pozi\xc8\x9bii \xc3\xaenalte._NEWLINE_Masculul, la prima \xc3\xaent\xc3\xa2lnire cu femela, se arunc\xc4\x83 \xc3\xaen picaj asupra ei, apoi o urm\xc4\x83re\xc8\x99te, \xc3\xaencepe s\xc4\x83 c\xc3\xa2nte sonor, ambii parteneri cl\xc4\x83nc\xc4\x83ie cu ciocul ca semn pe contact; masculul efectueaz\xc4\x83, de asemenea, un zbor nup\xc8\x9bial, plan\xc3\xa2nd \xc3\xaen jos cu aripile \xc3\xaentinse. Cuplul format caut\xc4\x83 un loc pentru cuib \xc3\xaen limitele teritoriului ocupat. \xc3\x8emperecherea \xc3\xaencepe la sf\xc3\xa2r\xc8\x99it de aprilie \xc8\x99i \xc3\xaenceput de mai._NEWLINE_Cuibul este f\xc4\x83cut de femel\xc4\x83, iar \xc3\xaen acest timp masculul c\xc3\xa2nt\xc4\x83, uneori se apropie \xc3\xaen zbor de femel\xc4\x83, o \xc3\xaenso\xc8\x9be\xc8\x99te, dar nu particip\xc4\x83 direct la construirea cuibului. Materialele pentru construirea cuibului femela le adun\xc4\x83 \xc3\xaen imediata vecin\xc4\x83tate a viitorului cuib. Stratul exterior al cuibului este \xc8\x9besut din ierburi uscate de graminee din anul trecut, diferite ierburi negraminee, buc\xc4\x83\xc8\x9bi de mu\xc8\x99chi, be\xc8\x9bi\xc8\x99oare, r\xc4\x83d\xc4\x83cinu\xc8\x9be, frunze uscate, crengu\xc8\x9be, resturi vegetale, coaj\xc4\x83 de arbust (caprifoi etc.),  \xc8\x99i este c\xc4\x83ptu\xc8\x99it abundent \xc3\xaen interior cu pene \xc8\x99i puf de pas\xc4\x83re (o dat\xc4\x83 \xe2\x80\x93 cu penele coco\xc8\x99ului de munte), care acoper\xc4\x83 nu numai culcu\xc8\x99ul, ci \xc8\x99i pere\xc8\x9bii \xc8\x99i acoperi\xc8\x99ul cuibului,  \xc3\xaen afar\xc4\x83 de pene \xc3\xaen a\xc8\x99ternutul cuibului poate fi g\xc4\x83sit puf vegetal \xc8\x99i p\xc4\x83r de animale, mai ales de cal._NEWLINE_Cuibul este mic \xc8\x99i are o form\xc4\x83 rotund\xc4\x83 semisferic\xc4\x83 sau elipsoidal\xc4\x83 cu o intrare lateral\xc4\x83, de obicei \xc3\xaen treimea superioar\xc4\x83 a cuibului; el are o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime (pe axa vertical\xc4\x83) de 90-140 mm, o l\xc4\x83\xc8\x9bime (pe axa orizontal\xc4\x83) de 90-120 mm, diametrul g\xc4\x83urii de intrare 35x40 mm, diametrul interiorului cuibului de la gaura de intrare p\xc3\xa2n\xc4\x83 la peretele posterior al cuibului \xc8\x99i ad\xc3\xa2ncimea cuibului (de la acoperi\xc8\x99) este de 50-70 mm._NEWLINE_Femela \xc3\xae\xc8\x99i instaleaz\xc4\x83 cuibul \xc3\xaen p\xc4\x83durile de foioase, mixte \xc8\x99i chiar de conifere, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaentotdeauna pe marginea acestora sau a poienilor \xc3\xaentr-o vegeta\xc8\x9bie bogat\xc4\x83; zonele cu subarboret sunt, de asemenea, preferate. Cuibul foarte greu de g\xc4\x83sit este totdeauna bine ascuns pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, l\xc3\xa2ng\xc4\x83 un trunchi, l\xc3\xa2ng\xc4\x83 r\xc4\x83d\xc4\x83cini, piatr\xc4\x83 ori pov\xc3\xa2rni\xc8\x99, \xc3\xaen vegeta\xc8\x9bia scund\xc4\x83 din liziere, terasamente de drumuri forestiere sau t\xc4\x83ieturi de p\xc4\x83dure. Cuibul este amplasat de obicei direct pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, pe un suport de frunze moarte sau printre ramurile c\xc4\x83zute, sau ag\xc4\x83\xc8\x9bat la o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 0,5 cm deasupra solului \xc3\xaentr-o tuf\xc4\x83 de mur (Rubus fruticosus), \xc3\xaen urzici (Urtica) sau pe alte tulpini cu spini, de asemenea, \xc3\xaen aglomer\xc4\x83ri de p\xc4\x83ducel (Prunus spinosa), \xc3\xaen vegeta\xc8\x9bie ierboas\xc4\x83 \xc3\xaenalt\xc4\x83 sau \xc3\xaen alt\xc4\x83 vegeta\xc8\x9bie deas\xc4\x83. \xc3\x8entr-un studiu NRS (Nest Record Scheme) din Marea Britanie cuibul a fost amplasat \xc3\xaen mur (Rubus spp.) - 56%, iarb\xc4\x83 - 12%, ferig\xc4\x83 (Pteridium) - 6%, drobi\xc8\x9b\xc4\x83 spinoas\xc4\x83 (Ulex spp.) - 5%, urzic\xc4\x83 (Urtica dioica) - 4%, alte locuri -17%. Larisa Bogdea a g\xc4\x83sit \xc3\xaen parcurile din Chi\xc8\x99in\xc4\x83u c\xc4\x83 cuibul a fost amplasat direct pe sol \xc3\xaen vegeta\xc8\x9bia deas\xc4\x83 (4 cuiburi), \xc3\xaempletit la baza tulpinii tufarilor (2 cuiburi) \xc8\x99i chiar pe tufari la \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de 10 cm de la sol. \xc3\x8en zonele unde pr\xc4\x83d\xc4\x83torii tere\xc8\x99tri sunt numero\xc8\x99i cuibul poate fi amplasat la peste 1 m de la sol, \xc3\xaen Rusia p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 10 m,  pe o buturug\xc4\x83, sau \xc3\xaentr-o tuf\xc4\x83 deas\xc4\x83, sau \xc3\xaentr-un copac, sau \xc3\xaentr-un desi\xc8\x99 de conifere tinere, dar \xc3\xaentotdeauna \xc3\xaen apropierea unui loc luminos, deschis. \xc3\x8en Kazahstan cuiburile au fost g\xc4\x83site numai \xc3\xaen tufi\xc8\x99uri \xc8\x99i copaci: pe colinele din Kokcetav, \xc3\xaen tufi\xc8\x99uri de salcie, coac\xc4\x83z, m\xc4\x83ce\xc8\x99 \xc8\x99i \xc3\xaen pini tineri, la 0,2-1,5 m de la p\xc4\x83m\xc3\xa2nt; \xc3\xaen Altai a fost g\xc4\x83sit un cuib pe o piatr\xc4\x83, trei \xc3\xaen tufi\xc8\x99uri, la 0,4-0,8 m de la p\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i patru \xc3\xaen brazi \xc3\xaenal\xc8\x9bi, la 4-10 m de p\xc4\x83m\xc3\xa2nt. \xc3\x8en tufi\xc8\x99uri cuiburile sunt a\xc8\x99ezate \xc3\xaentre ramuri \xc8\x99i bifurca\xc8\x9bia lor; \xc3\xaen brazi pe ramurile laterale \xc8\x99i pe cetinele acelor, la 0,6-1,5 m de trunchi; rareori pe o ramur\xc4\x83 groas\xc4\x83 de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 trunchi._NEWLINE_La o zi dup\xc4\x83 terminarea construirii cuibului, femela depune primul ou. Femela se ou\xc4\x83 diminea\xc8\x9ba \xc3\xaen fiecare zi. \xc3\x8en sudul arealului depune de obicei dou\xc4\x83 ponte pe an, prima pont\xc4\x83 este depus\xc4\x83 \xc3\xaen mai, a doua pont\xc4\x83 este depus\xc4\x83 \xc3\xaen iunie. Prima pont\xc4\x83 const\xc4\x83 din 1-9 ou\xc4\x83, de obicei 5-6, uneori  7, iar a doua pont\xc4\x83 este mai pu\xc8\x9bin numeroas\xc4\x83, fiind format\xc4\x83 din 4-5 ou\xc4\x83. Dombrowski \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia a g\xc4\x83sit la finele lui aprilie primul cuibar, const\xc3\xa2nd din cinci p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc8\x99ase ou\xc4\x83 \xc8\x99i la finele lui iunie al doilea, cu patru p\xc3\xa2n\xc4\x83 la cinci. Dup\xc4\x83 Averin \xc8\x99i Ganea \xc3\xaen Republica Moldova prima pont\xc4\x83 este depus\xc4\x83 de obicei \xc3\xaen prima jum\xc4\x83tate a lunii mai. \xc3\x8en p\xc4\x83durea de la Chi\xc8\x9bcani din raionul Tiraspolul ei au g\xc4\x83sit pe 21 mai 1965 un cuib cu o pont\xc4\x83 complet\xc4\x83 (5 ou\xc4\x83 erau deja clocite). \xc3\x8en 1966 ei au g\xc4\x83sit o pont\xc4\x83 cu ou\xc4\x83 incubate pe 18 mai, iar \xc3\xaen 1968 pe 16 mai. Cea de-a doua pont\xc4\x83 este depus\xc4\x83 \xc3\xaen Republica Moldova \xc3\xaen a treia decad\xc4\x83 a lunii iunie. Averin \xc8\x99i Ganea au g\xc4\x83sit a doua pont\xc4\x83 incomplet\xc4\x83 (2 ou\xc4\x83) \xc3\xaen raionul Orhei la 21 iunie 1961 \xc8\x99i 3 ponte complete la 23 \xc8\x99i 24 iunie 1961 \xc3\xaen p\xc4\x83durea de la Lozova.  Larisa Bogdea a g\xc4\x83sit \xc3\xaen Republica Moldova cea mai timpurie pont\xc4\x83 la 16 aprilie 2007 \xc8\x99i 18 aprilie 2010. \xc3\x8en parcurile din Chi\xc8\x99in\xc4\x83u ponta complet\xc4\x83 a fost depus\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii aprilie \xe2\x80\x93 primele zile ale lunii mai (22.04-1.05.2007) \xc8\x99i a constat din 6 ou\xc4\x83 (\xc3\xaen toate cuiburile), \xc3\xaen fiecare zi se depune c\xc3\xa2te un ou, iar incuba\xc8\x9bia \xc3\xaencepe cu ultimul ou depus. Ponte proaspete complete au fost \xc3\xaent\xc3\xa2lnite \xc3\xaen Ucraina si Bielorusia \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu 15 mai, \xc3\xaen regiunea Moscovei \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu 20 mai, \xc3\xaen regiunea Leningrad de la \xc3\xaenceputul lunii iunie, \xc3\xaen Republica Carelo-Finic\xc4\x83 de la mijlocul lunii iunie. Ou\xc4\x83le sunt albe sau galben-albicioase acoperite cu numeroase pete mici brun-ro\xc8\x99cate (care uneori formeaz\xc4\x83 o cunun\xc4\x83 la cap\xc4\x83tul rotund al oului), sau cu pete r\xc4\x83zle\xc8\x9be mai mari cenu\xc8\x99iu-ro\xc8\x99ietice superficiale \xc8\x99i violet-cenu\xc8\x99ii profunde. Dimensiunile a 14 ou\xc4\x83 \xc3\xaen Rusia au fost 14,5-16,5\xc3\x9711,8-12,1 mm, \xc3\xaen medie 15,22\xc3\x9712,16 mm. Dou\xc4\x83zeci \xc8\x99i unu de ou\xc4\x83 m\xc4\x83surate de Dombrowski \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia au rezultat \xc3\xaen medie 15\xc3\x9712 mm; maxim 16\xc3\x9712,7 mm; minim 13,3\xc3\x972 mm. \xc3\x8en Republica Moldova dimensiunile ou\xc4\x83lor sunt \xc3\xaentre 14,9-16,6 x 11,9-12,3 mm, ou\xc4\x83le sunt oval-eliptice ca form\xc4\x83, iar culoarea de fond este alb cu pistrui brun-ro\xc8\x99cat._NEWLINE_Incuba\xc8\x9bia este asigurat\xc4\x83 numai de c\xc4\x83tre femel\xc4\x83 \xc8\x99i dureaz\xc4\x83 13-15 zile (de obicei 13 zile). Femela cloce\xc8\x99te de la ultimul ou depus, masculul \xc3\xaen acest timp c\xc3\xa2nt\xc4\x83 l\xc3\xa2ng\xc4\x83 cuib, \xc8\x99i uneori \xc3\xaenso\xc8\x9be\xc8\x99te femela, atunci c\xc3\xa2nd aceasta p\xc4\x83r\xc4\x83se\xc8\x99te cuibul ca s\xc4\x83 se hr\xc4\x83neasc\xc4\x83._NEWLINE_Puii sunt nidicoli, ei sunt hr\xc4\x83ni\xc8\x9bi mai ales de c\xc4\x83tre femel\xc4\x83, masculul o poate ajuta (raportul dintre efortul \xc3\xaen hr\xc4\x83nire puilor a femelei fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cel al masculului este de circa 4:1).  \xc3\x8en primele cinci zile femela acoper\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaenc\xc4\x83lze\xc8\x99te puii ecloza\xc8\x9bi mai mult timp. Puii cresc foarte repede, iar la v\xc3\xa2rsta de 5-9 zile adaug\xc4\x83 \xc3\xaen greutate zilnic aproximativ 1000 mg. Ulterior cre\xc8\x99terea lor \xc3\xaencetine\xc8\x99te \xc8\x99i \xc3\xaenainte de p\xc4\x83r\xc4\x83sirea cuibului adaug\xc4\x83 \xc3\xaen greutate zilnic 50-150 mg, greutatea acestora \xc3\xaen acest timp fiind de 8,1-8,9 g. Femela aduce zilnic m\xc3\xa2ncare puilor din cuib de 205-212 ori \xc3\xaen decurs de 16-17 ore \xc3\xaen a 10-a \xe2\x80\x93 a 12-a zi de la eclozarea lor \xc8\x99i \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp femela \xc3\xaendep\xc4\x83rteaz\xc4\x83 zilnic de 50-55 de ori din cuib capsulele cu excremente ale puilor. Capsulele le arunc\xc4\x83 \xc3\xaen zbor la o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 7-12 m de la cuib. Femela st\xc4\x83 noapte \xc3\xaen cuib cu puii._NEWLINE_Puii r\xc4\x83m\xc3\xa2n \xc3\xaen cuib 14-16 zile, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaen condi\xc8\x9bii cu hran\xc4\x83 mai putin\xc4\x83 chiar la 17 zile; puii devin independen\xc8\x9bi la 10-19 zile dup\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc4\x83sirea cuiburilor. Dup\xc4\x83 plecarea din cuib a puilor \xc3\xaentreaga familie st\xc4\x83 prin tufi\xc8\x99uri \xc3\xaen apropierea cuibului, iar adul\xc8\x9bii, mai ales femela, \xc3\xaengrije\xc8\x99te \xc8\x99i hr\xc4\x83ne\xc8\x99te \xc3\xaen continuare timp de 4 s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni puii p\xc3\xa2n\xc4\x83 ace\xc8\x99tia devin independen\xc8\x9bi \xc8\x99i \xc3\xaencep a hoin\xc4\x83ri. Puii p\xc4\x83r\xc4\x83sesc cuibul \xc3\xaen sudul arealului \xc8\x99i \xc3\xaen regiunile centrale ale Rusiei de la mijlocul lunii iunie, \xc3\xaen regiunea Kuib\xc3\xae\xc8\x99ev la 9-12 iulie, \xc3\xaen mun\xc8\x9bii din estul Ciscaucaziei (Caucazul de Nord) la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii iunie - ultima s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2n\xc4\x83 a lunii iulie \xc8\x99i \xc3\xaen mun\xc8\x9bii Transcaucaziei la 2-12 august. Pe la jum\xc4\x83tatea lunii august adul\xc8\x9bii \xc8\x99i puii se mut\xc4\x83 \xc3\xaen locuri deschise \xc8\x99i \xc3\xaencep s\xc4\x83 hoin\xc4\x83reasc\xc4\x83. \xc3\x8en Republica Moldova puii din prima pont\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc4\x83sesc cuibul la \xc3\xaenceputul lunii iunie: \xc3\xaen 1962 la 6 iunie, \xc3\xaen 1968 la 9 iunie, iar cei din a doua pont\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc4\x83sesc cuibul \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a lunii iulie._NEWLINE_Succesul reproductiv este bun, de ex. din 70 de ou\xc4\x83 depuse de p\xc4\x83s\xc4\x83ri timp de peste 12 ani pe peninsula Iamal (nordul Rusiei), 81% au eclozat, iar 72% din puii ecloza\xc8\x9bi au devenit adul\xc8\x9bi \xc8\x99i ulterior s-au reprodus cu succes. \xc3\x8entr-un studiu NRS (Nest Record Scheme) din Marea Britanie e\xc8\x99ecul reproductiv s-a datorat animalelor de prad\xc4\x83 (75,7\xc2\xa0%), abandon\xc4\x83rii cuibului (14,1%), condi\xc8\x9biilor meteorologice (2,4%), decesului puilor (4,4%), altor factori (3,4%). Pierderile pontei au fost cauzate \xc3\xaen principal de animalelor de prad\xc4\x83, ca gai\xc8\x9bele, co\xc8\x9bofenele, \xc8\x99erpii, pisicile, veveri\xc8\x9bele, \xc8\x99obolanii \xc8\x99i c\xc3\xa2inii. Abandonarea cuibului \xc8\x99i al\xc8\x9bi factori au fost mai pu\xc8\x9bin importan\xc8\x9bi. \xc3\x8en p\xc4\x83durea din Wytham (Marea Britanie), nev\xc4\x83stuicile au fost principalii pr\xc4\x83d\xc4\x83tori ai cuiburilor, reprezent\xc3\xa2nd 37,5% din toate pierderile, urmate de vulpi \xc8\x99i bursuci (18,7%) \xc8\x99i corvide (9,4%). Pr\xc4\x83d\xc4\x83torii neidentifica\xc8\x9bi au reprezentat 15,6% din pierderi. \xc3\x8en Fran\xc8\x9ba a fost ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 cre\xc8\x99terea num\xc4\x83rului mistre\xc8\x9bilor intensific\xc4\x83 pr\xc4\x83darea acestei specii care \xc3\xae\xc8\x99i face cuibul pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt sau \xc3\xaen apropierea lui. \xc3\x8en Republica Moldova succesul reproductiv a fost de 47,8\xc2\xa0%; pr\xc4\x83d\xc4\x83torii principali sunt jderii de p\xc4\x83dure, ciorile \xc8\x99i co\xc8\x9bofenele; de asemenea, condi\xc8\x9biile nefavorabile ale vremii (frigul, ploile \xc3\xaendelungate, prim\xc4\x83verile reci) duc la cre\xc8\x99terea ratei mortalit\xc4\x83\xc8\x9bii._NEWLINE_Pitulicea mic\xc4\x83 ajunge la maturitate sexual\xc4\x83 la v\xc3\xa2rsta de un an. Atinge \xc3\xaen libertate longevitatea maxim\xc4\x83 de 7-8 ani, de obicei longevitatea este de 1-4 ani.\n_START_SECTION_\nDeplas\xc4\x83ri sezoniere\n_START_PARAGRAPH_\nSubspeciile caucasicus \xc8\x99i menzbieri de obicei se deplaseaz\xc4\x83 altitudinal; \xc3\xaen timpul iernii coboar\xc4\x83 la altitudini joase, iar la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui aprilie se \xc3\xaentorc spre locurile de cuib\xc4\x83rit din mun\xc8\x9bi. Restul subspeciilor sunt migratoare._NEWLINE_Cu excep\xc8\x9bia unui num\xc4\x83r mic care r\xc4\x83m\xc3\xa2n \xc3\xaen unele p\xc4\x83r\xc8\x9bi din nord-vestul \xc8\x99i sud-vestul Europei, popula\xc8\x9biile din Europa \xc8\x99i vestul Asiei migreaz\xc4\x83 dup\xc4\x83 reproducere spre cartierele de iernat din regiunile din jurul M\xc4\x83rii Mediterane, la est spre spre cartierele de iernat din Siria spre sud p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen vestul \xc8\x99i centrul Arabiei, \xc8\x99i spre cartierele de iernat din nord-estul Africii spre sud de-a lungul Nilului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen nordul Etiopiei, nordul Somaliei \xc8\x99i vestul Keniei; de asemenea migreaz\xc4\x83 spre cartierele de iarn\xc4\x83 din Insulele Canare, \xc8\x99i din nord-vestul \xc8\x99i vestul Africii \xc3\xaen regiunile de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 \xc8\x9b\xc4\x83rm \xc8\x99i din Mauritania \xc8\x99i Senegambia la est p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Ciad \xc8\x99i nordul Nigeriei._NEWLINE_Popula\xc8\x9biile estice (subspecia tristis) migreaz\xc4\x83 la sud de Tian-\xc8\x98an \xc8\x99i Himalaia \xc3\xaen Uzbekistan, sudul Turkmenistanului \xc8\x99i sudul Iranului, la est din Pakistan p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen sudul Nepalului (p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 2800 m \xc3\xaen pasaj), Bhutan, India (la sud p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Maharashtra \xc8\x99i Orissa) \xc8\x99i Banglade\xc8\x99._NEWLINE_Pitulicea mic\xc4\x83 migreaz\xc4\x83 mai ales noaptea, poate parcurge 100 km \xc3\xaentr-o zi, iar c\xc3\xa2nd traverseaz\xc4\x83 marea parcurge peste 400 km \xc3\xaen dou\xc4\x83 zile. Pleac\xc4\x83 din locurile de cuib\xc4\x83rit de la mijlocul lui august, dar majoritatea migreaz\xc4\x83 \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a lui septembrie. Din nordul \xc8\x99i centrul Europei se \xc3\xaendreapt\xc4\x83 \xc3\xaen principal c\xc4\x83tre sud-vest sau sud-est spre locurile de traversare de la capetele M\xc4\x83rii Mediterane; este prezent\xc4\x83 pe tot parcursul anului \xc3\xaen Spania, dar num\xc4\x83rul indivizilor cre\xc8\x99te \xc3\xaen noiembrie-martie. P\xc4\x83s\xc4\x83rile care cuib\xc4\x83resc \xc3\xaen Norvegia \xc8\x99i Suedia se \xc3\xaendreapt\xc4\x83 c\xc4\x83tre sud-vest (inclusiv prin Marea Britanie) \xc8\x99i cele din Finlanda se deplaseaz\xc4\x83 spre sud-est, dar rut\xc4\x83 migratoare mai spre sud este mai pu\xc8\x9bin clar\xc4\x83 (iar un num\xc4\x83r mic se \xc3\xaendreapt\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen direc\xc8\x9bia nord-sud de-a lungul coastei mediteraneene). \xc3\x8en Europa femelele ierneaz\xc4\x83 mai la sud dec\xc3\xa2t masculii: un procent mai mare de masculi dec\xc3\xa2t femele se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen centrul \xc8\x99i nordul Europei, inclusiv \xc3\xaen nordul Portugaliei \xc8\x99i nordul Spaniei, \xc8\x99i un procent mai mare de femele \xc3\xaen regiunea circum-mediteranean\xc4\x83._NEWLINE_Pitulicea mic\xc4\x83 trece \xc3\xaen pasaj prin Iberia \xc8\x99i nordul Africii de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui septembrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui noiembrie \xc8\x99i sose\xc8\x99te \xc3\xaen vestul Africii (Gambia, Senegal) cam \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp. Este prezent\xc4\x83 \xc3\xaen Sudan \xc8\x99i Etiopia \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu octombrie, dar nu p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen decembrie \xc3\xaen Kenya \xc8\x99i Uganda; vizitator neobi\xc8\x99nuit (doar zece \xc3\xaenregistr\xc4\x83ri) \xc3\xaen Somalia \xc3\xaen noiembrie-mai._NEWLINE_Subspecia tristis pleac\xc4\x83 din Siberia \xc8\x99i estul extrem al arealului de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui septembrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la jum\xc4\x83tatea lui octombrie, trece \xc3\xaen pasaj din vestul Mongoliei, prin vestul Chinei (la vest de provincia Qinghai) \xc8\x99i prin Kazahstan (unde un num\xc4\x83r mic ierneaz\xc4\x83 \xc3\xaen sud) p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul lui octombrie; sose\xc8\x99te \xc3\xaen nordul Pakistanului \xc8\x99i nordul Indiei (Punjab) la \xc3\xaenceputul lui septembrie, dar majoritatea sosesc la mijlocul lui octombrie. Primele p\xc4\x83s\xc4\x83ri migratoare ajung \xc3\xaen India la \xc3\xaenceputul lui septembrie, iar \xc3\xaen Irak, Emiratele Arabe Unite \xc8\x99i \xc3\xaen cea mai mare parte a Arabiei de la jum\xc4\x83tatea lui octombrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui octombrie._NEWLINE_Migra\xc8\x9bia de prim\xc4\x83var\xc4\x83 spre locurile de cuib\xc4\x83rit din nord \xc3\xaencepe \xc3\xaen februarie, este maxim\xc4\x83 \xc3\xaen martie \xc8\x99i aprilie, p\xc4\x83s\xc4\x83rile ajung \xc3\xaen cea mai mare parte a Europei \xc8\x99i centrul Rusiei \xc3\xaen martie, dar majoritatea sosesc \xc3\xaen locurile de cuib\xc4\x83rit la \xc3\xaenceputul lui aprilie (\xc3\xaens\xc4\x83 unele sunt \xc3\xaenc\xc4\x83 prezente \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 \xc3\xaen nordul Indiei), sc\xc4\x83derile de temperatur\xc4\x83 din timpul prim\xc4\x83verii provoac\xc4\x83 oprirea temporar\xc4\x83 a migra\xc8\x9biei spre nord; mai la est, sosesc la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui aprilie \xc8\x99i \xc3\xaenceputul lui mai, c\xc3\xa2nd unele pleac\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 din Africa; un num\xc4\x83r mic r\xc4\x83m\xc3\xa2ne pe tot parcursul verii \xc3\xaen Mali._NEWLINE_Subspecia tristis pleac\xc4\x83 din cartierele de iarn\xc4\x83 de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui februarie/\xc3\xaenceputul lui martie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul lui mai, trec\xc3\xa2nd \xc3\xaen pasaj prin nordul Afganistanului, Kazahstan \xc8\x99i sud-vestul Mongoliei din aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lui mai \xc8\x99i primele sosesc \xc3\xaen centrul Siberiei de la \xc3\xaenceputul lui mai; ajung \xc3\xaen nordul extrem \xc8\x99i partea de est ale arealului abia la \xc3\xaenceputul lui iunie._NEWLINE_Subspecia nominat\xc4\x83 \xc8\x99i abietinus apar accidental  la nord \xc3\xaen insula Ur\xc8\x99ilor \xc8\x99i insula Jan Mayen, la vest \xc3\xaen Madeira \xc8\x99i insulele Capului Verde, \xc8\x99i la sud \xc3\xaen Liberia \xc8\x99i nordul Tanzaniei; adesea hoin\xc4\x83re\xc8\x99te spre nord-vest p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Islanda, mai ales prim\xc4\x83vara._NEWLINE_Subspecia tristis apare accidental \xc3\xaen timpul vagabondajului pe coasta nord-estic\xc4\x83 a Chinei \xc8\x99i \xc3\xaen Coreea, precum \xc8\x99i \xc3\xaen Sudan. Un num\xc4\x83r mic de indivizi considera\xc8\x9bi \xc3\xaen prezent ca apar\xc8\x9bin acestei subspeciei (dar care pot include \xc8\x99i indivizi de culoare deschis\xc4\x83 ai subspeciei abietinus sau subspeciei intermediare "fulvescens") apar regulat \xc3\xaen timpul pasajului \xc8\x99i din c\xc3\xa2nd \xc3\xaen c\xc3\xa2nd iarna, \xc3\xaen vestul Europei, mai ales \xc3\xaen Olanda \xc8\x99i Insulele Britanice. Subspecia tristis apare accidental \xc8\x99i \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia toamna, rareori iarna.'