b'\n_START_ARTICLE_\nElemente problematice ale limbii rom\xc3\xa2ne\n_START_PARAGRAPH_\nAcest articol trateaz\xc4\x83 c\xc3\xaeteva din cele mai frecvente gre\xc8\x99eli de exprimare \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83. Corectitudinea este considerat\xc4\x83 aici din punctul de vedere al lucr\xc4\x83rilor rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti de specialitate, care reflect\xc4\x83 \xc3\xaen general modul de exprimare \xc3\xaengrijit al oamenilor cul\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nCalitatea limbii rom\xc3\xa2ne folosite \xc3\xaen audiovizual\n_START_PARAGRAPH_\nPeriodic, \xc3\xaencep\xc3\xaend cu octombrie 2007, Institutul de Lingvistic\xc4\x83 \xe2\x80\x9eIorgu Iordan \xe2\x80\x93 Al. Rosetti\xe2\x80\x9d al Academiei Rom\xc3\xa2ne \xc8\x99i Consiliul Na\xc8\x9bional al Audiovizualului desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 ac\xc8\x9biuni de monitorizare a calit\xc4\x83\xc8\x9bii limbii rom\xc3\xa2ne folosite de posturile de radio \xc8\x99i televiziune din Rom\xc3\xa2nia. S\xc3\xaent selectate acele posturi care, prin larga audien\xc8\x9b\xc4\x83, acoperirea teritoriului \xc8\x9b\xc4\x83rii \xc8\x99i ponderea semnificativ\xc4\x83 de emisiuni informative \xc8\x99i de dezbatere, au un important rol educativ \xc8\x99i cultural. Rezultatele monitoriz\xc4\x83rii s\xc3\xaent publicate sub forma unor liste de gre\xc8\x99eli \xc8\x99i recomand\xc4\x83ri. Lista include, pentru posturile de televiziune, \xc8\x99i gre\xc8\x99eli ortografice \xc8\x99i de punctua\xc8\x9bie ap\xc4\x83rute \xc3\xaen textele afi\xc8\x99ate pe ecran.\n_START_SECTION_\nOrtografie\n_START_PARAGRAPH_\nCele mai grave gre\xc8\x99eli de ortografie la posturile de televiziune constau \xc3\xaen lipsa cratimei sau utilizarea ei acolo unde nu e necesar\xc4\x83, de exemplu \xc3\xaentro zi sau da-\xc8\x9bi dou\xc4\x83-trei r\xc3\xaenduri. Foarte frecvente s\xc3\xaent cazurile \xc3\xaen care cratima lipse\xc8\x99te din cuvintele compuse (sud coreean, prim ministru, Cluj Napoca etc.) sau este intercalat\xc4\x83 \xc3\xaentre prefix \xc8\x99i cuv\xc3\xaentul de care se ata\xc8\x99eaz\xc4\x83 acesta (anti-rom\xc3\xa2nesc, vice-pre\xc8\x99edinte etc.). S\xc3\xaent semnalate de asemenea neglijen\xc8\x9ba \xc3\xaen redactarea textelor defilante \xc8\x99i a subtitr\xc4\x83rilor, precum \xc8\x99i situa\xc8\x9biile \xc3\xaen care textul este scris ocazional sau chiar sistematic f\xc4\x83r\xc4\x83 diacritice, dovad\xc4\x83 a dezinteresului \xc8\x99i a comodit\xc4\x83\xc8\x9bii redactorilor.\n_START_SECTION_\nPunctua\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nCele mai multe gre\xc8\x99eli de punctua\xc8\x9bie privesc folosirea virgulei. Frecvent cuvintele de adresare \xc3\xaen cazul vocativ \xc8\x99i apozi\xc8\x9biile nu s\xc3\xaent \xc3\xaencadrate de virgulele necesare (Trei Doamne \xc8\x99i to\xc8\x9bi trei!; A fost ucis\xc4\x83 Cristina de so\xc8\x9bul ei Alexandru?), iar \xc3\xaen enun\xc8\x9burile \xc3\xaen care pentru concizie este omis verbul, lipsa acestuia nu este marcat\xc4\x83 cu o virgul\xc4\x83, a\xc8\x99a cum ar trebui (Rom\xc3\xa2nia \xc3\xaen finala Eurovision). O alt\xc4\x83 gre\xc8\x99eal\xc4\x83 este atunci c\xc3\xaend virgula lipse\xc8\x99te \xc3\xaenaintea conjunc\xc8\x9biilor adversative dar, iar, ci. \xc3\x8en schimb se \xc3\xaent\xc3\xaempl\xc4\x83 ca virgula s\xc4\x83 fie folosit\xc4\x83 acolo unde nu trebuie, de exemplu \xc3\xaentre subiect \xc8\x99i predicat (Juc\xc4\x83torii de la Rapid, vor \xc8\x99i ei salarii mai mari?), \xc3\xaentre verb \xc8\x99i complementul s\xc4\x83u prepozi\xc8\x9bional (Au participat, la instalarea primului episcop) sau \xc3\xaenainte de \xc8\x99i copulativ (1200 de euro ca s\xc4\x83 st\xc4\x83m aici, \xc8\x99i \xc3\xaenc\xc4\x83 500 de euro...).\n_START_SECTION_\nOrtoepie\n_START_PARAGRAPH_\nGre\xc8\x99eli de pronun\xc8\x9bie apar foarte frecvent la numeralele \xc8\x99aptesprezece, optsprezece, dou\xc4\x83zecilea (rostite \xc8\x99aptisprezece, opt\xc3\xaesprezece, dou\xc4\x83zecelea). Adesea accentul cuvintelor este pus \xc3\xaen alte pozi\xc8\x9bii dec\xc3\xaet trebuie (prevederi, alibi, companii private). Cuvinte ca exact, executa, examina, \xc3\xaen care \xc3\xaen mod corect x se pronun\xc8\x9b\xc4\x83 [gz], s\xc3\xaent uneori rostite cu [ks]._NEWLINE_Ca o form\xc4\x83 de hipercorectitudine, formele verbului a fi \xc8\x99i pronumele personale care \xc3\xaencep cu litera e s\xc3\xaent adesea pronun\xc8\x9bate f\xc4\x83r\xc4\x83 preiotare (f\xc4\x83r\xc4\x83 un i semivocalic anterior): [eu], [este], [era].\n_START_SECTION_\nMorfologie\n_START_PARAGRAPH_\nO gre\xc8\x99eal\xc4\x83 morfologic\xc4\x83 frecvent\xc4\x83 este forma hibrid\xc4\x83 de imperfect a verbelor a vrea \xc8\x99i a voi: vroiam, vroia etc. De asemenea conjunctivul verbului a avea devine la unii vorbitori s\xc4\x83 aibe \xc3\xaen loc de s\xc4\x83 aib\xc4\x83. Verbul a trebui este uneori conjugat la persoana a III-a plural a indicativului prezent \xc3\xaen forma trebuiesc \xc3\xaen loc de trebuie. Numeroase gre\xc8\x99eli constau \xc3\xaen trecerea unor verbe de la conjugarea a II-a la conjugarea a III-a (vor apare, ne complacem, v-ar displace), dar \xc8\x99i invers (remarcat\xc4\x83 \xc3\xaen pronun\xc8\x9bii de genul spune\xc8\x9bi-mi, zice\xc8\x9bi-ne). \xc8\x98i alte verbe cap\xc4\x83t\xc4\x83 uneori forme incorecte: s\xc4\x83 perturbeze, s\xc4\x83 manifeste, \xc3\xaencetineaz\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en cazul substantivelor gre\xc8\x99elile cele mai frecvente privesc formele de plural \xc8\x99i cele de genitiv-dativ: victimile, produsuri, respectiv domeniul medicinii, regele zgurei, din cauza cenu\xc8\x99ii, familia sorei, orele amiezei. Dintre adjective cel mai adesea este declinat gre\xc8\x99it ultim: ultimile sondaje, ultimile meciuri. Se face foarte des confuzie \xc3\xaentre adjectivele minim, maxim \xc8\x99i adverbele sau substantivele corespunz\xc4\x83toare minimum, maximum, de exemplu maxim 140 \xc3\xaen loc de maximum 140 sau adrenalina e la maxim \xc3\xaen loc de adrenalina e la maximum.\n_START_SECTION_\nSintax\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nUna dintre erorile de sintax\xc4\x83 cele mai frecvente este omiterea prepozi\xc8\x9biei pe din fa\xc8\x9ba pronumelui relativ care cu func\xc8\x9bie de complement direct, de exemplu cu textele care le ave\xc8\x9bi \xc3\xaen loc de cu textele pe care le ave\xc8\x9bi._NEWLINE_Cealalt\xc4\x83 mare grup\xc4\x83 de gre\xc8\x99eli sintactice const\xc4\x83 \xc3\xaen dezacorduri de diverse tipuri: \xc3\xaentre subiect \xc8\x99i predicat, \xc3\xaentre adjectivele numerale \xc8\x99i substantivele determinate, dezacordul \xc3\xaen caz al adjectivul feminin singular pus \xc3\xaen forma de nominativ \xc3\xaen loc de genitiv, dezacordul pronumelor al, care \xc8\x99i dubl\xc4\x83rii clitice etc. Uneori dublarea clitic\xc4\x83 lipse\xc8\x99te cu des\xc4\x83v\xc3\xaer\xc8\x99ire: ei avertizeaz\xc4\x83 pe turi\xc8\x99ti s\xc4\x83 nu se aventureze \xc3\xaen loc de ei \xc3\xaei avertizeaz\xc4\x83 pe turi\xc8\x99ti s\xc4\x83 nu se aventureze._NEWLINE_Se mai \xc3\xaent\xc3\xaelne\xc8\x99te, \xc3\xaen special la vorbitorii din Muntenia, folosirea adverbului dec\xc3\xaet \xc3\xaen construc\xc8\x9bii afirmative, \xc3\xaen locul adverbului numai._NEWLINE_\xc3\x8en construc\xc8\x9biile cu numerale este frecvent\xc4\x83 omiterea prepozi\xc8\x9biei de la numere \xc3\xaencep\xc3\xaend cu 20, \xc3\xaen special \xc3\xaen scris: 122 dolari pe baril \xc3\xaen loc de 122 de dolari pe baril._NEWLINE_\xc3\x8en numeroase cazuri \xc3\xaen loc de ca, folosit cu sensul de \xc3\xaen calitate de, apare \xc3\xaen mod gre\xc8\x99it ca \xc8\x99i: Ce ai \xc3\xaentreba-o tu ca \xc8\x99i reporter._NEWLINE_Gre\xc8\x99eala cea mai frecvent\xc4\x83 de topic\xc4\x83 prive\xc8\x99te adverbul mai, care \xc3\xaen mod normal trebuie s\xc4\x83 stea \xc3\xaentre pronumele personal \xc8\x99i verb, dar care la unii vorbitori este antepus pronumelui: Poate mai ne vedem \xc3\xaen loc de Poate ne mai vedem._NEWLINE_Se remarc\xc4\x83 r\xc4\x83sp\xc3\xaendirea unui stil telegrafic, \xc3\xaen care raporturile sintactice dintre componentele unui grup nominal nu mai s\xc3\xaent marcate prin desinen\xc8\x9bele, prepozi\xc8\x9biile sau articolele necesare: reprezentant cas\xc4\x83 pariuri \xc3\xaen loc de reprezentantul casei de pariuri._NEWLINE_Conjunc\xc8\x9bia s\xc4\x83 este uneori \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 gre\xc8\x99it cu ca s\xc4\x83: dac\xc4\x83 vre\xc8\x9bi ca s\xc4\x83 v\xc4\x83 \xc3\xaenscrie\xc8\x9bi._NEWLINE_De\xc8\x99i adverbul \xc8\x99i forma sa superlativ\xc4\x83 nu se acord\xc4\x83, se \xc3\xaent\xc3\xaelnesc foarte frecvent forme acordate precum forma\xc8\x9bia cea mai bine clasat\xc4\x83 din Rom\xc3\xa2nia \xc3\xaen loc de forma\xc8\x9bia cel mai bine clasat\xc4\x83 din Rom\xc3\xa2nia.\n_START_SECTION_\nLexic \xc8\x99i semantic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nO gre\xc8\x99eal\xc4\x83 de semantic\xc4\x83 foarte adesea \xc3\xaent\xc3\xaelnit\xc4\x83 este pleonasmul: un procent de 5 la sut\xc4\x83, mai poate fi posibil\xc4\x83, pe tema subiectului nostru de ast\xc4\x83zi, vreo aproximativ etc._NEWLINE_Ia amploare fenomenul de utilizare a unor cuvinte engleze\xc8\x99ti chiar \xc8\x99i \xc3\xaen situa\xc8\x9biile \xc3\xaen care exist\xc4\x83 un echivalent \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83: job, shopping, updatat etc. S\xc3\xaent foarte prezente \xc8\x99i \xc3\xaemprumuturile masive din limbi str\xc4\x83ine, \xc3\xaen special din englez\xc4\x83 \xc3\xaen domeniile tehnice \xc3\xaen care nu exist\xc4\x83 cuvinte echivalente rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti.'