b'\n_START_ARTICLE_\nFilm\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\nPrima proiec\xc8\x9bie cinematografic\xc4\x83 public\xc4\x83 a unui film, cu aparatul Fra\xc8\x9bilor Lumi\xc3\xa8re, are loc la 28 decembrie 1895, la Paris, \xc3\xaen salonul Indian al restaurantului \xe2\x80\x9eGrand Cafe\xe2\x80\x9d, Boulevard des Capucines. Filmul proiectat e intitulat \xe2\x80\x9eLa Sortie de l\'Usine Lumi\xc3\xa8re \xc3\xa0 Lyon\xe2\x80\x9d ("Ie\xc8\x99irea din Uzinele Lumi\xc3\xa8re din Lyon"). Un alt film foarte important a fost \xe2\x80\x9eL\'Arriv\xc3\xa9e d\'un Train en Gare de La Ciotat\xe2\x80\x9d ("Sosirea unui Tren \xc3\xaen Gara La Ciotat"), care a rulat, imediat dup\xc4\x83 premiera francez\xc4\x83, \xc8\x99i la Bucure\xc8\x99ti._NEWLINE_Astfel, data de 28 decembrie 1895 marcheaz\xc4\x83 nu numai prima proiec\xc8\x9bie cinematografic\xc4\x83 ci \xc8\x99i na\xc8\x99terea unei noi arte, \xe2\x80\x9earta cinematografic\xc4\x83\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9ecea de-a \xc8\x99aptea art\xc4\x83\xe2\x80\x9d cum mai este cunoscut\xc4\x83, \xc8\x99i a unei noi industrii, \xe2\x80\x9eindustria cinematografic\xc4\x83\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Filmul a fost mult\xc4\x83 vreme socotit ca un amuzament de b\xc3\xa2lci, tratat cu dispre\xc8\x9b de oamenii serio\xc8\x99i. Mul\xc8\x9bi din cei care au contribuit la temelia acestei noi forme de exprimare, \xc8\x99i-au \xc3\xaenceput activitate exploat\xc3\xa2nd c\xc3\xa2te un \xe2\x80\x9enickel odeon\xe2\x80\x9d (\xc3\xaen traducere liber\xc4\x83 \xe2\x80\x9etemplu al artei de doi bani"), cinematograful de mai t\xc3\xa2rziu._NEWLINE_Primul promotor al noii arte \xc8\x99i industrii, se poate spune c\xc4\x83 a fost Louis Lumi\xc3\xa8re. El realizeaz\xc4\x83 primele filme aleg\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i diferite subiecte hazlii din \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i fabrica lor de aparate de fotografiat. Astfel au fost realizate pelicule ca \xe2\x80\x9eT\xc3\xa2mplarul\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eFierarul\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eD\xc4\x83r\xc3\xa2marea unui Zid\xe2\x80\x9d. Alte subiecte tot hazlii sunt alese din via\xc8\x9ba de familie: \xe2\x80\x9eDejunul unui Bebelu\xc8\x99\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eBorcanul cu Pe\xc8\x99ti\xc8\x99ori ro\xc8\x99ii\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eCeart\xc4\x83 \xc3\xaentre Copii\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eBaia de Mare\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9ePartida de Car\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9ePartide de Table\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9ePescuitul Crevetelor\xe2\x80\x9d. Fratele s\xc4\x83u Auguste Lumi\xc3\xa8re, filmeaz\xc4\x83 c\xc3\xa2teva pelicule inspirate din activitatea fermierilor la proprietatea tat\xc4\x83lui lor, una dintre ele numindu-se \xe2\x80\x9eFemei care ard Ierburi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Louis Loumi\xc3\xa8re a fost primul operator de \xe2\x80\x9eactualit\xc4\x83\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en iunie 1895, c\xc3\xa2nd proiec\xc8\x9bia cinematografic\xc4\x83 se f\xc4\x83cea numai sub titlu de experien\xc8\x9b\xc4\x83, el filmeaz\xc4\x83 cu ocazia \xe2\x80\x9eCongresului de fotografie\xe2\x80\x9d, sosirea participan\xc8\x9bilor cobor\xc3\xa2nd din vapor la Neuville-sur-Sa\xc3\xb4ne. Succesul ob\xc8\x9binut de fra\xc8\x9bii Lumi\xc3\xa8re cu prima proiec\xc8\x9bie cinematografic\xc4\x83, \xc3\xaei determin\xc4\x83 pe ace\xc8\x99tia s\xc4\x83 angajeze operatori care s\xc4\x83 \xc3\xaenregistreze pe pelicul\xc4\x83 aspecte din via\xc8\x9ba cotidian\xc4\x83. Ace\xc8\x99tia sunt cei care au f\xc4\x83cut posibil\xc4\x83 apari\xc8\x9bia \xe2\x80\x9ejurnalului de actualit\xc4\x83\xc8\x9bi\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9edocumentarului\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9ereportajului\xe2\x80\x9d, precum \xc8\x99i primele \xe2\x80\x9emontaje de film\xe2\x80\x9d. Primul \xe2\x80\x9emontaj de film\xe2\x80\x9d \xc3\xael realizeaz\xc4\x83 Louis Lumi\xc3\xa8re prin unirea a patru filme cu durata de un minut despre \xe2\x80\x9eactivitatea pompierilor\xe2\x80\x9d (ie\xc8\x99irea cu pompa, punerea \xc3\xaen baterie, atacul focului \xc8\x99i salvarea)._NEWLINE_Fra\xc8\x9bii Lumi\xc3\xa8re, pun la punct pentru prima dat\xc4\x83 un sistem de film color, unde colorarea fotogramelor alb negru se f\xc4\x83cea manual, cadru cu cadru. Aceste filme erau mai degrab\xc4\x83 \xe2\x80\x9efilme colorate\xe2\x80\x9d dec\xc3\xa2t filme color._NEWLINE_Primul regizor de film a fost Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s. Era un om bogat, conducea teatrul \xe2\x80\x9eRobert Houdin\xe2\x80\x9d, un teatru care prezenta printre altele \xc8\x99i numere de prestidigita\xc8\x9bie. V\xc4\x83z\xc3\xa2nd proiec\xc8\x9biile cinematografice \xe2\x80\x9eLumi\xc3\xa8re\xe2\x80\x9d, \xc3\xae\xc8\x99i d\xc4\x83 seama ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83  noua descoperire pentru industria divertismentului. Cump\xc4\x83r\xc4\x83 \xc8\x99i el un aparat din Anglia, cump\xc4\x83r\xc4\x83 pelicul\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaencepe s\xc4\x83 filmeze. Primele filme nu se deosebesc ca idee de cele \xe2\x80\x9eLumi\xc3\xa8re\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Dar \xc3\xaent\xc3\xa2mplarea, este descoperitorul trucajului cinematografic. Film\xc3\xa2nd un omnibuz trec\xc3\xa2nd pe strad\xc4\x83, aparatul se blocheaz\xc4\x83. Repornind-l pentru a continua filmarea, acum prin acel loc trece un dric. Develop\xc3\xa2nd apoi filmul \xc8\x99i proiect\xc3\xa2ndu-l efectul este spectaculos, \xe2\x80\x9eun omnibus se transform\xc4\x83 brusc \xc3\xaentr-un dric\xe2\x80\x9d. Acesta este primul trucaj cinematografic. Trebuie remarcat faptul c\xc4\x83 mi\xc8\x99carea aparatului \xc3\xaen spa\xc8\x9biu la acea dat\xc4\x83 nu era folosit\xc4\x83, imaginea ob\xc8\x9binut\xc4\x83 fiind un fel de \xe2\x80\x9eplan general\xe2\x80\x9d, mai bine zis o scen\xc4\x83 a unui teatru unde personajele intr\xc4\x83 spun ceva \xc8\x99i ies._NEWLINE_Primul film pe care-l realizeaz\xc4\x83 M\xc3\xa9li\xc3\xa8s folosind \xe2\x80\x9etrucajul\xe2\x80\x9d, a fost \xe2\x80\x9eDispari\xc8\x9bia unei Doamne\xe2\x80\x9d \xc3\xaen octombrie 1896. Aceste \xe2\x80\x9edispari\xc8\x9bii\xe2\x80\x9d, combinate ulterior cu \xe2\x80\x9eapari\xc8\x9bii\xe2\x80\x9d, devin un laitmotiv \xc3\xaen filmele M\xc3\xa9li\xc3\xa8s. El dezvolt\xc4\x83 sistemul \xe2\x80\x9elanterna magic\xc4\x83\xe2\x80\x9d, aplic\xc3\xa2ndu-l \xc3\xaen produc\xc8\x9bia \xe2\x80\x9eVoiajul \xc3\xaen Lun\xc4\x83\xe2\x80\x9d (1902), prin crearea de \xe2\x80\x9eiluzii optice\xe2\x80\x9d deosebite._NEWLINE_Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, este \xc8\x99i primul creator de \xe2\x80\x9efilm politic\xe2\x80\x9d prin crea\xc8\x9bia sa, \xe2\x80\x9eAfacerea Dreyfus\xe2\x80\x9d (1899). Film\xc4\x83rile se f\xc4\x83ceau afar\xc4\x83 la lumina soarelui, cu decoruri pictate pe p\xc3\xa2nz\xc4\x83. Fiind tributar teatrului realiz\xc4\x83rile lui se fac f\xc4\x83r\xc4\x83 mi\xc8\x99carea aparatului \xc8\x99i nefolosind montajul pentru schimbarea planurilor._NEWLINE_\xc3\x8entre anii 1896-1912 M\xc3\xa9li\xc3\xa8s realizeaz\xc4\x83 circa 500 de filme. Se remarc\xc4\x83 \xc3\xaen afar\xc4\x83 de \xe2\x80\x9eAfacerea Dryfus\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eVoiajul \xc3\xaen Lun\xc4\x83\xe2\x80\x9d (1902) de care am vorbit mai sus, \xe2\x80\x9eLe Sacre d\'Edouard (1902)\xe2\x80\x9d \xc8\x99i \xe2\x80\x9eCendrillon\xe2\x80\x9d ("Cenu\xc8\x99\xc4\x83reasa") (1899)\xe2\x80\x9d._NEWLINE_"Filmul M\xc3\xa9li\xc3\xa8s\xe2\x80\x9d, este un film ordonat pe tablouri, nu secven\xc8\x9be, ci a\xc8\x99a cum se prezint\xc4\x83 ac\xc8\x9biunea unei piese de teatru. M\xc3\xa9li\xc3\xa8s \xc3\xaen filmele sale pentru o mai mare atrac\xc8\x9bie folose\xc8\x99te procedeul de \xe2\x80\x9efilm colorat\xe2\x80\x9d al fra\xc8\x9bilor Lumi\xc3\xa8re, atunci c\xc3\xa2nd aceast\xc4\x83 nou\xc4\x83 industrie intr\xc4\x83 \xc3\xaen impas num\xc4\x83rul spectatorilor sc\xc4\x83z\xc3\xa2nd. Acest lucru \xc3\xael determin\xc4\x83 pe M\xc3\xa9li\xc3\xa8s s\xc4\x83 creasc\xc4\x83 produc\xc8\x9bia de filme artistice mai lungi ca metraj (200\xe2\x80\x93300 m), pe unele chiar color\xc3\xa2ndu-le, \xc3\xaendep\xc4\x83rt\xc3\xa2nd-se de miniaturile hazlii de b\xc3\xa2lci._NEWLINE_M\xc3\xa9li\xc3\xa8s nu a mai putut face fa\xc8\x9b\xc4\x83 marilor companii de produc\xc8\x9bie ap\xc4\x83rute dup\xc4\x83 1910, fapt ce a dus la dispari\xc8\x9bia lui de pe pia\xc8\x9ba noii industrii, \xe2\x80\x9eindustria filmului\xe2\x80\x9d. \xc3\x8ens\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1931 guvernul francez \xc3\xae\xc8\x99i aduce aminte de contribu\xc8\x9bia lui \xc3\xaen cotextul cultural al republicii \xc8\x99i-i acord\xc4\x83 \xe2\x80\x9eLegiunea de Onoare\xe2\x80\x9d. Henry Langois, cel care creeaz\xc4\x83 arhiva de filme \xc8\x99i \xe2\x80\x9eCinemateca Francez\xc4\x83\xe2\x80\x9d, \xc3\xaei salveaz\xc4\x83 marea majoritate a filmelor._NEWLINE_Nu putem vorbi despre \xc3\xaenceputurile cinematografului f\xc4\x83r\xc4\x83 a aminti \xc8\x99i de un alt francez contemporan cu Fra\xc8\x9bii Lumi\xc3\xa9re \xc8\x99i M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, un pasionat al noii arte \xc8\x99i industrii, Leon Goumont, produc\xc4\x83tor de aparate de filmat \xc8\x99i proiec\xc8\x9bie, cercet\xc4\x83tor \xc3\xaen domeniul adapt\xc4\x83rii sunetului \xc8\x99i culorii filmului \xc8\x99i nu \xc3\xaen ultimul r\xc3\xa2nd produc\xc4\x83tor de filme. \xc3\x8en compania sa de produc\xc8\x9bie s-a realizat primul desen animat de c\xc4\x83tre Emil Cohl_NEWLINE_\xc8\x99i a activat unul din cei mai buni regizori francezi ai epocii Louis Feuillade. Goumont a realizat \xc3\xaen timp o colaborare cu Metro Goldwyn  d\xc3\xa2nd na\xc8\x99tere la compania Goumont Metro Goldwyn. Se cunosc dou\xc4\x83 filme realizate \xc3\xaempreun\xc4\x83\xc2\xa0: \xe2\x80\x9eBen Hur\xe2\x80\x9d (versiunea film mut) \xc8\x99i \xe2\x80\x9eNapoleon\xe2\x80\x9d._NEWLINE_M\xc4\x83rirea duratei de proiec\xc8\x9bie \xc8\x99i apari\xc8\x9bia subiectelor bine determinate cu un mesaj clar face ca num\xc4\x83rul spectatorilor interesa\xc8\x9bi de noua art\xc4\x83 s\xc4\x83 creasc\xc4\x83, ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd o re\xc8\x9bea de s\xc4\x83li, numite cinematografe._NEWLINE_\xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te aceste loca\xc8\x9bii, amintim c\xc4\x83 Leon Goumont a cump\xc4\x83rat Hipodromul din Paris construind o sal\xc4\x83 de 3400 de locuri._NEWLINE_Dar filmul nu a r\xc4\x83mas \xc3\xaen vechiul continent. Devenind o afacere b\xc4\x83noas\xc4\x83, \xc3\xaencet, \xc3\xaencet, \xc3\xaencepe s\xc4\x83 treac\xc4\x83 oceanul. Face o escal\xc4\x83 \xc3\xaen Marea Britanie, unde George Albert Smith, regizor de film, \xc3\xael \xe2\x80\x9e\xc3\xaembog\xc4\x83\xc8\x9be\xc8\x99te\xe2\x80\x9d cu prim planul \xc8\x99i John Willianson cu decupajul regizoral. Ajunge pe noul continent unde g\xc4\x83se\xc8\x99te cele mai propice condi\xc8\x9bii pentru dezvoltare._NEWLINE_Un proiec\xc8\x9bionist, Edwin S. Poter, preia compania de produc\xc8\x9bie a filmelor proprietate a lui Edison \xc3\xaen anul 1901. Trece la realizarea de filme de fic\xc8\x9biune. Nou este c\xc4\x83 acestea sunt cadre legate narativ. Reprezentativ este produc\xc8\x9bia \xe2\x80\x9eThe Great Train Robbery\xe2\x80\x9d (1903) care transform\xc4\x83 filmul \xc3\xaentr-un spectacol comercial. Acesta se remarc\xc4\x83 prin schimbari rapide de loca\xc8\x9bii, ac\xc8\x9biuni cu tren \xc3\xaen mi\xc8\x99care. Pleac\xc4\x83 de la compania lui Edison la compania \xe2\x80\x9eFamous Players\xe2\x80\x9d (apoi \xe2\x80\x9eParamount\xe2\x80\x9d), unde metoda sa regizoral\xc4\x83 este dep\xc4\x83\xc8\x99it\xc4\x83 \xc8\x99i se va \xc3\xaentoarce la vechea sa meserie, proiec\xc8\x9bionist (1916)._NEWLINE_\xc3\x8en 1908 apare pe firmamentul industriei cinematografice unul din cei mai de seam\xc4\x83 regizori ai cinematografului american, numit \xc8\x99i p\xc4\x83rintele filmului american, David Wark Griffith. Griffith, actor de profesie, \xc3\xaencepe s\xc4\x83 joace \xc3\xaen film la compania de produc\xc8\x9bie \xe2\x80\x9eAmerican Mutascope and Biograph\xe2\x80\x9d (1908). Devine apoi regizor la \xe2\x80\x9eBiografh\xe2\x80\x9d, realiz\xc3\xa2nd 450 de filme. La acest lucru contribuie \xc8\x99i echipa de profesioni\xc8\x99ti cum sunt acri\xc8\x9bele Mary Pickford, Surorile Gish, Mabel Noemand, Mae Marsh, precum \xc8\x99i regizori ca Mark Sennet \xc8\x99i Erich von Stroheim, iar ca operator, renumitul epocii, Billy Bitzer. Dup\xc4\x83 anul 1913, pleac\xc4\x83 de la \xe2\x80\x9eBiograph\xe2\x80\x9d la \xe2\x80\x9eReliance-Majestic\xe2\x80\x9d, apoi devine independent. Realizeaz\xc4\x83 astfel \xe2\x80\x9eJudith of Bethulia\xe2\x80\x9d (1914), controversatul \xe2\x80\x9eThe Brith of a Nation\xe2\x80\x9d(Na\xc8\x99terea unei na\xc8\x9biuni) (1915) \xc8\x99i \xe2\x80\x9eIntolerance\xe2\x80\x9d (Intoleran\xc8\x9b\xc4\x83) (1916), filme care-l fac cel mai mare produc\xc4\x83tor american de film._NEWLINE_Vorbind despre filmele The Brith of a Nation (Na\xc8\x99terea unei na\xc8\x9biuni) \xc8\x99i Intolerance (Intoleran\xc8\x9b\xc4\x83), acestea sunt str\xc3\xa2ns legate \xc3\xaentre ele privind realizarea \xc8\x99i prezentarea lor publicului. _NEWLINE_Primul apare cu o reclam\xc4\x83 care i-a f\xc4\x83cut pe mul\xc8\x9bi s\xc4\x83-l acuze pe Griffith de rasism. Afi\xc8\x99ul filmului prezint\xc4\x83 un personaj care este membru al Ku-Klux-Klan-ului, fapt ce a dus la proteste de strad\xc4\x83 \xc8\x99i la cenzurarea filmului. Griffith nu este de acord cu pozi\xc8\x9bia oficial\xc4\x83 \xc8\x99i-n urm\xc4\x83torul an produce Intolerance ca un r\xc4\x83spuns dur celor care au f\xc4\x83cut at\xc3\xa2ta zgomot._NEWLINE_Griffith, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu actorii Douglas Fairbank, Mary Pickford \xc8\x99i Charlie Chaplin, au fondat \xc3\xaen anul 1920, compania \xe2\x80\x9eUnited Artist Corporation\xe2\x80\x9d, unde a realizat filmele mute Brochen Blossoms (Muguri zdrobi\xc8\x9bi)-1919, Way Down East-1920, The Orphans of the Strom-1922, America-1924, Battle of Sexcs-1928 \xc8\x99i filmele sonore Lady of the Pavements-1929 (c\xc3\xa2ntat), Abraham Lincoln-1930 \xc8\x99i The Struggle-1931.\n_START_SECTION_\nCurente cinematografice\n_START_PARAGRAPH_\nCa \xc8\x99i \xc3\xaen cazul celorlaltor arte, cinematografia se supune, mai mult sau mai pu\xc8\x9bin unei clasific\xc4\x83ri pe curente:_NEWLINE_Noul Val - Fran\xc8\x9ba, Neorealism italian, Noul val suedez, Free cinema sau The Angry Young Men Movement, New American Cinema, Cinema N\xc3\xb4vo sau Cinematograful lumii a treia, Expresionismul German, Filmul rom\xc3\xa2nesc, Filmul sovietic (p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1992) \xc8\x99i altele.\n_START_SECTION_\nIndustria cinematografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPrin intermediul a trei articole, cu ni\xc8\x99te cuno\xc8\x99tin\xc8\x9be de nivel mediu de fizic\xc4\x83, optic\xc4\x83, electrotehnic\xc4\x83, electronic\xc4\x83 \xc8\x99i chimie, \xc3\xaencerc s\xc4\x83 v\xc4\x83 fac s\xc4\x83 \xc3\xaen\xc8\x9belege\xc8\x9bi acest fenomen, art\xc4\x83 \xc8\x99i industrie, care ne ocup\xc4\x83 destul timp liber pentru destindere dup\xc4\x83 o activitate stresant\xc4\x83 \xc8\x99i tumultoas\xc4\x83._NEWLINE_Articolele au ca scop ini\xc8\x9bierea \xc3\xaen problemele de baz\xc4\x83 ale tehnicii cinematografice, crearea unei priviri \xc3\xaen ansamblu asupra diverselor domenii care concur\xc4\x83 la realizare filmului \xc8\x99i prezentarea lui spectatorului.'