b'\n_START_ARTICLE_\nComuna Apahida, Cluj\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nPe teritoriul comunei Apahida s-au f\xc4\x83cut importante descoperiri arheologice, \xc3\xaentre care cimitirul celtic din sec.III-II. \xc3\xae.C. \xc8\x99i mormintele go\xc8\x9bilor din sec.V d.C.  Au fost descoperit dou\xc4\x83 tezaure: primul, g\xc4\x83sit \xc3\xaen 1889, const\xc4\x83 dintr-un sicriu con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd trupul unui b\xc4\x83rbat care purta numele de Omharus, fiind una dintre c\xc4\x83peteniile gepizilor. Morm\xc3\xa2ntul con\xc8\x9binea numeroase obiecte ornamentale specifice gepizilor. Un al doilea tezaur a fost descoperit \xc3\xaen 1968, la 300 m distan\xc8\x9b\xc4\x83 de primul, cu ocazia efectu\xc4\x83rii unor excav\xc4\x83ri destinate instal\xc4\x83rii unor st\xc3\xa2lpi de beton. Acest al doilea tezaur, mult mai bogat dec\xc3\xa2t primul, con\xc8\x9binea morm\xc3\xa2ntul unui b\xc4\x83rbat care a fost identificat dup\xc4\x83 accesoriile existente ca fiind o alt\xc4\x83 c\xc4\x83petenie gepid\xc4\x83. Cele dou\xc4\x83 tezaure au dus la ipoteza conform c\xc4\x83reia \xc3\xaen zon\xc4\x83 s-ar afla o necropol\xc4\x83 de inhuma\xc8\x9bie a c\xc4\x83peteniilor gepide, ipotez\xc4\x83 confirmat\xc4\x83 \xc8\x99i de faptul c\xc4\x83 \xc3\xaen 1978 un s\xc4\x83tean din zon\xc4\x83 a descoperit \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83tor o alt\xc4\x83 podoab\xc4\x83 ornamental\xc4\x83 similar\xc4\x83 celor g\xc4\x83site \xc3\xaen primele dou\xc4\x83 tezaure._NEWLINE_Unii istorici sus\xc8\x9bin chiar c\xc4\x83 la Apahida ar fi fost la un moment dat capitala gepizilor. (Vezi articolul Gepizi)_NEWLINE_\xc3\x8en Evul Mediu aici era situat un pod de vam\xc4\x83 peste Some\xc8\x99, pod ce se afla \xc3\xaen proprietatea m\xc4\x83n\xc4\x83stirii (aba\xc8\x9biei) benedictine (romano-catolice) de la Cluj-M\xc4\x83n\xc4\x83\xc8\x99tur. Taxele \xc3\xaencasate pentru trecerea podului constituiau principala surs\xc4\x83 de venit a aba\xc8\x9biei. Denumirea latin\xc4\x83 \xc8\x99i maghiar\xc4\x83 a localit\xc4\x83\xc8\x9bii amintesc \xc8\x99i ast\xc4\x83zi de acest pod._NEWLINE_Prima men\xc8\x9bionare documentar\xc4\x83 a satului Apahida este din 1263 cu numele Apathida._NEWLINE_Ini\xc8\x9bial sat cu popula\xc8\x9bie majoritar maghiar\xc4\x83 {necesit\xc4\x83 citare}, devine dup\xc4\x83 anul 1600 un sat rom\xc3\xa2nesc.\n_START_SECTION_\nDescoperiri arheologice\n_START_PARAGRAPH_\nPe teritoriul comunei se afl\xc4\x83 o \xc3\xaentins\xc4\x83 a\xc8\x99ezare rural\xc4\x83 \xc8\x99i mai multe villae rusticae; \xc3\xaen mai multe puncte a fost surprins \xc8\x99i traseul drumului roman de pe valea Some\xc8\x99ului:La nord-est de comun\xc4\x83, pe platoul \xe2\x80\x9eChibaia\xe2\x80\x9c, s-au descoperit materiale romane._NEWLINE_\xc3\x8en vecin\xc4\x83tatea punctului anterior, pe dealul \xe2\x80\x9eP\xc4\x83duri\xc8\x9ba\xe2\x80\x9c, s\xc4\x83p\xc4\x83turile executate \xc3\xaen 1900 au condus la dezvelirea resturilor unor cl\xc4\x83diri const\xc3\xa2nd din ziduri, c\xc4\x83r\xc4\x83mizi, \xc8\x9bigle, buc\xc4\x83\xc8\x9bi de sticl\xc4\x83 \xc8\x99i a unui bogat inventar: unelte din fier, arme, o r\xc3\xa2\xc8\x99ni\xc8\x9b\xc4\x83, dou\xc4\x83 fibule fragmentare din bronz, oase de animale; o perieghez\xc4\x83 executat\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1988 a conturat mai clar aria sitului ce se \xc3\xaentinde pe platoul larg de deasupra versantului de nord-vest al dealului pe o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 100 x 150m._NEWLINE_Pe terasele joase de deasupra malului de sud \xc8\x99i sud-vest al lacului \xe2\x80\x9eCocor\xe2\x80\x9c se g\xc4\x83sesc fragmente ceramice romane._NEWLINE_\xc3\x8en aria necropolei celtice, aflat\xc4\x83 la nord, nord-est de comun\xc4\x83 s-au aflat de asemenea fragmente ceramice romane._NEWLINE_La sud de comun\xc4\x83, pe versantul \xe2\x80\x9eDup\xc4\x83 Deal la T\xc4\x83u\xe2\x80\x9c s-au descoperit ruinele unor construc\xc8\x9bii, c\xc4\x83r\xc4\x83mizi \xe2\x80\x93 unele cu \xc8\x99tampil\xc4\x83 \xe2\x80\x93, \xc8\x9bigle, ceramic\xc4\x83 \xc8\x99i un altar votiv \xc3\xaenchinat lui Dis Pater \xc8\x99i Proserpinei (CIL, III, 7656)._NEWLINE_\xc3\x8en locul \xe2\x80\x9eCocor\xe2\x80\x9c s-au descoperit, prin s\xc4\x83p\xc4\x83turi, substruc\xc8\x9bii de cl\xc4\x83diri, ceramic\xc4\x83 provincial\xc4\x83, fragmente de opai\xc8\x9be \xc8\x99i o moned\xc4\x83 de bronz de la Hadrian.\xc3\x8en zona situat\xc4\x83 \xc3\xaentre punctele \xe2\x80\x9eCocor\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eDarva\xc8\x99\xe2\x80\x9c \xc8\x99i \xe2\x80\x9eP\xc4\x83duri\xc8\x9ba\xe2\x80\x9c s-au identificat urmele unei alte construc\xc8\x9bii din care s-au recoltat buc\xc4\x83\xc8\x9bi de mortar \xc8\x99i fragmente de vase terra sigillata._NEWLINE_\xc3\x8en punctul \xe2\x80\x9eFillere\xc8\x99\xe2\x80\x9c, M. Roska a s\xc4\x83pat o villa rustica din care a recoltat diferite obiecte, unelte \xc8\x99i vase de metal, ceramic\xc4\x83. \xc3\x8en locul numit \xe2\x80\x9eTarcea Mic\xc4\x83\xe2\x80\x9c, situat la nord de comun\xc4\x83, s-a dezvelit, prin cercet\xc4\x83ri executate \xc3\xaen anul 1913, o villa rustica cu dou\xc4\x83 corpuri de cl\xc4\x83dire \xc8\x99i mai multe \xc3\xaenc\xc4\x83peri. Materialele descoperite constau din: ceramic\xc4\x83, dou\xc4\x83 opai\xc8\x9be, obiecte \xc8\x99i ustensile diverse din fier \xc8\x99i os, o cataram\xc4\x83, o fibul\xc4\x83 de tipul \xe2\x80\x9ecu piciorul \xc3\xaentors pe dedesubt\xe2\x80\x9c \xc8\x99i c\xc3\xa2te un denar de la: Geta, Elagabal, Iulia Mammaea \xc8\x99i Iulia Maesa. La sud-est de comun\xc4\x83 \xc3\xaen zona numit\xc4\x83 \xe2\x80\x9eValea M\xc4\x83r\xc4\x83loiu\xe2\x80\x9c, aproape de gardul livezii I. A. S., s-a descoperit, \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83tor, \xc3\xaen anul 1987, un tezaur monetar format din 1068 de piese: doi a\xc8\x99i, restul denari emi\xc8\x99i \xc3\xaen intervalul Nero-Balbinus. Un sondaj arheologic executat \xc3\xaen zona de descoperire a tezaurului a eviden\xc8\x9biat existen\xc8\x9ba unei locuiri dispersate de epoc\xc4\x83 roman\xc4\x83. Din locuri neprecizate se mai cunosc urm\xc4\x83toarele descoperiri: o moned\xc4\x83 de bronz de la Antoninus Pius, c\xc3\xa2te un denar de la Septimius Severus \xc8\x99i Iulia Domna, o moned\xc4\x83 de bronz de la Gordian III \xc8\x99i o fibul\xc4\x83 de bronz, tipul \xe2\x80\x9ecu piciorul \xc3\xaentors pe dedesubt\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nDate geografice\n_START_PARAGRAPH_\nComuna este alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din opt sate \xc8\x99i este situat\xc4\x83 \xc3\xaen nord-vestul Podi\xc8\x99ului Transilvaniei, pe dreapta Some\xc8\x99ului Mic, la numai 13 km de Cluj-Napoca, urm\xc3\xa2nd a fi \xc3\xaencorporat \xc3\xaen zona metropolitan\xc4\x83. Este una dintre cele mai mari comune ale jude\xc8\x9bului, cu peste 100 km\xc2\xb2 suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i 9.341 de locuitori (2007)._NEWLINE_Relieful comunei este preponderent deluros, iar clima este temperat-continental\xc4\x83, cu temperaturi maxime \xc3\xaen luna iulie._NEWLINE_\xc3\x8en perimetrul acestei localit\xc4\x83\xc8\x9bi s-a pus \xc3\xaen eviden\xc8\x9b\xc4\x83 prezen\xc8\x9ba unui masiv de sare gem\xc4\x83 \xc8\x99i a unor izvoare s\xc4\x83rate, saramura fiind \xc3\xaentrebuin\xc8\x9bat\xc4\x83 din vechi timpuri de c\xc4\x83tre localnici._NEWLINE_\xc3\x8enainte de 1989 Apahida era un puternic centru zootehnic , fiind specializat pe cre\xc8\x99terea vacilor de lapte , cre\xc8\x99tere si ingra\xc8\x99are taurine , cre\xc8\x99tere ovine si porcine , cresc\xc4\x83torie p\xc4\x83sari etc. , societa\xc8\x9bile cele mai reprezentative fiind IAS Apahida {devenit Agrap SA Apahida } , Ferma Victoria - produc\xc4\x83torul celebrului salam "Victoria " {devenit\xc4\x83 dupa 1989 " Regia de stat Victoria " }, Ferma Avicola , Asociatia intercooperatist\xc4\x83 de cre\xc8\x99tere si ingr\xc4\x83\xc8\x99are taurine ,etc. De asemenea Apahida are puternice tradi\xc8\x9bii pomicole [IAS Apahida } si legumicultur\xc4\x83 { celebrii ridichi de Apahida }. Din p\xc4\x83cate , activit\xc4\x83\xc8\x9bile agricole men\xc8\x9bionate mai sus s-au prabu\xc8\x99it toate dupa 1989 , a\xc8\x99a cum de altfel s-a \xc3\xaent\xc3\xaemplat cu agricultura pe intreg jude\xc8\x9bul Cluj .\n_START_SECTION_\nRe\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83 a comunei Apahida indic\xc4\x83 un drenaj vechi, (Pliocen) spre nord-vest prin Some\xc8\x99ul Mic,r\xc3\xa2u care s-a format prin unirea celor dou\xc4\x83 bra\xc8\x9be principale:Some\xc8\x99ul Rece \xc8\x99i Some\xc8\x99ul Cald.\xc3\x8en sectorul comunei,Some\xc8\x99ul Mic are un caracter subsecvent cu o accentuat\xc4\x83 tendin\xc8\x9b\xc4\x83 de eroziune \xc3\xaen malul st\xc3\xa2ng,ceea ce imprim\xc4\x83 v\xc4\x83ii un aspect asimetric,manifestat prin dezvoltarea unor terase largi,patru la num\xc4\x83r,pe partea din dreapta r\xc3\xa2ului.\xc3\x8entreaga re\xc8\x9bea hidrografic\xc4\x83 este tributar\xc4\x83 Some\xc8\x99ului,prezent\xc3\xa2nd o pant\xc4\x83 medie de scurgere redus\xc4\x83._NEWLINE_Lungimea total\xc4\x83 a r\xc3\xa2urilor cadastrale pe teritoriul comunei Apahida este de 21552 m._NEWLINE_V\xc4\x83ile existente au un caracter de maturitate \xc8\x99i s-au dezvoltat prin eroziune diferen\xc8\x9biat\xc4\x83 \xc3\xaen boltirile anticlinale ale zonei de diapir ca Valea M\xc4\x83r\xc4\x83torii \xc8\x99i Valea Zapodie,dar \xc8\x99i vale de tip obsecvent,cum este Valea C\xc4\x83mpene\xc8\x99ti,Valea Mare (Dezmir),Zapodia (Pata),Valea Pe\xc8\x9bii,p\xc3\xa2r\xc3\xa2ul Tocbe\xc8\x99ti,p\xc3\xa2r\xc3\xa2ul M\xc4\x83r\xc4\x83loiu \xc8\x99i Valea Broa\xc8\x99tei.Ace\xc8\x99ti afluen\xc8\x9bi cu debite sc\xc4\x83zute,\xc3\xaentre 0,100-0,250 metri cubi pe secund\xc4\x83,au scurgere temporar\xc4\x83.Tipul de alimentare a v\xc4\x83ilor este preponderent pluvial,contribu\xc8\x9bia subteran\xc4\x83 fiind modest\xc4\x83.Cele mai ridicate valori ale scurgerii se \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 prim\xc4\x83vara,cu cca 45% din valoarea anual\xc4\x83,situa\xc8\x9bie caracteristic\xc4\x83 v\xc4\x83ii Some\xc8\x99ul \xc3\xaen Culoar._NEWLINE_Calitatea apelor v\xc4\x83ilor depinde de mai mul\xc8\x9bi factori naturali \xc8\x99i antropici,care influen\xc8\x9beaz\xc4\x83 direct sau indirect calitatea apei de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i a celei subterane.La nivelul comunei Apahida,stratele acvifere sunt afectate de prezen\xc8\x9ba la suprafat\xc4\x83 a stratelor salifere,apa fiind nepotabil\xc4\x83 \xc3\xaen cea mai mare parte a comunei._NEWLINE_Apele freatice \xc8\x99i de ad\xc3\xa2ncime sunt dezvoltate \xc3\xaen depozituri etajate pe orizonturi \xc8\x99i suborizonturi sau aflate sub forma de structuri lenticulare.Sunt cantonate \xc3\xaen forma\xc8\x9biuni deluviale cu orizonturi nisipoase,aluviale de lunca \xc8\x99i conuri de dejectie.\xc3\x8en lunca Some\xc8\x99ul Mic ad\xc3\xa2ncimea nivelului este mic\xc4\x83 (0-2 m)\xc8\x99i cre\xc8\x99te o dat\xc4\x83 cu \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea relativ\xc4\x83 a teraselor,cu valoare maxim\xc4\x83 de 15-20 m.Apele freatice au,\xc3\xaen general,mineralizare sulfatic\xc4\x83 ridicat\xc4\x83.Daca apele subterane din acvifer nu sunt potabile ,multe dintre ele prezint\xc4\x83 \xc3\xaen schimb calit\xc4\x83\xc8\x9bi terapeutice datorit\xc4\x83 prezen\xc8\x9bei clorurii de sodiu \xc8\x99i radioactivit\xc4\x83\xc8\x9bii acestora.\xc3\x8en zona Some\xc8\x99eniului,spre vest de Apahida,s-au captat izvoare minerale clorurate,bicarbonate,sulfate,radioactive,al c\xc4\x83ror con\xc8\x9binut \xc3\xaen s\xc4\x83ruri este legat de forma\xc8\x9biunile de ghipsuri \xc8\x99i sare de v\xc3\xa2rst\xc4\x83 Bedonian inferior._NEWLINE_Alternan\xc8\x9ba neuniform\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaenclinat\xc4\x83 a straturilor creeaz\xc4\x83 apari\xc8\x9bia p\xc3\xa2nzei de apa freatic\xc4\x83 pe versan\xc8\x9bi,mai ales pe cei cu expozi\xc8\x9bie nordic\xc4\x83,d\xc3\xa2nd na\xc8\x99tere unor mici zone depresionare cu exces permanent de umiditate,ceea ce favorizeaz\xc4\x83 dezvoltarea unei vegeta\xc8\x9bii acvatice(trestie,papur\xc4\x83,pipiring).\xc3\x8en general,apa freatic\xc4\x83 este bogat\xc4\x83 \xc3\xaen s\xc4\x83ruri(cloruri,sulfa\xc8\x9bi),dur\xc4\x83 \xc8\x99i cu gust de calciu._NEWLINE_Perimetrul total a lacurilor cadastrale de pe teritoriul comunei este de 698 km.,reprezentate de lacul Feiurdeni 1 si 2,cu amenaj\xc4\x83ri piscicole.\xc3\x8en hotarele Apahidei existau lacuri naturale,ast\xc4\x83zi \xc3\xaen mare parte secate:Lacul Cocor,\xc3\xaen jurul c\xc4\x83ruia s-au descoperit vestigii istorice,T\xc4\x83ul Ghiughioaii,azi p\xc4\x83m\xc3\xa2nt arabil,fiind afectate desec\xc4\x83rile \xc3\xaen anii \xc8\x99aptezeci,T\xc4\x83ul Maierului care nu este secat complet,av\xc3\xa2nd scurgere pe Valea Broa\xc8\x99tei.Mai sunt ochiuri de lacuri \xc3\xaen lunca Some\xc8\x99ului._NEWLINE_Apele fiind in\xc8\x99irate pe aliniamentul Turda-Cojocna-Sic se caracterizeaz\xc4\x83 prin apari\xc8\x9bia la suprafat\xc4\x83 a sedimentului Badenian,unele ariale de sare ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd la zi.Drept urmare,se semnaleaz\xc4\x83 lacuri s\xc4\x83rate,cum este lacul din apropierea satului Pata ,lac bun pentru tratarea bolilor reumatice._NEWLINE_Apele Some\xc8\x99ului Mic sunt poluate \xc3\xaen zon\xc4\x83 ca urmare a activita\xc8\x9bii antropice de pe platformele industriale ale Clujului,chiar dac\xc4\x83 activitatea nu mai este at\xc3\xa2t de intens\xc4\x83,dar \xc8\x99i datorit\xc4\x83 reziduurilor deversate direct \xc3\xaen albie,din zonele reziden\xc8\x9biale.Nu s-a produs un dezastru ecologic pentru ca decantarea \xc8\x99i acumularea produ\xc8\x99ilor nocivi se produce \xc3\xaen perioade scurte,deoarece prin uzinarea apei \xc3\xaen centralele electrice din amonte se spore\xc8\x99te considerabil debitul r\xc3\xa2ului colector,sp\xc4\x83l\xc3\xa2nd efectiv depunerile ini\xc8\x9biale.\xc3\x8en regim natural,Some\xc8\x99ul Mic are un debit multianual de 15 metri cubi pe secund\xc4\x83 \xc3\xaen dreptul comunei Apahida.Valorile debitelor celor mai sc\xc4\x83zute au fost de cca. 0,450 metri cubi pe secund\xc4\x83,\xc3\xaen anul 1961,cele mai ridicate debite au ajuns la 211 m cubi pe secund\xc4\x83 \xc3\xaen martie 1965,c\xc3\xa2nd s-au petrecut \xc8\x99i cele mai importante inunda\xc8\x9bii \xc3\xaen zona Apahidei.\xc3\x8en urma inunda\xc8\x9biilor,s-au efectuat lucr\xc4\x83ri de regularizare a malurilor Some\xc8\x99ului \xc8\x99i de afluire a p\xc3\xa2raielor spre Some\xc8\x99.\xc3\x8en general,toate p\xc3\xa2raiele \xc8\x99i v\xc4\x83ile au fost supuse unor lucr\xc4\x83ri de regularizare \xc8\x99i decolmatare,fiind \xc3\xaen multe locuri prev\xc4\x83zute cu un sistem de desecare prin canale deschise,pentru colectarea \xc8\x99i evacuarea apelor de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 din stratul superficial al solului.\n_START_SECTION_\nDemografie\n_START_PARAGRAPH_\nConform recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntului efectuat \xc3\xaen 2011, popula\xc8\x9bia comunei Apahida se ridic\xc4\x83 la 10.685 de\xc2\xa0locuitori, \xc3\xaen cre\xc8\x99tere fa\xc8\x9b\xc4\x83 de recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntul anterior din 2002, c\xc3\xa2nd se \xc3\xaenregistraser\xc4\x83 8.785\xc2\xa0de\xc2\xa0locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt rom\xc3\xa2ni (85,55%). Principalele minorit\xc4\x83\xc8\x9bi sunt cele de maghiari (4,01%) \xc8\x99i romi (3,86%). Pentru 6,47% din popula\xc8\x9bie, apartenen\xc8\x9ba etnic\xc4\x83 nu este cunoscut\xc4\x83._NEWLINE_Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodoc\xc8\x99i (78,69%), dar exist\xc4\x83 \xc8\x99i minorit\xc4\x83\xc8\x9bi de penticostali (3,84%), reforma\xc8\x9bi (3,24%), martori ai lui Iehova (2,06%), greco-catolici (1,75%) \xc8\x99i bapti\xc8\x99ti (1,16%). Pentru 6,74% din popula\xc8\x9bie, nu este cunoscut\xc4\x83 apartenen\xc8\x9ba confesional\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nVia\xc8\x9ba religioas\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nMajoritatea popula\xc8\x9biei (84%) este de confesiune ortodox\xc4\x83._NEWLINE_Pe teritoriul comunei exist\xc4\x83 biserici de mai multe confesiuni: 6 ortodoxe (Corpadea, Dezmir, Pata, S\xc3\xa2nnicoar\xc4\x83 \xc8\x99i Apahida), 4 penticostale (S\xc3\xa2nnicoar\xc4\x83, Apahida, Corpadea, Dezmir), 4 baptiste (Dezmir, Pata, S\xc3\xa2nnicoar\xc4\x83, Apahida), 2 reformate (Pata, Bodrog) , una greco-catolic\xc4\x83 (la Apahida, retrocedat\xc4\x83 \xc3\xaen 2003 de c\xc4\x83tre BOR)si o "Sala a Regatului" a Martorilor lui Iehova._NEWLINE_Biserica rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83 de lemn "Sf. Arhangheli Mihail \xc8\x99i Gavriil" a fost construit\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1806 de me\xc8\x99terul lemnar Ghiran Ioan din Nadi\xc8\x99 \xc8\x99i pictat\xc4\x83 \xc3\xaen 1808 de Ioan Pop din Ungura\xc8\x99, azi Rom\xc3\xa2na\xc8\x99i, jude\xc8\x9bul S\xc4\x83laj.'