b'\n_START_ARTICLE_\nFonologia limbii rom\xc3\xa2ne\n_START_SECTION_\nParticularit\xc4\x83\xc8\x9bi\n_START_PARAGRAPH_\nEmanuel Vasiliu arat\xc4\x83 c\xc4\x83 limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 este singura limb\xc4\x83 romanic\xc4\x83 \xc3\xaen sistemul fonetic al c\xc4\x83reia se atest\xc4\x83 simultan africata [\xca\xa4] \xc8\x99i fricativa [\xca\x92], distincte fonemic.\n_START_SECTION_\nAlofonele consoanelor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en afar\xc4\x83 de alofonele amintite mai \xc3\xaenainte, consoanele limbii rom\xc3\xa2ne prezint\xc4\x83 \xc8\x99i o serie de alte variante de articulare, dictate de contextul fonetic. Astfel, de exemplu, toate oclusivele care apar imediat dup\xc4\x83 pauz\xc4\x83 s\xc3\xaent trunchiate prin absen\xc8\x9ba p\xc4\x83r\xc8\x9bii ini\xc8\x9biale de implozie (blocare a trecerii aerului) \xc8\x99i astfel le r\xc4\x83m\xc3\xaen doar p\xc4\x83r\xc8\x9bile de \xc8\x9binut\xc4\x83 --- care \xc3\xaens\xc4\x83 este inaudibil\xc4\x83 --- \xc8\x99i cea de explozie (expulzare a aerului), a\xc8\x99a cum se poate constata compar\xc3\xaend cuvinte ca apar \xc8\x99i par. Tot consoanele oclusive, \xc3\xaen pozi\xc8\x9bia dinainte de pauz\xc4\x83, se pronun\xc8\x9b\xc4\x83 cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 aspira\xc8\x9bie, care poate fi transcris\xc4\x83 fonetic ca [p\xca\xb0, b\xca\xb0, k\xca\xb0, g\xca\xb0, t\xca\xb0, d\xca\xb0]._NEWLINE_Consoanele din limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 (cu dou\xc4\x83 excep\xc8\x9bii) au, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de varianta de baz\xc4\x83, \xc8\x99i c\xc3\xaete o variant\xc4\x83 palatalizat\xc4\x83 \xc8\x99i una labializat\xc4\x83. Variantele palatalizate apar atunci c\xc3\xaend consoana este urmat\xc4\x83 de una din vocalele anterioare /e, i/, semivocalele corespunz\xc4\x83toare /e\xcc\xaf, i\xcc\xaf/ sau vocala asilabic\xc4\x83 /\xca\xb2/, palatalizarea fiind cu at\xc3\xaet mai pronun\xc8\x9bat\xc4\x83 cu c\xc3\xaet acel sunet vocalic este mai \xc3\xaenchis \xc8\x99i mai lipsit de caracterul silabic. Astfel, palatalizarea este minim\xc4\x83 atunci c\xc3\xaend consoana este urmat\xc4\x83 de /e/ \xc8\x99i maxim\xc4\x83 c\xc3\xaend e urmat\xc4\x83 de /\xca\xb2/. De asemenea palatalizarea este cu at\xc3\xaet mai u\xc8\x99or perceptibil\xc4\x83 cu c\xc3\xaet locul de articulare al consoanei este mai apropiat de palat \xc8\x99i deci consoana este mai susceptibil\xc4\x83 de a fi influen\xc8\x9bat\xc4\x83: consoane velare sau glotale precum /k, g, h/ se schimb\xc4\x83 mult prin palatalizare, \xc3\xaen timp ce cele labiale sau labiodentale precum /p, b, m, f, v/ s\xc3\xaent afectate mai pu\xc8\x9bin. Similar, variantele labializate ale consoanelor apar atunci c\xc3\xaend imediat dup\xc4\x83 consoan\xc4\x83 urmeaz\xc4\x83 o vocal\xc4\x83 din seria posterioar\xc4\x83 /o, u/ sau una din semivocalele corepunz\xc4\x83toare /o\xcc\xaf, u\xcc\xaf/. De la aceste observa\xc8\x9bii fac excep\xc8\x9bie consoanele africate postalveolare /\xca\xa7, \xca\xa4/ care \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 s\xc3\xaent \xc3\xaentotdeauna palatalizate._NEWLINE_\xc3\x8en succesiunile de consoane apar variante trunchiate ale consoanelor nominale. De exemplu, \xc3\xaen cuvinte precum ruptur\xc4\x83, oclusiva bilabial\xc4\x83 /p/ se realizeaz\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 explozie sau cu o explozie redus\xc4\x83, \xc3\xaen timp ce oclusiva alveolar\xc4\x83 /t/ se realizeaz\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 implozie, sau mai degrab\xc4\x83 \xe2\x80\x9e\xc3\xaemprumut\xc4\x83\xe2\x80\x9d implozia consoanei precedente._NEWLINE_Consoanele nazale /m, n/ se realizeaz\xc4\x83 diferit \xc3\xaen func\xc8\x9bie de sunetul care urmeaz\xc4\x83. De exemplu, \xc3\xaen cuvinte precum \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b sau \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9b nazala /n/ se realizeaz\xc4\x83 cu o ocluziune incomplet\xc4\x83 (spre deosebire de cazul c\xc3\xaend este urmat\xc4\x83 de o vocal\xc4\x83 ca \xc3\xaen cuvintele \xc3\xaenalt, \xc3\xaenot). Sub influen\xc8\x9ba fricativelor /f, v/, consoana /n/ se articuleaz\xc4\x83 ca o nazalizare a vocalei anterioare /\xc9\xa8/, nazalizare care continu\xc4\x83 p\xc3\xaen\xc4\x83 c\xc3\xaend organele articulatorii se a\xc8\x99az\xc4\x83 \xc3\xaen pozi\xc8\x9bia pentru /f, v/. Un fenomen similar de ocluziune incomplet\xc4\x83 se produce c\xc3\xaend /n/ este urmat de fricativele /s, z, \xca\x83, \xca\x92/, ca \xc3\xaen cuvintele \xc3\xaenscriu, pr\xc3\xaenz, \xc3\xaen\xc8\x99el, \xc3\xaenjgheb. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 pozi\xc8\x9bie /n/ se articuleaz\xc4\x83 prin apropierea apexului limbii de regiunea alveolar\xc4\x83. \xc3\x8enainte de consoanele velare /k, g/, consoana /n/ se articuleaz\xc4\x83 cu ocluziunea deplasat\xc4\x83 \xc3\xaen zona velar\xc4\x83, care corespunde de fapt sunetului [\xc5\x8b]; cuvintele banc\xc4\x83 \xc8\x99i lung\xc4\x83, transcrise fonemic /\xcb\x88ban.k\xc9\x99/ \xc8\x99i /\xcb\x88lun.g\xc9\x99/ trebuie transcrise fonetic [\xcb\x88ba\xc5\x8b.k\xc9\x99], respectiv [\xcb\x88lu\xc5\x8b.g\xc9\x99]. Tot printr-o ocluziune incomplet\xc4\x83 se realizeaz\xc4\x83 /n/ \xc8\x99i c\xc3\xaend este urmat de /h/ ca \xc3\xaen cuv\xc3\xaentul \xc3\xaenha\xc8\x9b. \xc3\x8en sf\xc3\xaer\xc8\x99it, /n/ se pronun\xc8\x9b\xc4\x83 cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 palatalizare \xc3\xaenaintea consoanelor palatale, ca de exemplu \xc3\xaen cuvintele cinci \xc8\x99i unchi. \xc3\x8en toate aceste cazuri /n/ se poate pronun\xc8\x9ba \xc8\x99i plin, cu ocluziune total\xc4\x83, dar o astfel de pronun\xc8\x9bie este perceput\xc4\x83 ca hipercorect\xc4\x83, nenatural\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en pozi\xc8\x9bie final\xc4\x83, dup\xc4\x83 alt\xc4\x83 consoan\xc4\x83, consoanele sonore /l, m, n/ au tendin\xc8\x9ba de a se asurzi (devocaliza) total sau par\xc8\x9bial, ca \xc3\xaen cuvintele azv\xc3\xaerl, dorm, c\xc3\xaern. Efectul este foarte pronun\xc8\x9bat atunci c\xc3\xaend consoana precedent\xc4\x83 este surd\xc4\x83, \xc3\xaentruc\xc3\xaet dup\xc4\x83 \xc3\xaentreruperea vocaliz\xc4\x83rii este dificil\xc4\x83 re\xc3\xaenceperea ei pentru un sunet care nu formeaz\xc4\x83 o silab\xc4\x83; \xc3\xaentr-o asemenea situa\xc8\x9bie se g\xc4\x83se\xc8\x99te /m/ la sf\xc3\xaer\xc8\x99itul unor cuvinte precum basm, ritm, istm.\n_START_SECTION_\nUnit\xc4\x83\xc8\x9bi suprasegmentale\n_START_PARAGRAPH_\nFonemele descrise \xc3\xaen sec\xc8\x9biunile anterioare se grupeaz\xc4\x83 \xc3\xaen silabe, care, \xc3\xaen planul expresiei, reprezint\xc4\x83 sintagmele minimale. Se numesc unit\xc4\x83\xc8\x9bi suprasegmentale acele aspecte fonetice care contracteaz\xc4\x83 rela\xc8\x9bii heterosilabice (\xc3\xaentre silabe diferite), spre deosebire de unit\xc4\x83\xc8\x9bile segmentale (fonemele), care nu pot intra \xc3\xaen astfel de rela\xc8\x9bii._NEWLINE_\xc3\x8en limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 apar dou\xc4\x83 unit\xc4\x83\xc8\x9bi suprasegmentale: accentul de intensitate (pronun\xc8\x9barea mai puternic\xc4\x83 a anumitor silabe) \xc8\x99i intona\xc8\x9bia (imprimarea unei anumite linii melodice vorbirii). Cele dou\xc4\x83 unit\xc4\x83\xc8\x9bi se pot clasifica \xc8\x9bin\xc3\xaend cont de extinderea efectului; astfel, accentul este o unitate intensiv\xc4\x83, pentru c\xc4\x83 se limiteaz\xc4\x83 la fiecare silab\xc4\x83 \xc3\xaen parte, \xc3\xaen timp ce intona\xc8\x9bia este o unitate extensiv\xc4\x83, \xc3\xaentruc\xc3\xaet caracterizeaz\xc4\x83 fragmente rostite ce includ \xc3\xaen general mai multe silabe.\n_START_SECTION_\nAccentul \xc3\xaen cuvinte polimorfemice\n_START_PARAGRAPH_\nPrin combinarea morfemelor \xc3\xaentr-un cuv\xc3\xaent, accentul este p\xc4\x83strat de unul singur dintre ele, \xc8\x99i anume de ultimul care are un accent propriu. De exemplu, cuv\xc3\xaentul copilandru, format din morfemele copil \xc8\x99i -andru, mo\xc8\x99tene\xc8\x99te accentul acestuia din urm\xc4\x83: /\xcb\x8cko.pi\xcb\x88lan.dru/. \xc3\x8en astfel de cazuri, primul morfem din alc\xc4\x83tuirea cuv\xc3\xaentului prime\xc8\x99te op\xc8\x9bional un accent secundar pe prima sa silab\xc4\x83, ca \xc3\xaen exemplul ar\xc4\x83tat \xc3\xaenainte, cu condi\xc8\x9bia ca acest accent secundar s\xc4\x83 nu fie \xc3\xaen imediata vecin\xc4\x83tate a accentului principal; de aceea feti\xc8\x9b\xc4\x83, compus din fat\xc4\x83 + -i\xc8\x9b + -\xc4\x83, devine /fe\xcb\x88ti.\xca\xa6\xc9\x99/ (\xc3\xaen acest exemplu ultimul morfem nu are propriul s\xc4\x83u accent).'