b'\n_START_ARTICLE_\nPolitic\xc4\x83 de st\xc3\xa2nga\n_START_SECTION_\nTr\xc4\x83s\xc4\x83turi definitorii\n_START_PARAGRAPH_\nCa una dintre marile orient\xc4\x83ri politice \xc8\x99i ideologice ale epocii contemporane, st\xc3\xa2nga are \xc3\xaen centrul preocup\xc4\x83rilor sale ap\xc4\x83rarea drepturilor omului simplu, justi\xc8\x9bia social\xc4\x83, egalitatea (nu numai de \xc8\x99anse, ci \xc8\x99i in drepturi), nediscriminarea oamenilor dup\xc4\x83 ras\xc4\x83, na\xc8\x9bionalitate sau sex. Ea este expresia politic\xc4\x83 a altruismului, a iubirii omului de aproapele s\xc4\x83u, adic\xc4\x83 sensibilitate pentru suferin\xc8\x9bele \xc8\x99i aspira\xc8\x9biile celorlal\xc8\x9bi. St\xc3\xa2nga modern\xc4\x83 nu \xc3\xae\xc8\x99i vede \xc3\xaemplinite idealurile dec\xc3\xa2t \xc3\xaentr-o societate democratic\xc4\x83, \xc3\xaen care consultarea electoral\xc4\x83 are ca scop aflarea cerin\xc8\x9belor popula\xc8\x9biei, cucerirea puterii fiind calea prin care aceste aspira\xc8\x9bii pot fi traduse \xc3\xaen via\xc8\x9b\xc4\x83 de cei ale\xc8\x99i \xc3\xaen alegeri._NEWLINE_Una dintre ideile la care \xc8\x9bin adversarii st\xc3\xa2ngii moderne este c\xc4\x83 aceasta ar fi \xc3\xaenrudit\xc4\x83 cu comunismul. Istoria arat\xc4\x83 c\xc4\x83 sunt numeroase partidele \xc8\x99i mi\xc8\x99c\xc4\x83rile de st\xc3\xa2nga (social-democra\xc8\x9bi, sociali\xc8\x99ti, trotzki\xc8\x99ti, anarhi\xc8\x99ti etc.) care s-au opus cu fermitate autoritarismului comunist, aderen\xc8\x9bii lor \xc3\xaenfund\xc3\xa2nd pu\xc8\x99c\xc4\x83riile comuniste. Pornit ca o mi\xc8\x99care radical\xc4\x83 de st\xc3\xa2nga cu \xc8\x9beluri generoase, comunismul a degenerat \xc3\xaen URSS (iar dup\xc4\x83 acest model \xc8\x99i \xc3\xaen alte \xc8\x9b\xc4\x83ri), a ajuns un regim opresiv ce a refuzat acordarea libert\xc4\x83\xc8\x9bilor individuale \xc8\x99i colective, fapt care s-a \xc3\xaentors \xc3\xaempotriva idealurilor declarate ale mi\xc8\x99c\xc4\x83rii \xc8\x99i a fost, \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83, respins de popor. Ast\xc4\x83zi, chiar \xc8\x99i partide de st\xc3\xa2nga, care \xc8\x99i-au men\xc8\x9binut denumirea de comuniste, au evoluat mult, recunosc\xc3\xa2nd virtu\xc8\x9bile economiei de pia\xc8\x9b\xc4\x83 (partidul comunist chinez) sau ale parlamentarismului democratic (PC francez \xc8\x99i ceh)._NEWLINE_A fi de st\xc3\xa2nga \xc3\xaenseamn\xc4\x83 opozi\xc8\x9bie fa\xc8\x9ba de concep\xc8\x9bia dreptei de f\xc4\x83urire a unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi \xc3\xaen care economicul s\xc4\x83 fie independent de politic, adic\xc4\x83 satisfacerea cu prioritate a cerin\xc8\x9belor p\xc4\x83turii active a popula\xc8\x9biei, un liberalism economic ne\xc3\xaengr\xc4\x83dit, individualism exacerbat \xc8\x99i restr\xc3\xa2ngerea rolului statului la poli\xc8\x9bie, justi\xc8\x9bie \xc8\x99i armat\xc4\x83. St\xc3\xa2nga contemporan\xc4\x83 este \xc3\xaempotriva diminu\xc4\x83rii rolului statului dincolo de o anumit\xc4\x83 limit\xc4\x83, dar, totodat\xc4\x83, \xc8\x99i \xc3\xaempotriva exager\xc4\x83rii acestui rol, a\xc8\x99a cum ar dori unii populi\xc8\x99ti, ce vor un stat autoritar, cu un \xc8\x99ef atotputernic, capabil s\xc4\x83 \xc3\xaengr\xc4\x83deasc\xc4\x83 exprimarea opiniilor adversarilor politici. Ideile \xc8\x99i idealurile st\xc3\xa2ngii \xc8\x9bin de c\xc4\x83utarea ne\xc3\xaencetat\xc4\x83 a omului dup\xc4\x83 o stare mai bun\xc4\x83, pentru sine \xc8\x99i pentru comunitatea din care face parte. Pentru aceasta e nevoie de un dublu compromis: pe de o parte, \xc3\xaentre capitalul pus la dispozitie de patronat \xc8\x99i munca oferit\xc4\x83 de salaria\xc8\x9bi, iar, pe de alt\xc4\x83 parte, \xc3\xaentre statul ce legifereaza \xc8\x99i men\xc8\x9bine ordinea social\xc4\x83 \xc8\x99i pia\xc8\x9ba ce stimuleaz\xc4\x83 eficien\xc8\x9ba individului.\n_START_SECTION_\nAlte caracteristici ale st\xc3\xa2ngii\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xa2nga a fost \xc8\x99i este neconformist\xc4\x83, fidel\xc4\x83 unor principii, dar, totodat\xc4\x83, critic\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de modul lor de aplicare. St\xc3\xa2nga crede \xc3\xaen progres, crede \xc3\xaen libertatea de expresie \xc8\x99i \xc3\xaen egalitatea real\xc4\x83 a cet\xc4\x83\xc8\x9benilor, se opune promov\xc4\x83rii unui capitalism s\xc4\x83lbatic, se ridic\xc4\x83 \xc3\xaempotriva nedrept\xc4\x83\xc8\x9bilor unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi imperfecte. De aceea, ideile st\xc3\xa2ngii au fost \xc3\xaembr\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99ate de mul\xc8\x9bi intelectuali din \xc3\xaentreaga lume, printre care \xc8\x99i c\xc3\xa2teva personalit\xc4\x83\xc8\x9bi, laureate ale premiului Nobel: Albert Einstein, Romain Rolland, Anatole France, George Bernard Shaw, Bertrand Russell, Jean-Paul Sartre, Pablo Neruda, Heinrich B\xc3\xb6ll, Gabriel Garcia Marquez, Nadine Gordimer, Jose Saramago, G\xc3\xbcnter Grass s.a._NEWLINE_Criteriul cel mai frecvent utilizat pentru a distinge st\xc3\xa2nga de dreapta \xc3\xael constituie \xe2\x80\x93 dup\xc4\x83 Norberto Bobbio \xe2\x80\x93 ata\xc8\x99amentul la idealul egalit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaentre oameni. Omul de st\xc3\xa2nga e egalitarist, adic\xc4\x83 e convins c\xc4\x83 cea mai mare parte a inegalit\xc4\x83\xc8\x9bilor care \xc3\xael indigneaz\xc4\x83 sunt sociale \xc8\x99i, deci, eliminabile. Omul de dreapta, \xc3\xaen schimb, este \xe2\x80\x93 dup\xc4\x83 acest autor \xe2\x80\x93 inegalitarist, c\xc4\x83ci consider\xc4\x83 c\xc4\x83 inegalit\xc4\x83\xc8\x9bile \xc3\xaen societate \xc8\x9bin de \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i natura omului \xc8\x99i e zadarnic a \xc3\xaencerca eliminarea lor. St\xc3\xa2nga modern\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i adapteaz\xc4\x83 tactica la noile condi\xc8\x9bii istorice, motiv pentru care mesajul st\xc3\xa2ngii continu\xc4\x83 s\xc4\x83 aib\xc4\x83 for\xc8\x9b\xc4\x83 de atrac\xc8\x9bie. Economia de pia\xc8\x9b\xc4\x83, singura alternativ\xc4\x83 in noile condi\xc8\x9bii, trebuie s\xc4\x83 \xc3\xaembine \xe2\x80\x93 \xc3\xaen viziunea st\xc3\xa2ngii \xe2\x80\x93 principiul libert\xc4\x83\xc8\x9bii de ac\xc8\x9biune a rela\xc8\x9biilor de schimb pe pia\xc8\x9b\xc4\x83 cu restric\xc8\x9biile ce decurg din egalitatea social\xc4\x83. St\xc3\xa2nga, deci, combate consecin\xc8\x9bele negative ale mecanismelor economice asupra societ\xc4\x83\xc8\x9bii umane \xc8\x99i, recunosc\xc3\xa2nd caracterul ireversibil al globaliz\xc4\x83rii, se opune aspectelor distructive ale acestui proces \xc8\x99i preconizeaz\xc4\x83 men\xc8\x9binerea lui sub control. Tradi\xc8\x9bional, st\xc3\xa2nga a fost \xc8\x99i a r\xc4\x83mas interna\xc8\x9bionalist\xc4\x83, \xc3\xaen\xc8\x9beleg\xc3\xa2nd prin asta solidaritatea mondial\xc4\x83 a celor ce muncesc \xc8\x99i opozi\xc8\x9bia ferm\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de na\xc8\x9bionalism. Totodat\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83, a fi de st\xc3\xa2nga, ast\xc4\x83zi, este \xc8\x99i o dovad\xc4\x83 de patriotism, c\xc4\x83ci omul de st\xc3\xa2nga \xc3\xae\xc8\x99i iube\xc8\x99te \xc8\x9bara \xc8\x99i dore\xc8\x99te prop\xc4\x83\xc8\x99irea ei. Ea consider\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83, binevenit\xc4\x83 aderarea \xc8\x9b\xc4\x83rii la organiza\xc8\x9bii integratoare, cum ar fi Uniunea European\xc4\x83, deoarece ele pot constitui un imbold \xc3\xaen procesul \xc3\xaenc\xc4\x83 ne\xc3\xaencheiat al moderniz\xc4\x83rii societ\xc4\x83\xc8\x9bii rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti. \xc3\x8en aplicarea principiului solidarit\xc4\x83\xc8\x9bii sociale, st\xc3\xa2nga sus\xc8\x9bine, de regul\xc4\x83, lupta sindicatelor pentru ap\xc4\x83rarea drepturilor muncitorilor. St\xc3\xa2nga modern\xc4\x83 a \xc3\xaencetat, \xc3\xaens\xc4\x83, s\xc4\x83 fie exponenta politic\xc4\x83 a sindicalismului, ba chiar, odat\xc4\x83 ajuns la putere, un guvern de st\xc3\xa2nga poate adopta decizii care, conduc\xc3\xa2nd la cre\xc8\x99terea general\xc4\x83 a economiei, risc\xc4\x83 s\xc4\x83 fie contestate de sindicate. Pentru atenuarea \xc3\xaens\xc4\x83 a urm\xc4\x83rilor dureroase ale \xc8\x99omajului, ea militeaz\xc4\x83 pentru \xc3\xaembunat\xc4\x83\xc8\x9birea asisten\xc8\x9bei medicale a for\xc8\x9bei de munc\xc4\x83 \xc8\x99i pentru cre\xc8\x99terea nivelului de educa\xc8\x9bie a personalului productiv, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t el s\xc4\x83 se poat\xc4\x83 adapta cu u\xc8\x99urin\xc8\x9b\xc4\x83 progreselor tehnologice. _NEWLINE_St\xc3\xa2nga este un ap\xc4\x83r\xc4\x83tor al drepturilor femeilor \xc8\x99i a celor din p\xc4\x83tura \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83neasc\xc4\x83. Ea sus\xc8\x9bine emanciparea femeilor \xc8\x99i recunoa\xc8\x99terea drepturilor lor egale \xc3\xaen societate, \xc3\xaendeosebi \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia, unde rolul femeilor \xc3\xaen parlament, \xc3\xaen guvern, \xc3\xaen conducerea economiei, \xc3\xaen \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83, este \xc3\xaenc\xc4\x83 redus. St\xc3\xa2nga este \xc3\xaen mod natural adev\xc4\x83ratul sus\xc8\x9binator al intereselor \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83nimii \xc8\x99i este singura for\xc8\x9b\xc4\x83 politic\xc4\x83 ce sustine sporirea eficien\xc8\x9bei procesului agricol de produc\xc8\x9bie prin crearea de cooperative \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83ne\xc8\x99ti (dup\xc4\x83 modelul antebelic ini\xc8\x9biat de frunta\xc8\x99ul \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83nist de st\xc3\xa2nga Ion Mihalache), iar nu prin reconstituirea marilor latifundii. _NEWLINE_St\xc3\xa2nga este, principial, contra r\xc4\x83zboiului, f\xc4\x83r\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83, a fi pacifist\xc4\x83. \xc3\x8entr-o lume cu focare de tensiune periculoase, omul politic de st\xc3\xa2nga acord\xc4\x83 \xc3\xaentotdeauna preferin\xc8\x9b\xc4\x83 solu\xc8\x9biilor de rezolvare a conflictelor prin tratative , iar nu prin exercitarea for\xc8\x9bei. Totodat\xc4\x83, st\xc3\xa2nga se opune \xc3\xaencerc\xc4\x83rilor de rescriere tenden\xc8\x9bioas\xc4\x83 a istoriei, banaliz\xc3\xa2nd fascismul \xc8\x99i sataniz\xc3\xa2nd for\xc8\x9bat comunismul, numai \xc3\xaen scopul atingerii unor \xc8\x9beluri politice imediate sau a unor interese oculte.\n_START_SECTION_\nDin istoria st\xc3\xa2ngii\n_START_PARAGRAPH_\nNo\xc8\x9biunea de st\xc3\xa2nga a ap\xc4\x83rut la 1789, odat\xc4\x83 cu Revolu\xc8\x9bia francez\xc4\x83 c\xc3\xa2nd, \xc3\xaen adunarea reprezentan\xc8\x9bilor poporului, locul pe care \xc3\xael ocupau iacobinii, cei mai deci\xc8\x99i \xc3\xaen r\xc4\x83sturnarea monarhiei, anularea privilegiilor nobiliare \xc8\x99i instalarea republicii fiind asezati la st\xc3\xa2nga amfiteatrului. Principiile revolu\xc8\x9biei s-au r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit, apoi, \xc3\xaen \xc3\xaentreaga Europa, i-au \xc3\xaenfl\xc4\x83c\xc4\x83rat pe cei ce au preg\xc4\x83tit revolu\xc8\x9bia de la 1848: \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba - Saint-Simon; Louis Blanc, Ch.Fourier, P.J.Proudhon, Auguste Blanqui, \xc3\xaen Anglia \xe2\x80\x93Robert Owen, \xc3\xaen Germania -  Ferdinand Lassalle, Karl Marx, Fr. Engels, W. Liebknecht, August Bebel \xc8\x99.a. \xc3\x8en Germania, sub impulsul acestora din urm\xc4\x83, la 1875 ia fiin\xc8\x9b\xc4\x83 SAPD (Sozialdemokratische Arbeiter Partei Deutschlands). \xc3\x8en 1848 Marx \xc8\x99i Engels public\xc4\x83 \xe2\x80\x9eManifestul Comunist\xe2\x80\x9c, document cu o uria\xc8\x99\xc4\x83 influen\xc8\x9b\xc4\x83 asupra luptei muncitorilor din \xc3\xaentreaga lume. \xc3\x8en 1867 apare primul volum din cartea lui Marx \xe2\x80\x9eCapitalul\xe2\x80\x9c, care a cercetat legile de dezvoltare \xc8\x99i structurile capitalismului. \xe2\x80\x9eIstoria tuturor societ\xc4\x83\xc8\x9bilor de p\xc3\xa2n\xc4\x83 acum este istoria luptelor de clas\xc4\x83\xe2\x80\x9c, este fraza de \xc3\xaenceput a Manifestului Comunist. \xc3\x8entre 1864 \xc8\x99i 1876 fiin\xc8\x9beaz\xc4\x83 \xe2\x80\x9eInterna\xc8\x9bionala I-a\xe2\x80\x9c, destinat\xc4\x83 orient\xc4\x83rii teoretice \xc8\x99i schimbului de experien\xc8\x9b\xc4\x83, urmat\xc4\x83 \xc3\xaen 1889-1914 de \xe2\x80\x9eInterna\xc8\x9bionala a II-a\xe2\x80\x9c, care \xc8\x99i-a pus ca scop \xc3\xaenfiin\xc8\x9barea de partide socialiste \xc3\xaen plan na\xc8\x9bional. Chiar \xc3\xaen timpul vie\xc8\x9bii, dar mai ales dupa moartea lui Marx (1883) \xc8\x99i a lui Engels (1895), au ap\xc4\x83rut noi figuri majore ale mi\xc8\x99c\xc4\x83rii muncitore\xc8\x99ti\xc2\xa0: Karl Kautski, Ed. Bernstein, Roza Luxemburg, Paul Lafargue \xc8\x99.a. Odat\xc4\x83 cu ace\xc8\x99tia a avut loc scindarea ideologic\xc4\x83 a st\xc3\xa2ngii \xc3\xaentre reformi\xc8\x99ti \xc8\x99i marxi\xc8\x99ti. Dac\xc4\x83 pentru marxi\xc8\x99ti \xc8\x99i, ulterior, pentru comuni\xc8\x99tii-lenini\xc8\x99ti, obiectivul fundamental este desfiin\xc8\x9barea exploat\xc4\x83rii \xc8\x99i domina\xc8\x9biei de clas\xc4\x83, prelu\xc3\xa2nd puterea prin revolu\xc8\x9bie politic\xc4\x83, \xc3\xaen schimb, pentru reformi\xc8\x99tii bernsteini\xc8\x99ti, ulterior, pentru toate partidele social-democrate, socialiste \xc8\x99i laburiste, situa\xc8\x9bia clasei muncitoare poate fi ameliorat\xc4\x83 prin reformarea, \xc3\xaembl\xc3\xa2nzirea capitalismului \xc8\x99i respingerea c\xc4\x83ii revolu\xc8\x9biei, care echivaleaz\xc4\x83, \xc3\xaentotdeauna, cu violen\xc8\x9ba. \xc3\x8en acest sens, se acord\xc4\x83 preferin\xc8\x9ba formelor parlamentare \xc8\x99i legale de ob\xc8\x9binere a succesului \xc3\xaen revendic\xc4\x83ri. Aceast\xc4\x83 bifurcare principial\xc4\x83 a g\xc3\xa2ndirii de st\xc3\xa2nga d\xc4\x83inuie p\xc3\xa2n\xc4\x83 ast\xc4\x83zi, cu toat\xc4\x83 pr\xc4\x83bu\xc8\x99irea comunismului de tip sovietic. Cea de a III-a Interna\xc8\x9bional\xc4\x83, creat\xc4\x83 la Moscova \xc3\xaen 1919 (de unde \xc8\x99i numele de Komintern) \xc8\x99i la care au aderat aproape toate partidele comuniste, a avut drept \xc8\x9bel ap\xc4\x83rarea URSS \xc8\x99i propaganda comunismului \xc3\xaen alte \xc8\x9b\xc4\x83ri. Cea de a IV-a Interna\xc8\x9bional\xc4\x83, ap\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen 1938, are caracter trotzkist.\n_START_SECTION_\nDeosebiri \xc3\xaentre st\xc3\xa2nga modern\xc4\x83 \xc8\x99i st\xc3\xa2nga dogmatic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nForma \xc3\xaen care se prezint\xc4\x83 ast\xc4\x83zi societ\xc4\x83\xc8\x9bile din Germania, Fran\xc8\x9ba, Anglia \xc8\x99i chiar Statele Unite, este mult deosebit\xc4\x83 de imaginea capitalismului s\xc4\x83lbatic pe care o comb\xc4\x83teau sociali\xc8\x99tii acum 100-150 de ani. Pe vremea lui Marx, dar \xc8\x99i apoi, pe vremea lui Kautsky, Roza Luxemburg, Bernstein \xc8\x99.a. sindicatele erau scoase in afara legii\xc2\xa0; grevele erau privite ca acte de rebeliune \xc8\x99i mul\xc8\x9bi participan\xc8\x9bi la ele \xe2\x80\x93 aresta\xc8\x9bi; ziua de lucru nu avea un num\xc4\x83r de ore limitat legal; lipseau asigur\xc4\x83rile de \xc8\x99omaj, de boal\xc4\x83 \xc8\x99i de b\xc4\x83tr\xc3\xa2ne\xc8\x9be\xc2\xa0; muncitorii \xc8\x99i \xc8\x9b\xc4\x83ranii ce nu erau proprietari (\xc8\x99i deci nu pl\xc4\x83teau impozit) erau exclu\xc8\x99i de la dreptul de vot; asistenta social\xc4\x83 \xc8\x99i sanitar\xc4\x83 se reducea la filantropia bisericeasc\xc4\x83; \xc3\xaenva\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul nu era finan\xc8\x9bat de stat \xc8\x99i, deci, nu era accesibil copiilor din clasele nevoia\xc8\x99e etc._NEWLINE_Sistemul capitalist actual este diferit de cel din secolul 19 \xc8\x99i chiar de la inceputul secolului 20: capitalismul contemporan posed\xc4\x83 un amplu sector de servicii publice, el nu mai ignor\xc4\x83 priva\xc8\x9biunile unor largi p\xc4\x83turi sociale, deoarece sufragiul universal oblig\xc4\x83 la menajarea viitorilor aleg\xc4\x83tori; principiile drepturilor omului, izvor\xc3\xa2te din revolu\xc8\x9bia francez\xc4\x83, au fost adoptate de ONU \xc8\x99i c\xc4\x83l\xc4\x83uzesc deciziile oamenilor politici; proprietatea privat\xc4\x83, de\xc8\x99i sacrosanct\xc4\x83, nu mai duce la abuzuri, c\xc4\x83ci este echilibrat\xc4\x83 de o serie de alte drepturi \xc8\x99i \xc3\xaendatoriri societale. Transformarea capitalismului a avut loc at\xc3\xa2t sub presiunea mi\xc8\x99c\xc4\x83rilor muncitore\xc8\x99ti \xc8\x99i a criticii socialiste, c\xc3\xa2t \xc8\x99i ca strategie preventiv\xc4\x83 a statului burghez ce urm\xc4\x83rea desprinderea unei p\xc4\x83r\xc8\x9bi a clasei muncitoare de mi\xc8\x99c\xc4\x83rile revolu\xc8\x9bionare prin \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9birea condi\xc8\x9biilor de trai._NEWLINE_Aceast\xc4\x83 imagine, ce poate p\xc4\x83rea idilic\xc4\x83, nu justific\xc4\x83 \xc3\xaens\xc4\x83 dispari\xc8\x9bia st\xc3\xa2ngii, c\xc4\x83ci societatea a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 fie erodat\xc4\x83 treptat dinspre interior. Cum anume? In primul r\xc3\xa2nd, are loc o sporire a pr\xc4\x83pastiei \xc3\xaentre boga\xc8\x9bi \xc8\x99i s\xc4\x83raci, nu numai pe plan mondial, ci \xc8\x99i \xc3\xaen interiorul fiec\xc4\x83rei \xc8\x9b\xc4\x83ri. Aceasta e de natur\xc4\x83 a amplifica tensiunile sociale, oblig\xc3\xa2nd uneori statul la adoptarea de m\xc4\x83suri represive, nedemocratice. Unul dintre principiile de baz\xc4\x83 ale unei societ\xc4\x83\xc8\x9bi moderne, cel al egalit\xc4\x83\xc8\x9bii de drepturi \xc3\xaentre toti cet\xc4\x83\xc8\x9benii, este fie contestat, fie este \xc3\xaenlocuit cu cel al echit\xc4\x83\xc8\x9bii, adic\xc4\x83 al egalit\xc4\x83\xc8\x9bii de \xc8\x99anse. Dar \xc3\xaentr-o societate a inegalit\xc4\x83\xc8\x9bii economice cresc\xc3\xa2nde, a vorbi despre egalitate de \xc8\x99anse, nu numai \xc3\xaen posibilitatea de acces la studii, ci \xc8\x99i \xc3\xaen via\xc8\x9b\xc4\x83, \xc3\xaen accesul la diferite func\xc8\x9bii \xc3\xaen carier\xc4\x83, dovede\xc8\x99te ignoran\xc8\x9ba sau cinism. \xc3\x8en al doilea r\xc3\xa2nd, c\xc4\x83utarea eficien\xc8\x9bei economice, adic\xc4\x83 a profitului maxim cerut de ac\xc8\x9bionari, constr\xc3\xa2nge managerii marilor firme la adoptarea de m\xc4\x83suri drastice: concedieri de mii de oameni de pe o zi pe alta; instalarea unui \xc8\x99omaj cronic de mas\xc4\x83, imposibil a mai fi resorbit; controlul monopolist al pie\xc8\x9bei \xc8\x99i limitarea concuren\xc8\x9bei loiale \xc3\xaentre factorii economici; abandonarea treptat\xc4\x83 a sistemului de pensii bazat pe solidaritatea \xc3\xaentre genera\xc8\x9bii \xc8\x99i trecerea la sistemul de pensii individualist, \xc3\xaen care fiecare \xc3\xae\xc8\x99i depune din timp banii de pensie la banc\xc4\x83, care, \xc3\xaens\xc4\x83, \xc3\xaei poate specula la burs\xc4\x83, cu toate riscurile ce decurg de aici pentru viitorul pensionar etc._NEWLINE_Aceast\xc4\x83 evolu\xc8\x9bie, ce se constat\xc4\x83 \xc3\xaen mai toate \xc8\x9b\xc4\x83rile, era de a\xc8\x99teptat. Odat\xc4\x83 \xc3\xaencheiat\xc4\x83 competi\xc8\x9bia \xc3\xaen care capitalismul se g\xc4\x83sea cu comunismul, odat\xc4\x83 deci c\xc3\xa2\xc8\x99tigat\xc4\x83 victoria fa\xc8\x9b\xc4\x83 de principalul adversar, a disp\xc4\x83rut \xc8\x99i impulsul lui de a mai face concesii, de adoptare de m\xc4\x83suri sociale. Tactica este acum de a simula pericolul \xc8\x99i a amplifica sentimentul de nesiguran\xc8\x9b\xc4\x83 care ar cuprinde lumea. Dezvoltarea acestei st\xc4\x83ri permanente de vulnerabilitate \xc8\x99i primejdie (terorismul islamic, ridicarea economic\xc4\x83 a Chinei, reinarmarea Rusiei, \xe2\x80\x9erogues states\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 mici state tic\xc4\x83loase etc.) \xc3\xaempinge chiar \xc8\x99i categoriile cele mai defavorizate ale popula\xc8\x9biei s\xc4\x83 \xc3\xaendure exploatarea, s\xc4\x83 accepte m\xc4\x83suri represive pentru a fi bine proteja\xc8\x9bi, ba chiar \xc8\x99i declan\xc8\x99area de r\xc4\x83zboaie in diverse col\xc8\x9buri ale planetei. Toate acestea arat\xc4\x83 c\xc3\xa2t de justificat\xc4\x83 este \xc8\x99i va r\xc4\x83mane o atitudine critic\xc4\x83 la adresa unui capitalism ne\xc3\xaengradit, c\xc3\xa2t de important este rolul st\xc3\xa2ngii moderne \xc3\xaen confruntarea de idei contemporan\xc4\x83._NEWLINE_Marele istoric britanic Eric Hobsbawm scria acum c\xc3\xa2\xc8\x9biva ani: \xe2\x80\x9eNoi cei de st\xc3\xa2nga, trebuie s\xc4\x83 \xc8\x9binem mereu seama c\xc4\x83 nu suntem ni\xc8\x99te ultimi veni\xc8\x9bi, ci cea mai veche mi\xc8\x99care existent\xc4\x83 \xc3\xaen Europa pentru \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9birea vie\xc8\x9bii omului simplu, a maselor. De aici provin m\xc3\xa2ndria \xc8\x99i for\xc8\x9ba noastr\xc4\x83\xe2\x80\x9c.'