b'\n_START_ARTICLE_\nIstoria exegetic\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei\n_START_SECTION_\nMomentul 1924 / Dumitru Caracostea\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anul 1924, Dumitru Caracostea (1879-1964) public\xc4\x83, \xc3\xaen Convorbiri literare, cea de-a doua parte a studiului Miori\xc8\x9ba \xc3\xaen Moldova, Muntenia \xc8\x99i Oltenia. Obiec\xc8\x9biile d-lui Densu\xc8\x99ianu. Totaliz\xc4\x83ri, dup\xc4\x83 ce, \xc3\xaen 1915, publicase, \xc3\xaen aceea\xc8\x99i revist\xc4\x83, o lucrare ale c\xc4\x83rei concluzii erau amendate de caracterul regional al cercet\xc4\x83rii (\xe2\x80\x9eMiori\xc8\x9ba \xc3\xaen Moldova\xe2\x80\x9d). Din scrierile lui D. Caracostea r\xc4\x83zbate prima sintez\xc4\x83 ca urmare a cercet\xc4\x83rii motivului mioritic \xc3\xaen largi spa\xc8\x9bii geografice. Astfel, el redacteaz\xc4\x83 o schi\xc8\x9b\xc4\x83 genetic\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei, \xc3\xaen patru faze: c\xc3\xa2ntec liric cu circula\xc8\x9bie independent\xc4\x83 (testamentul), colindul transilvan, episodul oii n\xc4\x83zdr\xc4\x83vane, respectiv episodul maicii b\xc4\x83tr\xc3\xa2ne \xc8\x99i alegoria mor\xc8\x9bii. Tot el este cel care utilizeaz\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 termenul de testament al ciobanului. \xc3\x8en linii mari, aceast\xc4\x83 teorie \xc3\xae\xc8\x99i va dovedi valabilitatea \xc3\xaen timp, fapt confirmat \xc8\x99i de concluziile fochiene._NEWLINE_O lucrare cu caracter monografic avea s\xc4\x83 apar\xc4\x83 \xc3\xaen 1922-1923 sub semn\xc4\x83tura lui Ovid Densu\xc8\x99ianu (1873-1938) \xe2\x80\x93 Via\xc8\x9ba p\xc4\x83storeasc\xc4\x83 \xc3\xaen poezia noastr\xc4\x83 popular\xc4\x83, care reinterpreteaz\xc4\x83 \xc3\xaentreg scenariul mioritic dintr-o perspectiv\xc4\x83 etnografic\xc4\x83 specific pastoral\xc4\x83, pun\xc3\xa2nd accentul pe rivalitatea economic\xc4\x83 dintre ciobani, afla\xc8\x9bi pe drumurile de transhuman\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en anexele lucr\xc4\x83rii, autorul reune\xc8\x99te 44 de texte mioritice deja publicate. Ipoteza lui O. Densu\xc8\x99ianu i-a sugerat lui Mihail Sadoveanu (1880-1961) tema romanului Baltagul(1930) care, se \xc8\x99tie, porne\xc8\x99te de la motivul din balada Miori\xc8\x9ba (relat\xc3\xa2nd modul \xc3\xaen care so\xc8\x9bia unui cioban ucis pe drumurile de transhuman\xc8\x9b\xc4\x83 reu\xc8\x99e\xc8\x99te s\xc4\x83 descopere crima \xc8\x99i pe uciga\xc8\x99i)._NEWLINE_Un studiu ap\xc4\x83rut la Paris \xc3\xaen 1925 \xe2\x80\x93 Le mort-mariage - une particularit\xc3\xa9 du folklore balkanique \xe2\x80\x93 \xc3\xael va situa pe autor (Ion Mu\xc8\x99lea) \xc3\xaen postura de precursor al cercet\xc4\x83rii riturilor funerare ale tinerilor nelumi\xc8\x9bi, rit identificat \xc3\xaen versiunea balad\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei. At\xc3\xa2t C. Br\xc4\x83iloiu, c\xc3\xa2t \xc8\x99i A. Fochi \xc3\xaei vor \xc3\xaemp\xc4\x83rt\xc4\x83\xc8\x99i exegeza._NEWLINE_Prima culegere masiv\xc4\x83 de folclor cuprinz\xc3\xa2nd exclusiv texte mioritice avea s\xc4\x83 apar\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1930, rod al expedi\xc8\x9biilor folcloristului Ion Diaconu (1903-1984) \xe2\x80\x93 \xc8\x9ainutul Vrancei, I, Bucure\xc8\x99ti, Atelierele grafice Socec \xe2\x80\x93 \xc8\x99i con\xc8\x9bine 91 de texte convorbiri (documentare) \xc3\xaen transcriere diacritic\xc4\x83, \xc3\xaenso\xc8\x9bite de note critice. (Aceast\xc4\x83 colec\xc8\x9bie de texte va fi inclus\xc4\x83 mai t\xc3\xa2rziu \xc3\xaen monografia \xc8\x9ainutul Vrancei: Etnografie \xe2\x80\x93 Folklor \xe2\x80\x93 Diatectologie, volumele I \xc8\x99i II, Editura pentru Literatur\xc4\x83, Bucure\xc8\x99ti, 1969 (redactor Ioan \xc8\x98erb). \xc3\x8en 1989 vor ap\xc4\x83rea volumele III \xc8\x99i IV, la Editura Minerva (edi\xc8\x9bie de Paula Diaconu B\xc4\x83lan \xe2\x80\x93 fiica folcloristului).) \xc3\x8en 1931, H. Sanielevici (1875-1951) lanseaz\xc4\x83 o nou\xc4\x83 teorie potrivit c\xc4\x83reia \xe2\x80\x9eeroul Miori\xc8\x9bei era un Zamolxis\xe2\x80\x9d (H. Sanielevici, Miori\xc8\x9ba sau patimile unui Zamolxis, \xc3\xaen Adev\xc4\x83rul literar \xc8\x99i artistic.\n_START_SECTION_\nMomentul 1936 / Lucian Blaga\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en anul \xc3\xaen care Lucian Blaga (1895-1961) devine membru al Academiei Rom\xc3\xa2ne (1936), acesta public\xc4\x83, la Bucure\xc8\x99ti, un amplu \xc8\x99i controversat studiu numit Spa\xc8\x9biul mioritic, inclus mai t\xc3\xa2rziu \xc3\xaen [Trilogia culturii (1944). De\xc8\x99i abordarea sa este pur teoretic\xc4\x83, istoria Miori\xc8\x9bei intr\xc4\x83 astfel definitiv pe un alt f\xc4\x83ga\xc8\x99. Lucian Blaga este, f\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaendoial\xc4\x83, promotorul specificit\xc4\x83\xc8\x9bii baladei Miori\xc8\x9ba \xc3\xaen raport cu spiritualitatea rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en 1941 apare lurarea Istoria literaturii rom\xc3\xa2ne de la origini \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent, unde George C\xc4\x83linescu (1899-1965) clasific\xc4\x83, analizeaz\xc4\x83 \xc8\x99i cerne valorile literare. De\xc8\x99i nu urm\xc4\x83re\xc8\x99te fenomenul folcloristic dec\xc3\xa2t \xc3\xaen maniera \xc3\xaen care acesta a constituit o surs\xc4\x83 de inspira\xc8\x9bie pentru scriitori \xc8\x99i poe\xc8\x9bi, George C\xc4\x83linescu g\xc4\x83se\xc8\x99te pentru Miori\xc8\x9ba un discurs lapidar dar genial, inser\xc3\xa2nd-o \xc3\xaen ciclul celor patru mituri ale literaturii rom\xc3\xa2ne: \xe2\x80\x9eAl doilea mit, cu ecoul cel mai larg, e Miori\xc8\x9ba, cu punctul de plecare \xc3\xaen c\xc3\xa2ntecul b\xc4\x83tr\xc3\xa2nesc publicat de Vasile Alecsandri. Propor\xc8\x9biile mitului au crescut \xc3\xaen vremea din urm\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaentr-at\xc3\xa2t, \xc3\xaenc\xc3\xa2t s-au f\xc4\x83cut compar\xc4\x83ri cu Divina Comedia \xc8\x99i mul\xc8\x9bi \xc3\xael socotesc ca moment ini\xc8\x9bial al oric\xc4\x83rei culturi autohtone. Aici e simbolizat\xc4\x83 existen\xc8\x9ba pastoral\xc4\x83 a poporului rom\xc3\xa2n \xc8\x99i chiar unitatea lui \xc3\xaen mijlocul real al \xc8\x9b\xc4\x83rii reprezentat de lan\xc8\x9bul carpatic\xe2\x80\x9d.(G. C\xc4\x83linescu, op. cit., p. 58.)_NEWLINE_La un an dup\xc4\x83 apari\xc8\x9bia Istoriei\xe2\x80\xa6 lui G. C\xc4\x83linescu, dramaturgul Victor Eftimiu (1889-1972) contest\xc4\x83 valoarea Miori\xc8\x9bei \xc8\x99i propune s\xc4\x83 fie scoas\xc4\x83 \xe2\x80\x9edin toate c\xc4\x83r\xc8\x9bile de cetire\xe2\x80\x9d . (Victor Eftimiu, Amintiri \xc8\x99i polemici, 1942, reluat \xc3\xaen Adev\xc4\x83rul, nr. 17.175, 1948, apud I. Diaconu, \xc8\x9ainutul Vrancei, IV, Editura Minerva, Bucure\xc8\x99ti, 1989, p. 349). A\xc8\x99a cum s-a \xc3\xaent\xc3\xa2mplat cu toate aprecierile contraproductive, articolul lui V. Eftimiu a fost ignorat \xc3\xaen mod unanim._NEWLINE_\xc3\x8en 1946, etnomuzicologul Constantin Br\xc4\x83iloiu public\xc4\x83, la Geneva, exegeza Sur une ballade roumaine: La Mioritza, pe care o redacteaz\xc4\x83 pornind de la mai multe coordonate: anchetele de teren, studiul lui I. Mu\xc8\x99lea (1925) \xc8\x99i interpretarea metafizic\xc4\x83, datorat\xc4\x83 \xc3\xaendeosebi lui L. Blaga (1936). Mircea Eliade \xe2\x80\x93 dar \xc8\x99i A. Fochi (1964) \xe2\x80\x93 \xc3\xaei va dedica lui C. Br\xc4\x83iloiu un capitol aparte, socotind c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 lucrare marcheaz\xc4\x83 o dat\xc4\x83 important\xc4\x83 \xc3\xaen istoria interpret\xc4\x83rilor mioritice, impun\xc3\xa2nd o orientare antimetafizic\xc4\x83 \xc8\x99i antimistic\xc4\x83 \xe2\x80\x9e\xc8\x99i mai constituie, pe deasupra, un document pre\xc8\x9bios pentru istoria ideilor \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia modern\xc4\x83\xe2\x80\x9d . Br\xc4\x83iloiu realizeaz\xc4\x83 un studiu de caz, pornind de la credin\xc8\x9bele \xc8\x99i ritualurile funerare rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti, respectiv nun\xc8\x9bile postume ale tinerilor mor\xc8\x9bi celibatari, l\xc4\x83murind astfel definitiv (dup\xc4\x83 I. Mu\xc8\x99lea) misterioasa alegorie nunt\xc4\x83-moarte, episod prezent exclusiv \xc3\xaen versiunea balad\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei.\n_START_SECTION_\nMomentul 1964 / Adrian Fochi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en monografia Miori\xc8\x9ba \xe2\x80\x93 tipologie, circula\xc8\x9bie, genez\xc4\x83, texte (Adrian Fochi), publicat\xc4\x83 sub auspiciile Editurii Academiei Rom\xc3\xa2ne (1964), A. Fochi (1920-1985) realizeaz\xc4\x83 o sintez\xc4\x83 a tuturor ipotezelor, teoriilor, tezelor \xc8\x99i ideilor legate de Miori\xc8\x9ba, corespunz\xc4\x83tor perioadei 1850-1950, propune o tipologie exhaustiv\xc4\x83 \xc8\x99i trece \xc3\xaen revist\xc4\x83 c\xc3\xa2teva repere ale fenomenului cultural generat de balad\xc4\x83. \xc3\x8en final insereaz\xc4\x83 prima antologie na\xc8\x9bional\xc4\x83 a variantelor din ambele versiuni (balad\xc4\x83 \xc8\x99i colind), o parte deja publicate, altele inedite, \xc3\xaen total 930 de documente (702 variante complete, 123 de fragmente \xc8\x99i 105 \xe2\x80\x9einforma\xc8\x9bii de circula\xc8\x9bie\xe2\x80\x9d) \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9elucru care este f\xc4\x83r\xc4\x83 precedent, at\xc3\xa2t \xc3\xaen folclorul rom\xc3\xa2nesc, c\xc3\xa2t \xc8\x99i \xc3\xaen cel mondial\xe2\x80\x9d, avea s\xc4\x83 afirme A. Fochi 16 ani mai t\xc3\xa2rziu, c\xc3\xa2nd num\xc4\x83rul variantelor trecuse de pragul de o mie.(A. Fochi, Miori\xc8\x9ba \xe2\x80\x93 texte poetice alese, Editura Minerva, Bucure\xc8\x99ti 1980, p. 23.)_NEWLINE_\xc3\x8en 1980, A. Fochi revine cu un compendium \xe2\x80\x93 Miori\xc8\x9ba, texte poetice alese (Editura Minerva, colec\xc8\x9bia Me\xc8\x99terul Manole, Bucure\xc8\x99ti, 1980) - unde schi\xc8\x9beaz\xc4\x83 un bilan\xc8\x9b a ceea ce \xc8\x99tim despre Miori\xc8\x9ba \xe2\x80\x9ela modul absolut sigur\xe2\x80\x9d, dar \xc8\x99i a ceea ce \xe2\x80\x9enu vom \xc8\x99ti niciodat\xc4\x83\xe2\x80\x9d. Reia principalele concluzii din edi\xc8\x9bia 1964 \xc8\x99i alc\xc4\x83tuie\xc8\x99te o antologie de 92 de texte provenind din Moldova, Dobrogea, Muntenia, Oltenia, Banat \xc8\x99i Transilvania, f\xc4\x83r\xc4\x83 a se raporta la un etalon tipologic. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 formul\xc4\x83, lucrarea a devenit accesibil\xc4\x83 unui segment larg de cititori, impun\xc3\xa2ndu-se ca una de referin\xc8\x9b\xc4\x83._NEWLINE_In 1985, Fochi \xc3\xae\xc8\x99i \xc3\xaencheie cariera pe t\xc4\x83r\xc3\xa2mul cercet\xc4\x83rii folclorului cu o ampl\xc4\x83 sintez\xc4\x83 (C\xc3\xa2ntecul epic tradi\xc8\x9bional al rom\xc3\xa2nilor), pe parcursul c\xc4\x83reia abordeaz\xc4\x83 Miori\xc8\x9ba din dou\xc4\x83 perspective interesante. Capitolul \xe2\x80\x9e\xc3\x8en c\xc4\x83utarea epocii de comunitate cultural\xc4\x83 str\xc4\x83rom\xc3\xa2n\xc4\x83\xe2\x80\x9d vizeaz\xc4\x83 geneza \xc8\x99i circula\xc8\x9bia textelor mioritice (prin raportare la variantele arom\xc3\xa2ne), iar capitolul \xe2\x80\x9eC\xc3\xa2teva capodopere \xc3\xaen lumina eternit\xc4\x83\xc8\x9bii\xe2\x80\x9d debuteaz\xc4\x83 cu unele aprecieri despre Miori\xc8\x9ba \xe2\x80\x93 un rezumat tematic, reluarea tezei \xe2\x80\x9emor\xc8\x9bii t\xc3\xa2n\xc4\x83rului nelumit\xe2\x80\x9d ca germene al textului, respectiv o teorie privind datarea.\n_START_SECTION_\nMomentul 1970 / Mircea Eliade\n_START_PARAGRAPH_\nMircea Eliade (1907-1986) public\xc4\x83, \xc3\xaen 1970, la Paris, prima edi\xc8\x9bie a volumul De la Zalmoxis la Genghis-Han \xe2\x80\x93 Studii comparative despre religiile \xc8\x99i folclorul Daciei \xc8\x99i Europei Occidentale, \xc3\xaen cuprinsul c\xc4\x83reia dedic\xc4\x83 un capitol distinct baladei Miori\xc8\x9ba \xe2\x80\x93 Mioara n\xc4\x83zdr\xc4\x83van\xc4\x83. Aprecierile \xc8\x99i notele autorului dovedesc faptul c\xc4\x83 principala surs\xc4\x83 de documentare \xc3\xaen acest subiect este monografia lui A. Fochi. M. Eliade nu se las\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 influen\xc8\x9bat de concluziile fochiene, pe care le amendeaz\xc4\x83 par\xc8\x9bial \xc3\xaentr-un mod subtil \xc8\x99i elaboreaz\xc4\x83 o construc\xc8\x9bie interpretativ\xc4\x83 original\xc4\x83 din prisma preocup\xc4\x83rilor sale \xc3\xaen descifrarea germenilor spiritualit\xc4\x83\xc8\x9bii omenirii: \xe2\x80\x9eInutil s\xc4\x83 preciz\xc4\x83m c\xc4\x83 demersul nostru este acela al unui istoric al religiilor\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Mircea Eliade nu \xc8\x99i-a propus s\xc4\x83 reconstituie istoria \xc8\x99i geneza baladei \xc8\x99i nici s-o analizeze \xc3\xaen contextul culturii populare rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti. Meritul s\xc4\x83u const\xc4\x83 \xc3\xaen inaugurarea unei direc\xc8\x9bii de cercetare, respectiv exegeza \xe2\x80\x9eadeziunii totale \xc8\x99i spontane a poporului rom\xc3\xa2n la frumuse\xc8\x9bile poetice \xc8\x99i la simbolisme, cu implica\xc8\x9biile lor rituale sau speculative, ale baladei\xe2\x80\x9d. (M. Eliade, ibidem, p. 249.) El a considerat c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eadev\xc4\x83rata problem\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc3\xaencepe cu aceast\xc4\x83 cercetare. Cu alte cuvinte, a configurat dimensiunile \xe2\x80\x9efenomenului mioritic\xe2\x80\x9d, privindu-l global, \xc3\xaen totalitatea sa, f\xc4\x83r\xc4\x83 a da aten\xc8\x9bie detaliilor care nasc polemici._NEWLINE_\xc3\x8encuraja\xc8\x9bi de teoria pro-transilv\xc4\x83nean\xc4\x83 a lui A. Fochi (1964), mai multi anali\xc8\x99ti vor aprofunda subtilit\xc4\x83\xc8\x9bile versiunii-colind. Mai \xc3\xaent\xc3\xa2i Dumitru Pop, \xc3\xaen 1965, prin studiul Pe marginea Miori\xc8\x9bei (\xc3\xaenso\xc8\x9bit de 32 de texte), apoi Ovidiu B\xc3\xa2rlea, \xc3\xaen 1969 \xe2\x80\x93 Colindatul \xc3\xaen Transilvania. Sub acelea\xc8\x99i auspicii favorabile versiunii-colind, Al. Amzulescu public\xc4\x83, peste zece ani, articolul Noi observa\xc8\x9bii despre Miori\xc8\x9ba colind (1979), valorific\xc3\xa2nd unele idei eliadiene despre scenariul unui ritual de ini\xc8\x9biere, specific pastoral._NEWLINE_\xc3\x8en deceniul nou\xc4\x83 se impun studiile lui Ion Talo\xc8\x99 \xe2\x80\x93 Miori\xc8\x9ba \xc3\xaen Transilvania (1981) dar, mai ales, Miori\xc8\x9ba \xc8\x99i vechile rituri funerare la rom\xc3\xa2ni (1983). Premisele cercet\xc4\x83rii lui I. Talo\xc8\x99 vizeaz\xc4\x83 caracterul arhaic al variantelor mioritice din Transilvania, prin prisma c\xc4\x83rora analizeaz\xc4\x83 aspectele unei \xe2\x80\x9ecurioase \xc3\xaenmorm\xc3\xa2nt\xc4\x83ri ciob\xc4\x83ne\xc8\x99ti\xe2\x80\x9d redeschiz\xc3\xa2nd, cu acest prilej, capitolul privind datarea Miori\xc8\x9bei din perspectivele \xe2\x80\x9ecredin\xc8\x9belor magico-religioase\xe2\x80\x9d (direc\xc8\x9bie punctat\xc4\x83 decisiv de M. Eliade \xc3\xaen 1970).'