b'\n_START_ARTICLE_\nGu\xc8\x99ter v\xc4\x83rgat\n_START_SECTION_\nR\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea\n_START_PARAGRAPH_\nArealul gu\xc8\x99terului v\xc4\x83rgat se \xc3\xaentinde pe litoralul Croa\xc8\x9biei, \xc3\xaen Bosnia-Her\xc8\x9begovina, Serbia, Muntenegru, la est \xc3\xaen Bulgaria, sud-estul Rom\xc3\xa2nia, Albania, Macedonia, Grecia (inclusiv \xc3\xaen Insulele Ionice \xc8\x99i multe insulele din Marea Egee, inclusiv Creta, Lesbos \xc8\x99i Rodos), precum \xc8\x99i \xc3\xaen vestul \xc8\x99i centrul Turciei._NEWLINE_A fost g\xc4\x83sit\xc4\x83 \xc3\xaen urm\xc4\x83toarele \xc8\x9b\xc4\x83ri: Albania, Bosnia \xc8\x99i Her\xc8\x9begovina, Bulgaria, Croa\xc8\x9bia, Grecia, Macedonia, Muntenegru, Rom\xc3\xa2nia, Serbia, Turcia._NEWLINE_Este o specie politipic\xc4\x83 \xc8\x99i cuprinde 9 subspecii (Lacerta trilineata cariensis, Lacerta trilineata citrovittata, Lacerta trilineata diplochondrodes, Lacerta trilineata dobrogica, Lacerta trilineata galatiensis, Lacerta trilineata hansschweizeri, Lacerta trilineata major, Lacerta trilineata polylepidota, Lacerta trilineata trilineata). Subspecia gu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean (Lacerta trilineata dobrogica) tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia, \xc3\xaen estul Bulgariei (mai ales pe litoralul M\xc4\x83rii Negre) \xc8\x99i, probabil, \xc3\xaen Turcia european\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nR\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en Rom\xc3\xa2nia aceast\xc4\x83 \xc8\x99op\xc3\xa2rla este destul de rar\xc4\x83, g\xc4\x83sindu-se numai \xc3\xaen Dobrogea (Bugeac, Mangalia, Cernavod\xc4\x83, Techirghiol, N\xc4\x83vodari, Casimcea, Jurilovca, Elena Pavel, Atmagea, M\xc4\x83cin, Somova, Tulcea etc.).\n_START_SECTION_\nDescrierea\n_START_PARAGRAPH_\nEste de m\xc4\x83rimea gu\xc8\x99terului. Lungimea total\xc4\x83 (cap + trunchi + coad\xc4\x83) 90-317 mm, lungimea cap + trunchi p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 137 mm, lungimea cozii 172-236 mm. Are botul conic, relativ \xc3\xaenalt, rotunjit la v\xc3\xa2rf, partea posterioar\xc4\x83 a capului slab dilatat\xc4\x83 \xc3\xaen regiunea temporal\xc4\x83. Coada foarte lung\xc4\x83 \xc8\x99i sub\xc8\x9bire. Nara este m\xc4\x83rginit\xc4\x83 de cinci scuturi (rostral, nazal, primul supralabial \xc8\x99i dou\xc4\x83 postnazale). De cele mai multe ori exist\xc4\x83 cinci perechi de scuturi inframaxilare. Solzii dorsali sunt hexagonali, vizibil carena\xc8\x9bi, mai \xc3\xaengu\xc8\x99ti pe spate \xc8\x99i se l\xc4\x83\xc8\x9besc spre flancuri \xc8\x99i sunt dispu\xc8\x99i \xc3\xaen c\xc3\xa2te 37-49 \xc3\xaentr-un \xc8\x99ir transversal la mijlocul corpului. Are 13-17 pori femurali. Scuturile temporale sunt relativ numeroase (\xc3\xaen num\xc4\x83r de 14-36, \xc3\xaen medie 23) \xc8\x99i destul de mari, iar scuturile ventrale sunt dispuse \xc3\xaen opt \xc8\x99iruri.\n_START_SECTION_\nColoritul\n_START_PARAGRAPH_\nPuii \xc8\x99i juvenilii au pe un fond brun-bronzat deschis (dup\xc4\x83 eclozare), care se \xc3\xaenchide cu v\xc3\xa2rsta, cinci dungi dorso-laterale longitudinale paralele, verzi-g\xc4\x83lbui sau albe-g\xc4\x83lbui \xe2\x80\x93 2 supraciliare, 2 suboculare \xc8\x99i una vertebral\xc4\x83. Dungile au l\xc4\x83\xc8\x9bimea de 2-3 solzi. Dungile supraciliare \xc3\xaencep de la primul scut supraocular, cele suboculare \xc3\xaencep de la scutul subocular; ambele dungi se termin\xc4\x83 \xc3\xaen regiunea membrelor posterioare. Dunga vertebral\xc4\x83, care se \xc3\xaentinde de-a lungul coloanei vertebrale, \xc3\xaencepe la puii proasp\xc4\x83t ecloza\xc8\x9bi de la scutul occipital, la exemplarele mai v\xc3\xa2rstnice la interval de 3-5 mm de la scutul occipital. Pileusul (partea superioar\xc4\x83 a capului) la pui \xc8\x99i juvenili este brun uniform, laturile g\xc3\xa2tului la \xc3\xaenceput sunt galben \xc3\xaenchise, apoi verzi, iar \xc3\xaen stare adult\xc4\x83, la masculi, albastre._NEWLINE_Masculii adul\xc8\x9bi au spatele verde-g\xc4\x83lbui sau verde-smarald, cu numeroase puncte punctiforme negre (fiecare solz are o pat\xc4\x83 neagr\xc4\x83). Pileus cu o marmora\xc8\x9bie neagr\xc4\x83 pe un fond verde deschis; uneori poate predomina elementul \xc3\xaenchis, d\xc3\xa2nd aspectul unei marmora\xc8\x9bii verde deschis pe un fond \xc3\xaenchis. Laturile g\xc3\xa2tului, \xc3\xaentre timpan \xc8\x99i guler, sunt de un albastru-deschis (form\xc3\xa2nd peruzea), gu\xc8\x99a \xc3\xaens\xc4\x83 nu este niciodat\xc4\x83 albastr\xc4\x83. Abdomenul este galben, f\xc4\x83r\xc4\x83 pete, uneori verzui spre flancuri. Uneori zona axilar\xc4\x83 \xc8\x99i o treime din flancuri au o culoare albastr\xc4\x83 sau albastr\xc4\x83-cenu\xc8\x99ie._NEWLINE_Masculii semiadul\xc8\x9bi p\xc4\x83streaz\xc4\x83 dungile dorsale deschise, care caracterizeaz\xc4\x83 puii, adic\xc4\x83 pe un fond verde au cinci dungi deschise, mai mult sau mai pu\xc8\x9bin evidente._NEWLINE_Femelele adulte au spatele v\xc4\x83rgat de culoare verde sau brun, cu cinci dungi dorso-laterale deschise longitudinale, galbene-verzui - una median\xc4\x83 (dunga vertebral\xc4\x83) se \xc3\xaentinde de-a lungul coloanei vertebrale \xc8\x99i 4 linii laterale pe laturile corpului. Femelele mai b\xc4\x83tr\xc3\xa2ne \xc3\xae\xc8\x99i pot pierde dungile dorso-laterale \xc8\x99i au spatele verde, cu pete negre mai accentuate dec\xc3\xa2t la masculi; aceste pete se pot contopi uneori \xc3\xaentr-un desen reticulat. Pileusul femelelor ca la mascul, uneori \xc8\x99i laturile g\xc3\xa2tului albastre. Femelele pot p\xc4\x83stra uneori desenul \xc8\x99i coloritul juvenililor, brun \xc3\xaenchis, cu cinci dungi deschise \xc8\x99i pileus brun uniform.\n_START_SECTION_\nHabitatul\n_START_PARAGRAPH_\nGu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen locuri mai xerofile (uscate) dec\xc3\xa2t gu\xc8\x99terul obi\xc8\x99nuit (Lacerta viridis viridis), evit\xc3\xa2nd lumini\xc8\x99urile p\xc4\x83durilor sau lizierele, dar manifest\xc4\x83 un anumit grad de petrofilie, fiind \xc3\xaent\xc3\xa2lnit adesea \xc3\xaen zona st\xc3\xa2ncoas\xc4\x83. Cu toate c\xc4\x83 prefer\xc4\x83 locurile mai uscate, el este \xc3\xaentotdeauna g\xc4\x83sit \xc3\xaen proximitatea apei (p\xc3\xa2r\xc3\xa2u, balt\xc4\x83, lac)._NEWLINE_Gu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean populeaz\xc4\x83 viroagele \xc8\x99i r\xc3\xa2pele colinelor \xc8\x99i dealurilor dobrogene, cu sol de loess depus peste aflorimentele de roc\xc4\x83 (calcare triasice, sarma\xc8\x9biene, cretacice sau \xc8\x99isturi verzi paleozoice) care ies la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 din loc \xc3\xaen loc, form\xc3\xa2nd zone de st\xc3\xa2nc\xc4\x83rie._NEWLINE_Poate fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnit pe unele pante \xc3\xaenierbate de pe malul micilor p\xc3\xa2raie dobrogene (derele), sau cele ce coboar\xc4\x83 spre vreun lac, uneori chiar \xc3\xaen plin\xc4\x83 step\xc4\x83 sau \xc3\xaen culturi \xc8\x99i vii \xc3\xaenvecinate cu biotopul principal._NEWLINE_Ca ad\xc4\x83posturi servesc galeriile pe care le sap\xc4\x83 la ad\xc4\x83postul vegeta\xc8\x9biei de arbu\xc8\x99ti: tufelor de p\xc4\x83ducel (Crataegus) sau chiar \xc3\xaen masive de ciulini. Uneori folose\xc8\x99te galeriile de roz\xc4\x83toare p\xc4\x83r\xc4\x83site. \xc3\x8en zonele st\xc3\xa2ncoase se ad\xc4\x83poste\xc8\x99te \xc3\xaen fisuri \xc8\x99i pe sub pietre.\n_START_SECTION_\nComportamentul\n_START_PARAGRAPH_\nGu\xc8\x99terii v\xc4\x83rga\xc8\x9bi dobrogeni se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc de obicei izola\xc8\x9bi, indivizii p\xc4\x83str\xc3\xa2nd distan\xc8\x9be suficient de mari \xc3\xaentre ei, dar fiind \xc3\xaens\xc4\x83 destul de numero\xc8\x99i \xc3\xaen biotopul respectiv._NEWLINE_Hiberneaz\xc4\x83 din octombrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen aprilie, fiind activi din aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen octombrie_NEWLINE_Gu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean este o \xc8\x99op\xc3\xa2rl\xc4\x83 destul de sperioas\xc4\x83, care la cea mai mic\xc4\x83 primejdie se refugiaz\xc4\x83 \xc3\xaen galerii sau se ca\xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83 c\xc3\xa2\xc8\x9biva metri pe pere\xc8\x9bii de loess ori de st\xc3\xa2nc\xc4\x83._NEWLINE_Gu\xc8\x99terii v\xc4\x83rga\xc8\x9bi pot fi prin\xc8\x99i cel mai u\xc8\x99or prin s\xc4\x83parea galeriilor \xc3\xaen care au p\xc4\x83truns sau pe sub pietre._NEWLINE_Gu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean tr\xc4\x83ie\xc8\x99te adesea \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu gu\xc8\x99terul comun (Lacerta viridis viridis), \xc8\x99op\xc3\xa2rla de iarb\xc4\x83 (Podarcis tauricus tauricus), \xc8\x99arpele r\xc4\x83u (Dolichophis caspius) \xc8\x99i broasca \xc8\x9bestoas\xc4\x83 de uscat dobrogean\xc4\x83 (Testudo graeca ibera).\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nSe hr\xc4\x83ne\xc8\x99te cu diferite artropode, dar mai ales cu ortoptere (l\xc4\x83custe) care joac\xc4\x83 un rol important \xc3\xaen hrana lor. \xc3\x8en captivitate \xc8\x99oarecii nou-n\xc4\x83scu\xc8\x9bi constituie de asemeni o hran\xc4\x83 binevenit\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nDu\xc8\x99manii naturali\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalii du\xc8\x99manii naturali sunt \xc8\x99arpele r\xc4\x83u (Dolichophis caspius) \xc8\x99i p\xc4\x83s\xc4\x83rile r\xc4\x83pitoare.\n_START_SECTION_\nParazi\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nPrintre parazi\xc8\x9bi se num\xc4\x83r\xc4\x83 acarianul Trombicula hasei Feider, 1958 (din suprafamilia Gamasoidea).\n_START_SECTION_\nReproducerea\n_START_PARAGRAPH_\nFemele cu ou\xc4\x83 dezvoltate se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc la finele lunii iunie. Ponta este depus\xc4\x83 de femele \xc3\xaen locuri ascunse \xc3\xaen iunie-iulie \xc8\x99i este format\xc4\x83 din 12-20 de ou\xc4\x83 roz-g\xc4\x83lbui, cu dimensiunile 15 x 11,5 mm._NEWLINE_Puii eclozeaz\xc4\x83 \xc3\xaen august-septembrie, \xc3\xaen captivitate, puii au eclozat \xc3\xaen octombrie. Puii proasp\xc4\x83t ecloza\xc8\x9bi m\xc4\x83soar\xc4\x83 \xc3\xaen total 78 mm, din care 31 mm reprezint\xc4\x83 lungimea cap + trunchi.\n_START_SECTION_\nImportan\xc8\x9ba\n_START_PARAGRAPH_\nSunt \xc8\x99op\xc3\xa2rle folositoare pentru agricultur\xc4\x83 deoarece se hr\xc4\x83nesc cu l\xc4\x83custe care provoac\xc4\x83 mari daune culturilor agricole.\n_START_SECTION_\nStarea de conservare\n_START_PARAGRAPH_\nEste o specie foarte rar\xc4\x83 \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia. Gu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean (Lacerta trilineata dobrogica) a fost semnalat p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent numai \xc3\xaen Dobrogea. Densitatea medie a popula\xc8\x9biilor a acestei \xc8\x99op\xc3\xa2rle \xc3\xaen zonele investigate de pe platoul continental al Dobrogei de Nord este de 4,06 exemplare/ha._NEWLINE_Deteriorarea, distrugerea \xc8\x99i fragmentarea habitatelor, extinderea suprafe\xc8\x9belor agricole \xc8\x99i de p\xc4\x83\xc8\x99unat, turismul \xc8\x99i urbanizarea, utilizarea pesticidelor \xc8\x99i a \xc3\xaengr\xc4\x83\xc8\x99\xc4\x83mintelor agricole, colectarea de c\xc4\x83tre localnici \xc8\x99i turi\xc8\x99ti sunt factorii principali ai sc\xc4\x83derii popula\xc8\x9biilor gu\xc8\x99terului v\xc4\x83rgat dobrogean._NEWLINE_\xc3\x8en Lista ro\xc8\x99ie global\xc4\x83 a IUCN este men\xc8\x9bionat\xc4\x83 ca o specie neamenin\xc8\x9bat\xc4\x83 cu dispari\xc8\x9bia (LC - least concern). \xc3\x8en Cartea Ro\xc8\x99ie a Vertebratelor din Rom\xc3\xa2nia este considerat\xc4\x83 ca o specie amenin\xc8\x9bat\xc4\x83 cu dispari\xc8\x9bia (EN - endangered)._NEWLINE_\xc3\x8en Rom\xc3\xa2nia gu\xc8\x99terul v\xc4\x83rgat dobrogean este protejat prin Legea Nr. 13 din 1993 pentru aderarea Rom\xc3\xa2niei la Conven\xc8\x9bia la Conven\xc8\x9bia de la Berna (Anexa II), Directiva Europeana 92/43/EEC a Consiliului Comunit\xc4\x83\xc8\x9bilor Europene (Anexa IV), Legea nr. 462/2001, emis\xc4\x83 de Parlamentul Rom\xc3\xa2niei, privind regimul ariilor naturale protejate, conservarea habitatelor naturale, a florei \xc8\x99i faunei s\xc4\x83lbatice (Anexa IV) \xc8\x99i Ordonan\xc8\x9ba de Urgen\xc8\x9b\xc4\x83 a Guvernului nr. 57/2007 privind regimul ariilor naturale protejate, conservarea habitatelor naturale, a florei \xc8\x99i faunei s\xc4\x83lbatice, aprobat\xc4\x83 cu modific\xc4\x83ri \xc8\x99i complet\xc4\x83ri ulterioare, fiind considerat\xc4\x83 o specie de interes comunitar care necesit\xc4\x83 o protec\xc8\x9bie strict\xc4\x83 (Anexa IV A).'