b'\n_START_ARTICLE_\nMinereul de fier suedez \xc3\xaen al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial\n_START_PARAGRAPH_\nMinereul de fier suedez a fost o miz\xc4\x83 important\xc4\x83 a luptelor din cel de-al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial. At\xc3\xa2t Alia\xc8\x9bii c\xc3\xa2t \xc8\x99i al treilea Reich erau interesa\xc8\x9bi \xc3\xaen controlul regiunii miniere din nordul Suediei, din zona ora\xc8\x99elor G\xc3\xa4llivare \xc8\x99i Kiruna. Importan\xc8\x9ba acestei probleme a crescut dup\xc4\x83 ce alte surse de aprovizionare ale Germaniei fuseser\xc4\x83 t\xc4\x83iate de blocada maritim\xc4\x83 britanic\xc4\x83 din timpul celei de-a doua b\xc4\x83t\xc4\x83lii a Atlanticului. At\xc3\xa2t planificata interven\xc8\x9bie franco-britanic\xc4\x83 \xc3\xaen sprijinul Finlandei \xc3\xaen timpul r\xc4\x83zboiului fino-sovietic din iarna 1939-1940, ca \xc8\x99i invazia german\xc4\x83 a Danemarcei \xc8\x99i Norvegiei \xc3\xaen cadrul Opera\xc8\x9biunii Weser\xc3\xbcbung, au fost motivate \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd de scopul strategic al impiedic\xc4\x83rii uneia dintre tabere s\xc4\x83 foloseasc\xc4\x83 minereul de fier din aceste z\xc4\x83c\xc4\x83minte pentru produc\xc8\x9bia de o\xc8\x9bel de importan\xc8\x9b\xc4\x83 vital\xc4\x83 pentru r\xc4\x83zboi.\n_START_SECTION_\nCadrul general\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en\xc8\x9belegerea naval\xc4\x83 anglo-german\xc4\x83 din 1935 a adus prejudicii pe termen lung politicii suedez\xc4\x83 de neutralitate. Semnat\xc4\x83 pe 18 iunie 1935, \xc3\xaen\xc8\x9belegerea a fost cel mai surprinz\xc4\x83tor eveniment al anului. \xc3\x8en ciuda prevederilor tratatului de la Versailles, \xc3\xaen\xc8\x9belegerea permitea Germaniei s\xc4\x83-\xc8\x99i creasc\xc4\x83 tonajul marinei de r\xc4\x83zboi la o treime din cea a Royal Navy. \xc3\x8en acela\xc8\x99i timp, Marea Britanie a fost de acord s\xc4\x83-\xc8\x99i retrag\xc4\x83 complet navele de lupt\xc4\x83 din Marea Baltic\xc4\x83, transform\xc3\xa2nd Germania \xc3\xaen puterea naval\xc4\x83 dominant\xc4\x83 din zon\xc4\x83, o poten\xc8\x9bial\xc4\x83 amenin\xc8\x9bare pentru Suedia \xc8\x99i celelalte \xc8\x9b\xc4\x83ri baltice, at\xc3\xa2t \xc3\xaen vreme de pace c\xc3\xa2t \xc8\x99i pe timp de r\xc4\x83zboi._NEWLINE_\xc3\x8en\xc8\x9belegerea naval\xc4\x83 anglo-german\xc4\x83 a u\xc8\x99urat controlul marinei germane asupra traficului maritim \xc3\xaen interiorul \xc8\x99i \xc3\xaen afara M\xc4\x83rii Baltice, inclusiv traficul maritim din Golful Bothnia. Prin golful Bothnia \xc8\x99i portul suedez Lule\xc3\xa5 trecea majoritatea importurilor germane de minereu de fier. Cum 50% din necesarul de minereu de fier al Germaniei era importat din Suedia, minele \xc8\x99i rutele maritime corspunz\xc4\x83toare erau de maxim\xc4\x83 importan\xc8\x9b\xc4\x83 pentru al treilea Reich, care \xc3\xaencerca s\xc4\x83-\xc8\x99i recl\xc4\x83deasc\xc4\x83 arsenalul de r\xc4\x83zboi. Amiralul Raeder, comandantul marinei germane, era pe deplin con\xc8\x99tient c\xc4\x83 securizarea rutei maritime dinspre Suedia era o problem\xc4\x83 de importan\xc8\x9b\xc4\x83 capital\xc4\x83 pentru Germania._NEWLINE_Cre\xc8\x99terea puterii maritime, asigurat\xc4\x83 de \xc3\xaen\xc8\x9belegerea anglo-german\xc4\x83, amenin\xc8\x9ba \xc3\xaen mod evident independen\xc8\x9b\xc4\x83 statelor limitrofe Balticii, \xc3\xaen special a Suediei \xc8\x99i \xc8\x9b\xc4\x83rilor Baltice \xe2\x80\x93 Estonia, Letonia \xc8\x99i Lituania. \xc3\x8en acest mod, sus-numitele \xc8\x9b\xc4\x83ri au fost obligate s\xc4\x83-\xc8\x99i revizuiasc\xc4\x83 politicile externe, Suedia nef\xc4\x83c\xc3\xa2nd nici o excep\xc8\x9bie din acest punct de vedere.\n_START_SECTION_\nComer\xc8\x9bul cu minereu de fier suedez\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc8\x9belul produs cu minereul suedez era de o importan\xc8\x9b\xc4\x83 excep\xc8\x9bional\xc4\x83 pentru tentativele germane de reconstruc\xc8\x9bie a puterii militare, care se f\xc4\x83ceau \xc3\xaen pofida prevedrilor Tratatului de la Versailles. \xc3\x8enainte de izbucnirea celui de-al doilea r\xc4\x83zboi mondial, Germania putea s\xc4\x83-\xc8\x99i asigure doar un sfert din nevoile de minereu de fier, restul fiind ob\xc8\x9binut din importuri. Importurile din Suedia asigurau 50-60% din importurile germane de minereu de fier. F\xc4\x83r\xc4\x83 aceste cantit\xc4\x83\xc8\x9bi importante aduse din Suedia, Germania nu ar fi avut capacitatea s\xc4\x83 declan\xc8\x99eze a doua conflagra\xc8\x9bie mondial\xc4\x83. \xc3\x8en 1940, minereul de fier importat din Suedia \xc8\x99i Norvegia \xc3\xaensemna 11.550.000 de tone din necesarul anual de 15.0000.000 de tone. Germania era eliberat\xc4\x83 de acordul sus-numit de orice team\xc4\x83, fiind capabil\xc4\x83 s\xc4\x83 securizeze rutele maritime \xc3\xaentre Suedia \xc8\x99i Germania. Acest acord punea Suedia \xc3\xaen imposibilitate de a refuza cererile germane, de vreme ce nu era capabil\xc4\x83 s\xc4\x83 controleze comer\xc8\x9bul pe Marea Baltic\xc4\x83._NEWLINE_Cele mai importante porturi de unde plecau exporturile de minereu suedez erau Narvik (port la Marea Nordului \xc3\xaen nordul Norvegiei) \xc8\x99i Lule\xc3\xa5 (port la Marea Baltic\xc4\x83, \xc3\xaen Golful Bothnia). \xc3\x8en timpul r\xc4\x83zboiului, Marea Britanie a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 izoleze portul Narvik min\xc3\xa2nd apele norvegiene. Dar exporturile de minereu de fier au continuat nestingherite pe ruta maritim\xc4\x83 din Marea Baltica. Dac\xc4\x83 Suedia ar fi \xc3\xaencercat stoparea exportului de minereu de fier c\xc4\x83tre Germania, ar fi trebuit s\xc4\x83 fac\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 unei eventuale invazii naziste. \xc3\x8en cercurile guvernamentale suedeze ajunseser\xc4\x83 ve\xc8\x99ti despre planurile germane de invazie a \xc8\x9b\xc4\x83rii, dar, pe de alt\xc4\x83 parte, trebuie spus c\xc4\x83 Suedia era bine \xc3\xaenarmat\xc4\x83, iar Germania ar fi trebuit s\xc4\x83 fac\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 unui r\xc4\x83zboi dificil \xc8\x99i cu rezultate incerte.'