b'\n_START_ARTICLE_\nPeria lui Haidinger\n_START_PARAGRAPH_\nPeria lui Haidinger sau figura lui Haidinger este un fenomen vizual care se produce atunci c\xc3\xaend ochiului uman i se prezint\xc4\x83 un c\xc3\xaemp luminos polarizat liniar. Fenomenul a fost descoperit \xc8\x99i descris prima dat\xc4\x83 de omul de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 austriac Wilhelm von Haidinger \xc3\xaen 1844._NEWLINE_\xc3\x8en general este valabil\xc4\x83 afirma\xc8\x9bia c\xc4\x83 ochiul uman, spre deosebire de al unor alte specii de vie\xc8\x9buitoare, nu este sensibil la polarizarea luminii, \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 indiferent cum e polarizat\xc4\x83 lumina ajuns\xc4\x83 la retin\xc4\x83 omul o percepe cu aceea\xc8\x99i intensitate, aceea\xc8\x99i nuan\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i aceea\xc8\x99i puritate. Totu\xc8\x99i, \xc3\xaen anumite condi\xc8\x9bii se poate constata c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 insensibilitate a ochiului la starea de polarizare nu este chiar total\xc4\x83. Macula (pata galben\xc4\x83) de pe retina ochiului uman prezint\xc4\x83 zone cu sensibilit\xc4\x83\xc8\x9bi u\xc8\x99or diferite la polariz\xc4\x83ri diferite, \xc3\xaen func\xc8\x9bie \xc8\x99i de lungimea de und\xc4\x83 a luminii. Aceasta face ca o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 alb\xc4\x83 uniform\xc4\x83 dinspre care vine lumin\xc4\x83 polarizat\xc4\x83 liniar s\xc4\x83 nu apar\xc4\x83 perfect uniform\xc4\x83, ci s\xc4\x83 prezinte ni\xc8\x99te pete de culoare difuze cu o anumit\xc4\x83 form\xc4\x83 specific\xc4\x83. Aceast\xc4\x83 figur\xc4\x83 colorat\xc4\x83 este ceea ce se nume\xc8\x99te peria lui Haidinger.\n_START_SECTION_\nObservare\n_START_PARAGRAPH_\nPeria lui Haidinger are un contrast foarte slab, ceea ce o face foarte greu de descoperit accidental. Pentru a o vedea mai u\xc8\x99or este nevoie de \xc3\xaendeplinirea unor condi\xc8\x9bii c\xc3\xaet mai favorabile de observare. Astfel, suprafa\xc8\x9ba prezentat\xc4\x83 ochiului trebuie s\xc4\x83 fie c\xc3\xaet mai alb\xc4\x83 \xc8\x99i mai uniform\xc4\x83, f\xc4\x83r\xc4\x83 o textur\xc4\x83 vizibil\xc4\x83, de exemplu suprafa\xc8\x9ba neted\xc4\x83 a unei coli de h\xc3\xaertie iluminat\xc4\x83 de soare sau alt\xc4\x83 surs\xc4\x83 care s\xc4\x83 nu fie prea slab\xc4\x83 \xc3\xaen partea albastr\xc4\x83 a spectrului. Polarizarea luminii venite de la aceast\xc4\x83 suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 e bine s\xc4\x83 fie c\xc3\xaet mai aproape de o polarizare total\xc4\x83, ceea ce se poate asigura prin folosirea unui polarizor \xc3\xaentre suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i ochi. Polarizarea e preferabil s\xc4\x83 fie liniar\xc4\x83, nu circular\xc4\x83 (fenomenul se produce totu\xc8\x99i \xc8\x99i \xc3\xaen lumin\xc4\x83 polarizat\xc4\x83 circular, dar figura care rezult\xc4\x83 are alt\xc4\x83 form\xc4\x83). \xc3\x8entruc\xc3\xaet figura se mi\xc8\x99c\xc4\x83 odat\xc4\x83 cu ochiul, retina se obi\xc8\x99nuie\xc8\x99te cu micul contrast de culoare \xc8\x99i dup\xc4\x83 un timp nu-l mai observ\xc4\x83; pentru a evita aceast\xc4\x83 pierdere a contrastului e util ca direc\xc8\x9bia polariz\xc4\x83rii liniare s\xc4\x83 fie rotit\xc4\x83 din c\xc3\xaend \xc3\xaen c\xc3\xaend \xc3\xaen raport cu retina, de exemplu rotind polarizorul sau \xc3\xaenclin\xc3\xaend lateral capul._NEWLINE_\xc3\x8entruc\xc3\xaet peria lui Haidinger este un fenomen entoptic (se produce \xc3\xaen urma unor particularit\xc4\x83\xc8\x9bi ale ochiului), fotografierea ei este imposibil\xc4\x83. De aceea pentru ilustrarea fenomenului se folosesc desene sau imagini create artificial. Acestea \xc3\xaens\xc4\x83 depind de percep\xc8\x9bia fiec\xc4\x83ruia, care difer\xc4\x83 \xc3\xaentruc\xc3\xaetva de la un individ la altul.\n_START_SECTION_\nAspect\n_START_PARAGRAPH_\nPotrivit observatorilor, peria lui Haidinger are forma unei flori cu patru petale, dintre care dou\xc4\x83 alb\xc4\x83strui \xc8\x99i celelalte dou\xc4\x83 g\xc4\x83lbui, petalele de aceea\xc8\x99i culoare fiind situate diametral opus fa\xc8\x9b\xc4\x83 de centrul figurii. Marginile petelor de culoare s\xc3\xaent difuze, ceea ce justific\xc4\x83 denumirea de perie. Unii observatori percep zonele galbene ca fiind unite \xc3\xaentre ele printr-o punte care trece prin centrul figurii, ca \xc3\xaen reprezentarea al\xc4\x83turat\xc4\x83. Al\xc8\x9bii au impresia c\xc4\x83, dimpotriv\xc4\x83, petele albastre s\xc3\xaent cele care se unesc \xc3\xaentre ele. \xc3\x8en sf\xc3\xaer\xc8\x99it pentru al\xc8\x9bi observatori cele dou\xc4\x83 culori se afl\xc4\x83 \xc3\xaen echilibru iar centrul figurii are o culoare neutr\xc4\x83._NEWLINE_Dimensiunea unghiular\xc4\x83 a periei lui Haidinger ocup\xc4\x83 circa 3\xe2\x80\x935\xc2\xb0 din c\xc3\xaempul vizual, dimensiune aproximativ egal\xc4\x83 cu a maculei._NEWLINE_Orientarea petelor de culoare este dat\xc4\x83 de direc\xc8\x9bia de polarizare liniar\xc4\x83 a luminii, adic\xc4\x83 de planul de oscila\xc8\x9bie al componentei electrice a c\xc3\xaempului electromagnetic. Mai exact, direc\xc8\x9bia de polarizare este paralel\xc4\x83 cu direc\xc8\x9bia petelor albastre. Astfel este posibil ca dup\xc4\x83 un oarecare antrenament \xc8\x99i \xc3\xaen condi\xc8\x9bii favorabile un observator s\xc4\x83 poat\xc4\x83 spune aproximativ care e direc\xc8\x9bia de polarizare a luminii f\xc4\x83r\xc4\x83 a folosi nici un instrument optic \xc3\xaen afar\xc4\x83 de ochi._NEWLINE_Peria lui Haidinger se poate observa \xc8\x99i folosind lumina par\xc8\x9bial polarizat\xc4\x83 a cerului. Lumina venit\xc4\x83 de la cerul senin este par\xc8\x9bial polarizat\xc4\x83, \xc3\xaen func\xc8\x9bie de starea atmosferei \xc8\x99i de unghiul dintre direc\xc8\x9bia zonei respective de cer \xc8\x99i soare; cea mai bun\xc4\x83 polarizare o au zonele pentru care acest unghi este de 90\xc2\xb0, caz \xc3\xaen care direc\xc8\x9bia de polarizare este perpendicular\xc4\x83 pe direc\xc8\x9bia \xc3\xaen care se g\xc4\x83se\xc8\x99te soarele.\n_START_SECTION_\nExplica\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nFenomenul se explic\xc4\x83 de obicei prin dicroismul unuia din pigmen\xc8\x9bii din retin\xc4\x83, \xc8\x99i anume xantofila, responsabil\xc4\x83 pentru sensibilitatea ochiului la culoarea albastr\xc4\x83. Moleculele lungi ale acestui pigment au o u\xc8\x99oar\xc4\x83 preferen\xc8\x9b\xc4\x83 pentru orientarea radial\xc4\x83 care, combinat\xc4\x83 cu faptul c\xc4\x83 \xc3\xaen centrul maculei exist\xc4\x83 o depresiune, creeaz\xc4\x83 condi\xc8\x9biile pentru producerea fenomenului de dicroism, absorb\xc8\x9bia diferit\xc4\x83 a luminii \xc3\xaen func\xc8\x9bie de polarizare.'