b'\n_START_ARTICLE_\nMunc\xc4\x83 decent\xc4\x83\n_START_SECTION_\nConcepte\n_START_PARAGRAPH_\nMunca (activitatea laboral\xc4\x83) decent\xc4\x83, sintetizeaz\xc4\x83 aspira\xc8\x9biile persoanelor pe perioada vie\xc8\x9bii lor laborale (pe durata "activit\xc4\x83\xc8\x9bii lor \xc3\xaen munc\xc4\x83"). \xc3\x8enseamn\xc4\x83 posibilitatea de accedere la o ocupa\xc8\x9bie productiv\xc4\x83 care s\xc4\x83 genereze un venit echitabil, s\xc4\x83 genereze securitate \xc3\xaen munc\xc4\x83, s\xc4\x83 genereze protec\xc8\x9bie social\xc4\x83 familiei (s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i poat\xc4\x83, lucr\xc4\x83torul \xc3\xaen discu\xc8\x9bie, \xc3\xaentre\xc8\x9bine familia), s\xc4\x83 genereze perspective mai bune de dezvoltare personal\xc4\x83 \xc8\x99i de integrare social\xc4\x83, s\xc4\x83 genereze acea libertate care sa le permit\xc4\x83 subiec\xc8\x9bilor s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i exprima opiniile, s\xc4\x83 se organizeze \xc8\x99i s\xc4\x83 participe la luarea acelor decizii care le influen\xc8\x9beaz\xc4\x83 via\xc8\x9ba, \xc8\x99i \xc3\xaen afara de asta, egalitate de \xc8\x99anse \xc8\x99i de tratament pentru toat\xc4\x83 lumea (fie femeie, fie b\xc4\x83rbat). \xc2\xa0_NEWLINE_Pentru ob\xc8\x9binerea acestui ambient denumit "munc\xc4\x83 decent\xc4\x83", unele dintre instrumentele pe care Serviciile Publice de Ocupare a Posturilor de Munc\xc4\x83 trebuie s\xc4\x83 le men\xc8\x9bin\xc4\x83, dezvolte \xc8\x99i aprofundeze sunt "Itinerariile Personalizate de Inser\xc8\x9bie", ca o modalitate de acordare a aten\xc8\x9biei personalizate \xc3\xaenspre a se gestiona politici active de ocupare c\xc3\xa2t mai efective \xc8\x99i c\xc3\xa2t mai afective._NEWLINE_\xc3\x8en ultimul deceniu al Secolului XX \xc8\x99i \xc3\xaen primul deceniu al secolului al XXI-lea, o bun\xc4\x83 parte dintre economiile europene, \xc3\xaempinse din urm\xc4\x83 de schimb\xc4\x83rile tehnologice, au cunoscut o profund\xc4\x83 restructurare. Globalizarea, erup\xc8\x9bia (explozia) societ\xc4\x83\xc8\x9bii informa\xc8\x9bionale, noile tehnologii de comunicare \xc8\x99i apari\xc8\x9bia unei noi rela\xc8\x9bii capital/munc\xc4\x83, au accelerat ter\xc8\x9biarizarea economiei \xc8\x99i cu siguran\xc8\x9b\xc4\x83 a f\xc4\x83cut s\xc4\x83 dispar\xc4\x83 industria grea \xc8\x99i o mare parte din industria manufacturier\xc4\x83. Acest lucru a declan\xc8\x99at o dramatic\xc4\x83 relocare a resurselor de la un sector la altul (inclusiv a resurselor umane \xc8\x99i laborale). Milioane de lucr\xc4\x83tori au ajuns sa \xc3\xaengroa\xc8\x99e r\xc3\xa2ndurile \xc8\x99omajului._NEWLINE_Ne confrunt\xc4\x83m cu o nou\xc4\x83 modernitate (Beck, 2006). O societate construit\xc4\x83 \xc3\xaen jurul valorii unei ordini post-tradi\xc8\x9bionale, \xc3\xaen care individul se vede supus influen\xc8\x9bei unui mediu social din ce \xc3\xaen ce mai amplu, mai global, dependent de consecin\xc8\x9ba unor evenimente \xc8\x99i influen\xc8\x9be \xc3\xaendep\xc4\x83rtate, care il afecteaz\xc4\x83 ca \xc8\x99i c\xc3\xa2nd acestea i-ar fi foarte aproape. Lucr\xc4\x83torul a fost convertit \xc3\xaen nomad, dislocat de orizonturile lui apropiate (de\xc8\x99i \xc3\xaenc\xc4\x83 mai p\xc4\x83streaz\xc4\x83 leg\xc4\x83turi puternice cu institu\xc8\x9bii, localit\xc4\x83\xc8\x9bi, familiari, cona\xc8\x9bionali), a fost deconectat de la geografia cunoscut\xc4\x83, \xc8\x99i de la experien\xc8\x9ba genera\xc8\x9biilor anterioare. Societatea - \xc8\x99i bine\xc3\xaen\xc8\x9beles, pia\xc8\x9ba muncii - se individualizeaz\xc4\x83._NEWLINE_Lucr\xc4\x83torii sunt constr\xc3\xa2n\xc8\x99i s\xc4\x83 accepte mobilitatea\xc2\xa0 geografic\xc4\x83 (sunt constr\xc3\xa2n\xc8\x99i la o via\xc8\x9b\xc4\x83 ambulant\xc4\x83) \xc8\x99i mobilitatea func\xc8\x9bional\xc4\x83 (schimbarea din mers a profesiunii), cum niciodat\xc4\x83 \xc3\xaenainte n-au mai fost constr\xc3\xa2n\xc8\x99i. Organizarea flexibil\xc4\x83 a produc\xc8\x9biei ii for\xc8\x9beaz\xc4\x83 la o continu\xc4\x83 schimbare \xc8\x99i la necesitatea de a-\xc8\x99i asuma riscuri. Trecem, de la\xc2\xa0o\xc2\xa0societate a muncii,\xc2\xa0la o\xc2\xa0societate a riscului, la o societate \xc3\xaen care se consolideaz\xc4\x83 precaritatea (s\xc4\x83r\xc4\x83cia), individualismul \xc8\x99i confuzia. Diferen\xc8\x9ba \xc3\xaentre societatea industrial\xc4\x83 \xc8\x99i cea a riscului const\xc4\x83 \xc3\xaen faptul c\xc4\x83 schimbar\xc4\x83m logica de produc\xc8\x9bie \xc8\x99i de distribu\xc8\x9bie a bog\xc4\x83\xc8\x9biei, cu logica de produc\xc8\x9bie \xc8\x99i de distribu\xc8\x9bie de riscului, considerat acesta ultimul, ca ansamblul de amenin\xc8\x9b\xc4\x83ri viitoare care depind de deciziile luate \xc3\xaen fiecare moment din prezent. Deciziile de luat sunt din ce \xc3\xaen ce mai dificile, mai complexe \xc8\x99i necesit\xc4\x83 din ce \xc3\xaen ce mai mult\xc4\x83 reflec\xc8\x9bie, informa\xc8\x9bie specializat\xc4\x83 \xc8\x99i, de multe ori, sprijin profesional.(Beck, 2007)_NEWLINE_Individualizarea \xc8\x99i flexibilizarea pie\xc8\x9bei de munc\xc4\x83 se extind, ca rezultat al sf\xc3\xa2r\xc8\x99itului societ\xc4\x83\xc8\x9bii industriale pe care o cunoscur\xc4\x83m dup\xc4\x83 al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial. Individul, care \xc3\xaenainte se structura din punct de vedere social, prin profesia sa, clasa social\xc4\x83 \xc8\x99i capacitatea de consum, se vede acum eliberat, dar \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp obligat, de a alege totul, de a-\xc8\x99i construi propria biografie, \xc3\xaentr-o specie de bricolaj\xc2\xa0care \xc3\xaensumeaz\xc4\x83 identitatea, cariera profesional\xc4\x83 \xc8\x99i caracterul._NEWLINE_Lucr\xc4\x83torul, sprijinit doar pe calificarea sa (pe capacitatea sa profesional\xc4\x83), trebuie s\xc4\x83 ia decizii care s\xc4\x83 ii permit\xc4\x83 s\xc4\x83 se adapteze la un viitor incert. Va trebui s\xc4\x83 fac\xc4\x83 asta de o form\xc4\x83 responsabil\xc4\x83 \xc8\x99i autonom\xc4\x83, si va avea nevoie de orientare (\xc3\xaendrumare), de informare \xc8\x99i de ajutor de specialitate. Aceasta este una dintre cele mai clare simptome ale unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi incerte, flexibile \xc8\x99i individualizate. \xc3\x8en acest sens, o nou\xc4\x83 propunere este cunoscut\xc4\x83 ca "pia\xc8\x9ba de munc\xc4\x83 tranzi\xc8\x9bional\xc4\x83"; o nou\xc4\x83 abordare, care ofer\xc4\x83 instrumente pentru gestionarea riscurilor, pe toat\xc4\x83 durata vie\xc8\x9bii lucr\xc4\x83torului. Putem defini "pie\xc8\x9bele de munc\xc4\x83 tranzi\xc8\x9bionale" ca pe acelea care permit \xc8\x99i promoveaz\xc4\x83 nomadismul (itineran\xc8\x9ba, mobilitatea) lucr\xc4\x83torilor pe durata diferitelor situa\xc8\x9bii laborale, intre care figureaz\xc4\x83 tranzi\xc8\x9bii \xc3\xaentre perioadele de ocupa\xc8\x9bie laboral\xc4\x83 \xc8\x99i cele de \xc8\x99omaj, schimbarea de la o intreprindere la alta, schimbare de ocupa\xc8\x9bii, diferite tipuri de contract, munc\xc4\x83 remunerat\xc4\x83 sau voluntar\xc4\x83. Se trateaz\xc4\x83 de o viziune a pie\xc8\x9bei \xc3\xaen termen de fluxuri \xc8\x99i nu de stocuri, o viziune care schimb\xc4\x83 radical conceptul politicilor stadiului de bun\xc4\x83stare \xc8\x99i, desigur, politicile \xc3\xaen ce prive\xc8\x99te ocuparea for\xc8\x9bei de munc\xc4\x83, politici care deja nu mai pot fi concepute ca programe, ci, ca acompaniament. (Mercader, 2009)\n_START_SECTION_\nOrigine\n_START_PARAGRAPH_\nConceptul "munc\xc4\x83 decent\xc4\x83" a fost introdus de c\xc4\x83tre Juan Somav\xc3\xada, \xc3\xaen primul s\xc4\x83u raport \xc3\xaen calitate de Director General al Organiza\xc8\x9biei Interna\xc8\x9bionale a Muncii (OIM) \xc3\xaen 1999._NEWLINE_Termenul a fost introdus ca r\xc4\x83spuns la deteriorarea drepturilor lucr\xc4\x83torilor, deteriorare care s-a \xc3\xaenregistrat \xc3\xaen \xc3\xaentreaga lume \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu\xc2\xa0decada anilor 90, ca urmare a procesului de globalizare \xc8\x99i a necesit\xc4\x83\xc8\x9bii de a aborda dimensiunea social\xc4\x83 a globaliz\xc4\x83rii.'