b'\n_START_ARTICLE_\nPitulice verzuie\n_START_SECTION_\nRecunoa\xc8\x99terea \xc3\xaen teren\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea verzuie are o lungime de 10 cm. Este pu\xc8\x9bin mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t pitulicea fluier\xc4\x83toare (Phylloscopus trochilus). Este o pitulice de talie mic\xc4\x83, viu colorat\xc4\x83, asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu pitulicea mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita) ca m\xc4\x83rime \xc8\x99i \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99are; are coada \xc8\x99i aripile destul de scurte, av\xc3\xa2nd un aspect destul de zvelt, \xc3\xaendesat \xc8\x99i mic._NEWLINE_Mai tot timpul este destul de activ\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen continu\xc4\x83 mi\xc8\x99care, adesea se mut\xc4\x83 de pe o creang\xc4\x83 pe alta, se mi\xc8\x99c\xc4\x83 foarte rapid prin coronament \xc8\x99i din c\xc3\xa2nd \xc3\xaen c\xc3\xa2nd planeaz\xc4\x83 pentru pu\xc8\x9bin timp. Frecvent \xc3\xae\xc8\x99i flutur\xc4\x83 coada \xc8\x99i f\xc3\xa2lf\xc3\xa2ie din aripi c\xc3\xa2nd se mi\xc8\x99c\xc4\x83. Are obiceiul de a\xc8\x99i zb\xc3\xa2rli penele de pe cre\xc8\x99tet atunci c\xc3\xa2nd este agitat\xc4\x83, inclusiv c\xc3\xa2nd c\xc3\xa2nt\xc4\x83. Vibreaz\xc4\x83 aripile semi-deschise \xc3\xaen timp ce c\xc3\xa2nt\xc4\x83 \xc3\xaen coroana copacului. Strig\xc4\x83tul, c\xc3\xa2nd este \xc3\xaensu\xc8\x99it, este util \xc3\xaen identificare._NEWLINE_Pitulicea verzuie este destul de deschis\xc4\x83 la culoare, cu un colorit viu, \xc8\x99i nu are niciodat\xc4\x83 o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 at\xc3\xa2t de \xc3\xaenchis\xc4\x83 ca cea \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 la multe alte pitulici mici. P\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare au o culoare destul de deschis\xc4\x83 verde-cenu\xc8\x99ie (sau m\xc4\x83sliniu-cenu\xc8\x99ie), inclusiv marginile penelor aripii, dar o exist\xc4\x83 varia\xc8\x9bii mari din cauza uzurii penelor \xc8\x99i a diferen\xc8\x9belor \xc3\xaentre subspecii. P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt albicioase (sau alb-sp\xc4\x83l\xc4\x83cite) cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 galben\xc4\x83, de obicei uniform\xc4\x83 pe toat\xc4\x83 partea inferioar\xc4\x83, dar b\xc4\x83rbia, g\xc3\xa2tlejul \xc8\x99i centrul pieptului sunt adesea mai palide; pe laturile pieptului, mai pu\xc8\x9bin pe flancuri, are o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 cenu\xc8\x99iu-\xc3\xaenchis\xc4\x83. Pe teren mai mul\xc8\x9bi indivizi par mai mult sau mai pu\xc8\x9bin albicio\xc8\x99i dedesubt, nuan\xc8\x9ba slab\xc4\x83 galben\xc4\x83 fiind greu de deslu\xc8\x99it._NEWLINE_Capul are un colorit distinctiv, cu spr\xc3\xa2nceana lung\xc4\x83, alb-g\xc4\x83lbuie, ochii negricio\xc8\x99i destul de mari, \xc3\xaenconjura\xc8\x9bi de un inel orbital albicios evident, dunga de peste ochi este \xc3\xaentunecat\xc4\x83 \xc8\x99i lat\xc4\x83 \xc8\x99i regiunea auricular\xc4\x83 p\xc4\x83tat\xc4\x83. Pentru subspecia viridanus din vestul arealului dou\xc4\x83 caracteristici sunt mai importante: spr\xc3\xa2nceana lung\xc4\x83 \xc8\x99i distinct\xc4\x83, alb-g\xc4\x83lbuie, care se \xc3\xaentinde de pe frunte p\xc3\xa2n\xc4\x83 la laturile cefei, \xc8\x99i o singur\xc4\x83 dung\xc4\x83 alar\xc4\x83, scurt\xc4\x83, \xc3\xaengust\xc4\x83 \xc8\x99i albicioas\xc4\x83. Spr\xc3\xa2nceana nu se termin\xc4\x83 deasupra lorului, ca la pitulicea arctic\xc4\x83 (Phylloscopus borealis), dar se extinde difuz p\xc3\xa2n\xc4\x83 la n\xc4\x83ri sau chiar \xc3\xaen jurul frun\xc8\x9bii. Dung\xc4\x83 ocular\xc4\x83 ce trece peste ochi este de culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83, verde-cenu\xc8\x99ie, iar sub spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 este mai pu\xc8\x9bin vizibil\xc4\x83 (fa\xc8\x9b\xc4\x83 de  pitulicea arctic\xc4\x83), mai ales \xc3\xaen fa\xc8\x9ba ochiului, iar la unii indivizi ai subspeciei viridanus dunga ocular\xc4\x83 este abia vizibil\xc4\x83._NEWLINE_Aripile au obi\xc8\x99nuit o singur\xc4\x83 dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 transversal\xc4\x83 scurt\xc4\x83, dreapt\xc4\x83 \xc8\x99i destul de lat\xc4\x83 (\xc3\xaen penajul neuzat), de culoare alb-g\xc4\x83lbuie pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mari; aceast\xc4\x83 dung\xc4\x83 palid\xc4\x83 se eviden\xc8\x9biaz\xc4\x83 variabil, niciodat\xc4\x83 nu este foarte lung\xc4\x83 \xc8\x99i distinct\xc4\x83, adesea este destul de sub\xc8\x9bire \xc8\x99i limitat\xc4\x83 la c\xc3\xa2teva supraalare mari centrale, \xc8\x99i astfel nu ajunge niciodat\xc4\x83 la marginea aripii sau la remigele ter\xc8\x9biare. \xc3\x8ens\xc4\x83, alte subspecii ale pitulicii verzui din Asia au o dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 mai v\xc4\x83dit\xc4\x83 pe supraalare mari \xc8\x99i mai rar o a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 rudimentar\xc4\x83, g\xc4\x83lbuie \xc8\x99i \xc3\xaengust\xc4\x83, pe supraalarele mijlocii (la subspecia viridanus aceasta apare excep\xc8\x9bional). Dac\xc4\x83 a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 este prezent\xc4\x83, ea este adesea greu observabil\xc4\x83 pe teren._NEWLINE_Remigele ter\xc8\x9biare sunt \xc3\xaen mare parte uniform verde-cenu\xc8\x99ii, f\xc4\x83r\xc4\x83 culoarea palid\xc4\x83 contrastant\xc4\x83 de pe marginile laterale ale lor \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 la pitulicea cu spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 galben\xc4\x83 (Phylloscopus inornatus) \xc8\x99i la pitulice de Himalaia (Phylloscopus humei). Marginile verzi str\xc4\x83lucitoare ale tectricelor alare \xc8\x99i ale remigelor mediale formeaz\xc4\x83 o oglind\xc4\x83 alar\xc4\x83 destul de bine conturat\xc4\x83 pe aripile str\xc3\xa2nse. Proiec\xc8\x9bia remigelor primare este destul de scurt\xc4\x83. Coada este scurt\xc4\x83 de form\xc4\x83 p\xc4\x83trat\xc4\x83._NEWLINE_Ciocul are v\xc3\xa2rful ascu\xc8\x9bit, mai lat dec\xc3\xa2t la pitulice mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita), dar mai mic fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cel al pitulicii arctice (Phylloscopus borealis) \xc8\x99i al pitulicii de ienup\xc4\x83r (Phylloscopus nitidus); baza g\xc4\x83lbuie a ciocului se \xc3\xaentinde p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mandibul\xc4\x83 inferioar\xc4\x83. Picioarele destul de mici au o culoare \xc3\xaentunecat\xc4\x83, brun-cenu\xc8\x99ie moderat\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la brun-cenu\xc8\x99ie \xc3\xaenchis\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nDescrierea\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea verzuie este o pitulice destul de zvelt\xc4\x83, asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu pitulicea mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita) ca m\xc4\x83rime \xc8\x99i \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99are. Este viu colorat\xc4\x83 deasupra cu verde-m\xc4\x83sliniu cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 cenu\xc8\x99ie, dedesubt este alb\xc4\x83 sau alb-g\xc4\x83lbuie, are spr\xc3\xa2ncenele lungi, care de obicei se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc pe frunte una cu alta deasupra ciocului. Exist\xc4\x83 varia\xc8\x9bii mari a coloritului din cauza uzurii penelor \xc8\x99i a diferen\xc8\x9belor \xc3\xaentre subspecii Este o pitulice de talie mic\xc4\x83, are o lungime de 10-11,5 cm \xc8\x99i o greutate de 6,5-10,5 g. Sexele sunt asem\xc4\x83n\xc4\x83toare dup\xc4\x83 penaj. De obicei exist\xc4\x83 diferen\xc8\x9be mici a penajului legate de v\xc3\xa2rst\xc4\x83 numai \xc3\xaen primul an._NEWLINE_Adultul \xc3\xaen penajul nup\xc8\x9bial (subspecia viridanus) are penajul proasp\xc4\x83t, p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt verde-m\xc4\x83slinii cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 cenu\xc8\x99ie, inclusiv pe marginile penelor aripii. Cre\xc8\x99tetul este \xc3\xaenchis, verde-m\xc4\x83sliniu._NEWLINE_Capul are un colorit distinctiv. Spr\xc3\xa2nceana este clar vizibil\xc4\x83, are o culoare alb-g\xc4\x83lbuie. Ea este destul de lung\xc4\x83 \xc8\x99i lat\xc4\x83, ajung\xc3\xa2nd \xc3\xaen partea posterioar\xc4\x83 a regiunii auriculare, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la laturile cefei, \xc8\x99i adesea se curbeaz\xc4\x83 u\xc8\x99or \xc3\xaen sus la cap\xc4\x83tul s\xc4\x83u posterior. Spr\xc3\xa2nceana nu se termin\xc4\x83 deasupra lorului, dar se extinde difuz p\xc3\xa2n\xc4\x83 la n\xc4\x83ri sau chiar \xc3\xaen jurul frun\xc8\x9bii; de obicei spr\xc3\xa2ncenele se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc anterior una cu alta deasupra ciocului. Ochii sunt negricio\xc8\x99i \xc8\x99i destul de mari \xc8\x99i sunt \xc3\xaenconjura\xc8\x9bi de un inel orbital \xc3\xaengust \xc8\x99i albicios evident, el este de obicei vizibil ca o semilun\xc4\x83 ocular\xc4\x83 inferior\xc4\x83 alb\xc4\x83. Dunga de peste ochi (dung\xc4\x83 ocular\xc4\x83) este lat\xc4\x83 \xc8\x99i lung\xc4\x83 \xc8\x99i se \xc3\xaentinde p\xc3\xa2n\xc4\x83 la regiunea auricular\xc4\x83, ea are o culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83, verde-cenu\xc8\x99ie sau m\xc4\x83sliniu-\xc3\xaenchise, sub spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 este mai pu\xc8\x9bin vizibil\xc4\x83, mai ales \xc3\xaen fa\xc8\x9ba ochiului, iar la unii indivizi dunga ocular\xc4\x83 este abia vizibil\xc4\x83. Lorul (lorum) \xc8\x99i dunga de peste ochi m\xc4\x83sliniu-\xc3\xaenchise contrasteaz\xc4\x83 cu inelul orbital albicios. Obrajii \xc8\x99i regiunea auricular\xc4\x83 sunt sp\xc4\x83l\xc4\x83cite, galben-albicioase, cu pete \xc3\xaentunecate, m\xc4\x83sliniu-\xc3\xaenchise, \xc3\xaens\xc4\x83 exist\xc4\x83 o por\xc8\x9biune nep\xc4\x83tat\xc4\x83 de culoare deschis\xc4\x83 chiar sub ochi._NEWLINE_P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt \xc3\xaen general albicioase (alb-murdare), adesea cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 g\xc4\x83lbuie, uneori destul de clar\xc4\x83, aceasta nuan\xc8\x9b\xc4\x83 este de obicei uniform\xc4\x83 pe toat\xc4\x83 partea inferioar\xc4\x83, de\xc8\x99i b\xc4\x83rbia, g\xc3\xa2tlejul \xc8\x99i centrul pieptului sunt adesea mai palide; pe teren mul\xc8\x9bi indivizi par mai mult sau mai pu\xc8\x9bin albicio\xc8\x99i dedesubt, nuan\xc8\x9ba galben\xc4\x83 slab\xc4\x83 fiind greu de deslu\xc8\x99it. Laturile pieptului, mai pu\xc8\x9bin flancurile au o tent\xc4\x83 u\xc8\x99oar\xc4\x83 cenu\xc8\x99iu-\xc3\xaenchis\xc4\x83; regiunea anal\xc4\x83 \xc8\x99i tectricele subcodale sp\xc4\x83l\xc4\x83cite, albicioase, uneori alb-g\xc4\x83lbui._NEWLINE_Coada este scurt\xc4\x83, de form\xc4\x83 p\xc4\x83trat\xc4\x83, \xc8\x99i are o culoare brun-\xc3\xaenchis\xc4\x83, cu marginile laterale verde-m\xc4\x83slinii str\xc4\x83lucitoare, v\xc3\xa2rfurile \xc8\x99i steagurile interne ale primelor trei sau patru rectrice laterale sunt tivite \xc3\xaengust pe margini cu alb-bruniu sau ocru-alburiu._NEWLINE_Aripile sunt brun-\xc3\xaenchise cu o singur\xc4\x83 dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 transversal\xc4\x83 scurt\xc4\x83, alb-g\xc4\x83lbuie, pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mari, uneori exist\xc4\x83 \xc8\x99i a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 mic\xc4\x83, abia vizibil\xc4\x83, pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mijlocii. Remigele aripilor, alula \xc8\x99i tectricele primare sunt brun-\xc3\xaenchise \xc8\x99i sunt tivite \xc3\xaengust pe marginile laterale cu verde-m\xc4\x83sliniu str\xc4\x83lucitor. \xc3\x8en penajul proasp\xc4\x83t remigele primare interne \xc8\x99i mijlocii au v\xc3\xa2rfurile \xc3\xaenguste albicioase. Remigele ter\xc8\x9biare sunt \xc3\xaen mare parte uniform verde-cenu\xc8\x99ii, f\xc4\x83r\xc4\x83 culoarea palid\xc4\x83 contrastant\xc4\x83 de pe marginile laterale. Marginile verzi str\xc4\x83lucitoare ale tectricelor alare \xc8\x99i ale remigelor mediale formeaz\xc4\x83 o oglind\xc4\x83 alar\xc4\x83 bine conturat\xc4\x83 pe aripile str\xc3\xa2nse. Proiec\xc8\x9bia remigelor primare este destul de scurt\xc4\x83. Tectricele supraalare mici sunt brun-\xc3\xaenchise, tivite pe margini cu verde-m\xc4\x83sliniu str\xc4\x83lucitor. Tectricele supraalare mari sunt brun-\xc3\xaenchise, tivite pe marginile steagului extern cu verde-m\xc4\x83sliniu, primele patru-\xc8\x99ase tectrice au v\xc3\xa2rfurile steagului extern albicioase sau alb-g\xc4\x83lbui \xc8\x99i formeaz\xc4\x83 o dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 transversal\xc4\x83 dreapt\xc4\x83, scurt\xc4\x83 \xc8\x99i destul de lat\xc4\x83, de culoare alb-g\xc4\x83lbuie sau albicioas\xc4\x83, clar vizibil\xc4\x83 \xc3\xaen penajul neuzat. Dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 de pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mari se eviden\xc8\x9biaz\xc4\x83 variabil, niciodat\xc4\x83 nu este foarte lung\xc4\x83 \xc8\x99i distinct\xc4\x83, adesea este destul de sub\xc8\x9bire \xc8\x99i limitat\xc4\x83 la c\xc3\xa2teva supraalare mari centrale, \xc8\x99i prin urmare nu ajunge niciodat\xc4\x83 la marginea aripii sau la remigele ter\xc8\x9biare. Tectricele supraalare mijlocii sunt brun-\xc3\xaenchise, de obicei tivite pe v\xc3\xa2rfuri cu verde-m\xc4\x83sliniu, dar uneori au v\xc3\xa2rfurile \xc3\xaenguste alb-g\xc4\x83lbui, care formeaz\xc4\x83 o dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 transversal\xc4\x83 g\xc4\x83lbuie mic\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaengust\xc4\x83, abia vizibil\xc4\x83 \xc8\x99i greu observabil\xc4\x83 pe teren. Tectricele subalare galben-deschise sau alb-g\xc4\x83lbui._NEWLINE_Ciocul este mare, cu v\xc3\xa2rful ascu\xc8\x9bit \xc8\x99i baza lat\xc4\x83. Mandibula superioar\xc4\x83 de culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83, brun-cornie, cu marginea t\xc4\x83ioas\xc4\x83 c\xc4\x83rnos-deschis\xc4\x83 sau galben\xc4\x83; mandibula inferioar\xc4\x83 mai deschis\xc4\x83, c\xc4\x83rnos-deschis\xc4\x83 sau galben\xc4\x83, de obicei cu v\xc3\xa2rful \xc3\xaentunecat, baza mandibulei inferioare este g\xc4\x83lbuie. Picioarele au o culoare \xc3\xaenchis\xc4\x83, brun-moderat\xc4\x83, cenu\xc8\x99ie sau brun-cenu\xc8\x99ie. Irisul este brun-\xc3\xaenchis.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa2rsta\n_START_PARAGRAPH_\nAdultul \xc3\xaen penajul uzat (iunie-iulie). P\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare au o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 distinct\xc4\x83 cenu\xc8\x99iu-brunie. P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt mai mult alb-cenu\xc8\x99ii, nuan\xc8\x9ba galben\xc4\x83 din penajul nup\xc8\x9bial este redus\xc4\x83 sau absent\xc4\x83, adesea coloritul cenu\xc8\x99iu de pe laturile pieptului sau de pe flancuri este absent. Dungile de pe arip\xc4\x83 sunt erodate \xc8\x99i mult reduse, cea anterioar\xc4\x83 de pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mijlocii este \xc3\xaentotdeauna absent\xc4\x83, cea posterioar\xc4\x83 de pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mari este mai pu\xc8\x9bin evident\xc4\x83. Rectricele cozii \xc8\x99i remigele aripilor sunt brun-deschise \xc8\x99i erodate._NEWLINE_Adultul \xc3\xaen penajul postnup\xc8\x9bial (la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii \xc8\x99i toamna) seam\xc4\x83n\xc4\x83 cu adultul \xc3\xaen penajul nup\xc8\x9bial, dar remigele aripilor \xc8\x99i rectricele cozii p\xc4\x83strate de la penajul nup\xc8\x9bial sunt foarte erodate \xc8\x99i decolorate, brun-deschise. Dunga alar\xc4\x83 de pe tectricele supraalare mari este de obicei vizibil\xc4\x83, aproape alb\xc4\x83, dar foarte redus\xc4\x83 \xc8\x99i uneori absent\xc4\x83 pe una sau ambele aripi. Remigele ter\xc8\x9biare mediale impare sunt uneori n\xc4\x83p\xc3\xa2rlite \xc8\x99i proaspete._NEWLINE_Juvenilul este asem\xc4\x83n\xc4\x83tor ca adultul sau cu pas\xc4\x83rea \xc3\xaen prima iarn\xc4\x83, dar p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt mai brunii, mai pu\xc8\x9bin verzui. Nuan\xc8\x9ba verde-cenu\xc8\x99ie este achizi\xc8\x9bionat\xc4\x83 la n\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea post-juvenil\xc4\x83. Rectricele cozii \xc8\x99i remigele aripilor sunt proaspete \xc8\x99i neuzate. Textura penelor este rarefiat\xc4\x83 \xc8\x99i pufoas\xc4\x83._NEWLINE_Imaturul \xc3\xaen prima iarn\xc4\x83 se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 cu adultul, dar p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt verzi mai str\xc4\x83lucitoare, mai pu\xc8\x9bin cenu\xc8\x99ii dec\xc3\xa2t la adultul \xc3\xaen penajul uzat. Rectricele cozii \xc8\x99i remigele aripilor sunt relativ neuzate. Dunga de pe arip\xc4\x83 este g\xc4\x83lbuie, \xc3\xaen general mai evident\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la adult \xc3\xaenainte de n\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea prenup\xc8\x9bial\xc4\x83. Penajul \xc3\xaen prima iarn\xc4\x83 este proasp\xc4\x83t, inclusiv v\xc3\xa2rfurile remigelor primare \xc8\x99i rectricele.\n_START_SECTION_\nDate biometrice\n_START_PARAGRAPH_\nPentru subspecia viridanus datele biometrice sunt urm\xc4\x83toarele:_NEWLINE_Lungimea total\xc4\x83 10-11,5 cm. Lungimea aripii \xe2\x99\x82 61-66,5 mm (\xc3\xaen medie 63,7), \xe2\x99\x80 57-62 mm (\xc3\xaen medie 59,0). Lungimea cozii \xe2\x99\x82 42-51 mm (\xc3\xaen medie 47,9), \xe2\x99\x80 40-47 mm (\xc3\xaen medie 43,8). Lungimea cozii/Lungimea aripii - \xc3\xaen medie 74,8%. Lungimea ciocului 11,5-13,3 mm (\xc3\xaen medie 12,2). \xc3\x8en\xc4\x83l\xc8\x9bimea ciocului 2,4-3,0 mm (\xc3\xaen medie 2.7). L\xc4\x83\xc8\x9bimea ciocului 3,3-4,1 mm (\xc3\xaen medie 3,7). Lungimea tarsului 17,2-19,6 mm (\xc3\xaen medie 18,3)._NEWLINE_Formula alar\xc4\x83 la subspecia viridanus: prima remige primar\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te v\xc3\xa2rful tectricelor primare cu 5,5-10 mm \xc8\x99i este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t a 2-a remige primar\xc4\x83 cu 21,5-27 mm. A 2-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 6-9,5 mm, \xc8\x99i este egal\xc4\x83 cu a 7-a/8-a remige primar\xc4\x83 sau cu a 7-a (\xc3\xaen 81%), sau egal\xc4\x83 cu a 6-a/7-a (\xc3\xaen 12%) sau cu a 8-a sau cu a 8-a/9-a (\xc3\xaen 7%). Remigele primare 3-5 sunt aproximativ egale \xc8\x99i cele mai lungi \xc8\x99i formeaz\xc4\x83 v\xc3\xa2rful aripii. A 6-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 1,5-4 mm. A 7-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 5-8 mm. A 10-a remige primar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 10-14 mm. Prima remige secundar\xc4\x83 este mai mic\xc4\x83 dec\xc3\xa2t v\xc3\xa2rful aripii cu 12-15,5 mm. Pe steagul extern al remigelor primare 3-6 exist\xc4\x83 emargina\xc8\x9bii (scobituri). Emargina\xc8\x9biile de pe remigele primare 3-5  sunt evidente, emargina\xc8\x9bia de pe a 6-a remige primar\xc4\x83 este slab dezvoltat\xc4\x83._NEWLINE_Dementiev d\xc4\x83 urm\xc4\x83toarele date: Prima remige primar\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te v\xc3\xa2rful tectricelor primare cu 7-12 mm. A 2-a remige primar\xc4\x83, \xc3\xaentre 7-a \xc8\x99i a 8-a, egal\xc4\x83 cu a 7-a sau a 8-a \xc8\x99i rareori \xc3\xaentre 6-a \xc8\x99i a 7-a sau \xc3\xaentre a 8-a \xc8\x99i a 9-a. Lungimea corpului \xe2\x99\x82 102-130 mm (\xc3\xaen medie 118), \xe2\x99\x80 115-122 mm (\xc3\xaen medie 117). Anvergura aripii \xe2\x99\x82 170-195 mm (\xc3\xaen medie 184,8), \xe2\x99\x80 175-185 mm (\xc3\xaen medie 179,8). Lungimea aripii \xe2\x99\x82 55,0-67,5 mm (\xc3\xaen medie 60,4), \xe2\x99\x80 54-61,5 mm (\xc3\xaen medie 58,7). Lungimea cozii \xe2\x99\x82 44-53,2 mm (\xc3\xaen medie 50,2), \xe2\x99\x80 47-46,8 mm (\xc3\xaen medie 44,3 mm). Lungimea tarsului 17,5-18,5 mm. Lungimea ciocului 12,5-13,5 mm. Greutatea \xe2\x99\x82  6,5-8,5 g (\xc3\xaen medie 7,26) g, \xe2\x99\x82 7 g.\n_START_SECTION_\nSubspecii\n_START_PARAGRAPH_\nSubspecia european\xc4\x83 Phylloscopus trochiloides viridanus, descris\xc4\x83 mai sus, este verde-cenu\xc8\x99ie deasupra cu o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 brunie la p\xc4\x83s\xc4\x83rile cu penajul uzat. Penajul este \xc3\xaen general destul de deschis la culoare, p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt albicioase, cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 galben-deschis\xc4\x83 de intensitate variabil\xc4\x83 \xc8\x99i doar cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 restr\xc3\xa2ns\xc4\x83 cenu\xc8\x99ie pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile laterale la unii indivizi. Spr\xc3\xa2ncenele se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc pe frunte, sau cel pu\xc8\x9bin ajung la n\xc4\x83ri. Dunga de peste ochi este variabil\xc4\x83, dar adesea relativ slab dezvoltat\xc4\x83, d\xc3\xa2nd fe\xc8\x9bei o expresie u\xc8\x99or sp\xc4\x83l\xc4\x83cit\xc4\x83 \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu celelalte subspecii ale pitulicii verzui. Singura dung\xc4\x83 de pe arip\xc4\x83 (foarte rar o urm\xc4\x83 a celei de-a doua dungi) este adesea \xc3\xaengust\xc4\x83 \xc8\x99i abia vizibil\xc4\x83, ea se \xc3\xaengusteaz\xc4\x83 difuz la ambele capete, fiind de obicei limitat\xc4\x83 la cele 3-5 supraalare centrale mari; poate lipsi complet la p\xc4\x83s\xc4\x83rile adulte \xc3\xaen penajul uzat. Mandibula inferioar\xc4\x83 este brun-g\xc4\x83lbuie cu v\xc3\xa2rful \xc3\xaentunecat, acest\xc4\x83 culoare este adesea evident\xc4\x83, dar poate fi greu de sesizat. Picioarele sunt adesea destul de \xc3\xaentunecate, cenu\xc8\x99iu-brunii. \xc3\x8en compara\xc8\x9bie cu subspecia nominat\xc4\x83, supspecia viridanus este verde mai deschis\xc4\x83 (cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 cenu\xc8\x99ie) pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare, cre\xc8\x99tetul nu este at\xc3\xa2t de \xc3\xaentunecat, rareori are o dung\xc4\x83 pe supraalarele mijlocii, dunga alar\xc4\x83 de pe supraalarele mari este adesea absent\xc4\x83 \xc3\xaen penajul uzat, are o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 mai pu\xc8\x9bin cenu\xc8\x99ie pe p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare, baza ciocului este mai deschis\xc4\x83 la culoare._NEWLINE_Subspecia Phylloscopus trochiloides ludlowi (cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen vestul Himalaiei) se deosebe\xc8\x99te pu\xc8\x9bin de Phylloscopus trochiloides viridanus, dar este pu\xc8\x9bin mai mare \xc8\x99i p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt un pic mai cenu\xc8\x99ii, mai pu\xc8\x9bin verde, cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaenchis\xc4\x83 cenu\xc8\x99iu-m\xc4\x83slinie pe piept \xc8\x99i flancuri. Este mai palid\xc4\x83 \xc8\x99i mai cenu\xc8\x99iu-deschis\xc4\x83 deasupra, mai alb\xc4\x83 pe spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 \xc8\x99i pu\xc8\x9bin mai mare dec\xc3\xa2t subspecia nominat\xc4\x83, dar formula alar\xc4\x83 este destul de asem\xc4\x83n\xc4\x83toare._NEWLINE_Subspecia nominat\xc4\x83 Phylloscopus trochiloides trochiloides (cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen Himalaia \xc8\x99i centrul Chinei) este cea mai \xc3\xaentunecat\xc4\x83 dintre subspecii, ea are p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare de culoare verde \xc3\xaenchis\xc4\x83 sau brun-m\xc4\x83slinie, mai ales pe cre\xc8\x99tet,  p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare sunt sp\xc4\x83l\xc4\x83cite, albe sau cenu\xc8\x99ii, cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 pronun\xc8\x9bat\xc4\x83 cenu\xc8\x99iu-m\xc4\x83slinie; pe laturile pieptului \xc8\x99i flancuri o u\xc8\x99oar\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 cenu\xc8\x99ie mai \xc3\xaenchis\xc4\x83. Dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 de pe supraalarele mari este distinct\xc4\x83 \xc8\x99i lung\xc4\x83. Uneori are a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 redus\xc4\x83 pe tectricele supraalare mijlocii, mai des dec\xc3\xa2t Phylloscopus trochiloides viridanus. Ciocul de obicei este complet \xc3\xaentunecat, aproape negru, cu excep\xc8\x9bia bazei g\xc4\x83lbui sau portocalii a mandibulei inferioare. Aripa \xc8\x99i coada sunt \xc3\xaen medie mai lungi._NEWLINE_Phylloscopus trochiloides obscuratus (cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen mun\xc8\x9bii din sud-centrul Chinei) este asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu subspecia nominat\xc4\x83, dar este un pic mai palid\xc4\x83, mai str\xc4\x83lucitoare \xc8\x99i mai verzuie deasupra \xc8\x99i pe marginile remigelor aripilor \xc8\x99i rectricelor cozii, \xc8\x99i are cre\xc8\x99tetul mai \xc3\xaenchis la culoare. Spr\xc3\xa2nceana este \xc3\xaen medie mai alb\xc4\x83. De multe ori are dou\xc4\x83 dungi alare dezvoltate, dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 de pe supraalarele mari este evident\xc4\x83, iar cea de pe v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mijlocii este mai mic\xc4\x83, g\xc4\x83lbuie.\n_START_SECTION_\nSpecii asem\xc4\x83n\xc4\x83toare\n_START_PARAGRAPH_\nPrin form\xc4\x83 \xc8\x99i comportament se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 cu pitulicea mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita), dar se deosebe\xc8\x99te cu u\xc8\x99urin\xc8\x9b\xc4\x83 de aceast\xc4\x83 specie prin prezen\xc8\x9ba unei dungi alare evidente de culoare alb\xc4\x83, spr\xc3\xa2ncenei bine conturate mult mai late \xc8\x99i mai lungi, dungii oculare (dunga de peste ochi) mai \xc3\xaentunecate \xc8\x99i mai late \xc8\x99i mandibulei inferioare mai deschise la culoare. \xc3\x8ens\xc4\x83 p\xc4\x83s\xc4\x83rile \xc3\xaen penajul uzat sunt mai cenu\xc8\x99ii deasupra \xc8\x99i dunga alar\xc4\x83 este mult redus\xc4\x83, chiar absent\xc4\x83._NEWLINE_Astfel de indivizi pot fi confunda\xc8\x9bi cu pitulicea mic\xc4\x83 siberian\xc4\x83 (Phylloscopus tristis), care are v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mari de culoare difuz\xc4\x83 deschis\xc4\x83 (probabil la p\xc4\x83s\xc4\x83rile din prima iarn\xc4\x83 de via\xc8\x9b\xc4\x83), care, \xc3\xaen unele refrac\xc8\x9bii ale luminii, pot ap\xc4\x83rea ca o dung\xc4\x83 alar\xc4\x83. Totu\xc8\x99i, dunga alar\xc4\x83 nu este niciodat\xc4\x83 conturat\xc4\x83 at\xc3\xa2t de clar a\xc8\x99a cum este cea a pitulicii verzui \xc8\x99i este de obicei mai lung\xc4\x83, \xc8\x99i cuprinde toate v\xc3\xa2rfurile supraalarelor mari, nu doar cele patru, cinci sau \xc8\x99ase laterale; proeminen\xc8\x9ba acestei dungi este \xc3\xaen mare m\xc4\x83sur\xc4\x83 dependent\xc4\x83 de unghiul de vizualizare \xc8\x99i / sau de condi\xc8\x9biile de iluminare deoarece v\xc3\xa2rfurile palide sunt de culoare tern\xc4\x83 alb-cenu\xc8\x99ie \xc8\x99i sunt refractive \xc3\xaen jurul lor. Spr\xc3\xa2nceana este sp\xc4\x83l\xc4\x83cit\xc4\x83, sub\xc8\x9bire \xc8\x99i destul de scurt\xc4\x83; inelul orbital palid este destul de evident sub ochi, deoarece regiunea auricular\xc4\x83 este distinct\xc4\x83; ciocul este delicat \xc8\x99i \xc3\xaentunecat. Pitulicea verzuie, prin compara\xc8\x9bie, are o spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 bine conturat\xc4\x83, alb-g\xc4\x83lbuie, care este mai lat\xc4\x83 \xc8\x99i mai lung\xc4\x83 \xc8\x99i adesea arcuit\xc4\x83 deasupra ochiului; dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi este mai lat\xc4\x83, iar regiunea auricular\xc4\x83 g\xc4\x83lbuie este p\xc4\x83tat\xc4\x83 cu m\xc4\x83sliniu cu marginea inferioar\xc4\x83 mai \xc3\xaenchis\xc4\x83; mandibula inferioar\xc4\x83 este tipic palid\xc4\x83 cu v\xc3\xa2rful ne\xc3\xaentunecat._NEWLINE_Pitulicea arctic\xc4\x83 (Phylloscopus borealis) este o pitulice mare \xc8\x99i corpolent\xc4\x83 \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu pitulicea verzuie. Capul pare propor\xc8\x9bional mare, cu ciocul mare \xc8\x99i cu baza lat\xc4\x83 (mare pentru o pitulice), iar mandibula inferioar\xc4\x83 are \xc3\xaen mod normal v\xc3\xa2rful \xc3\xaentunecat. La pitulicea verzuie conforma\xc8\x9bia corpului este mai asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu cea a pitulicii mici (Phylloscopus collybita), cu ciocul mai mic \xc8\x99i capul bine propor\xc8\x9bionat. Proiec\xc8\x9bia remigelor primare este mai scurt\xc4\x83, de la dou\xc4\x83 treimi p\xc3\xa2n\xc4\x83 la trei p\xc4\x83trimi din lungimea remigelor ter\xc8\x9biare vizibile, \xc3\xaen timp ce la pitulicea arctic\xc4\x83 proiec\xc8\x9bia primarelor este egal\xc4\x83 cu lungimea ter\xc8\x9biarelor vizibile. Pitulicea arctic\xc4\x83 are coloritul capului mai intens, mai viu; spr\xc3\xa2nceana este \xc3\xaen general mai \xc3\xaengust\xc4\x83, dar mai lung\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea a pitulicii verzui \xc8\x99i se termina brusc \xc3\xaen fa\xc8\x9ba n\xc4\x83rii. Dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi este lat\xc4\x83, iar regiunea auricular\xc4\x83 este puternic p\xc4\x83tat\xc4\x83 cu marginea mai \xc3\xaentunecat\xc4\x83. La pitulicea verzuie, spr\xc3\xa2nceana este mai lat\xc4\x83, dar mai scurt\xc4\x83, termin\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen spatele regiunii auriculare \xc8\x99i se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te cu cea spr\xc3\xa2nceana opus\xc4\x83 deasupra bazei ciocului. Dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi este mai pu\xc8\x9bin lat\xc4\x83, iar regiunea auricular\xc4\x83 este mai palid\xc4\x83 \xc8\x99i mai pu\xc8\x9bin p\xc4\x83tat\xc4\x83 cu marginea slab conturat\xc4\x83. Pitulicea arctic\xc4\x83 adesea are o a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 alb\xc4\x83 pe supraalarele mijlocii. Pitulicea verzuie rareori are aceast\xc4\x83 dung\xc4\x83, cu excep\xc8\x9bia subspeciei Phylloscopus trochiloides plumbeitarsus, care are dou\xc4\x83 dungi destul de clare pe arip\xc4\x83. Nuan\xc8\x9ba penajului la aceste dou\xc4\x83 specii este destul de variabil\xc4\x83, dar exist\xc4\x83 multe coinciden\xc8\x9be. Totu\xc8\x99i, pitulicea arctic\xc4\x83 este \xc3\xaen general mai verzuie deasupra, aceasta depinde de uzura penajului \xc8\x99i de subspecii. Laturile pieptului \xc8\x99i flancurile sunt mai cenu\xc8\x99ii \xc8\x99i adesea u\xc8\x99or striate. Pitulicea verzuie este mai uniform colorat\xc4\x83, mai pu\xc8\x9bin nuan\xc8\x9bat\xc4\x83 pe piept \xc8\x99i pe flancuri._NEWLINE_Par\xc8\x9bial simpatric\xc4\x83 pitulicea cu picioare palide (Phylloscopus tenellipes) este \xc3\xaen general mai \xc3\xaenchis\xc4\x83 la culoare dec\xc3\xa2t pitulicea verzuie, \xc8\x99i are p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare m\xc4\x83sliniu-brunii (f\xc4\x83r\xc4\x83 nuan\xc8\x9b\xc4\x83 verde); t\xc3\xa2rti\xc8\x9ba brun-ro\xc8\x99cat\xc4\x83 \xc8\x99i cre\xc8\x99tetul \xc3\xaentunecat, brun-fuliginos, ambele contrasteaz\xc4\x83 cu mantaua, remigele scapulare \xc8\x99i spatele m\xc4\x83sliniu-brunii. Dunga alar\xc4\x83 dubl\xc4\x83 este de obicei evident\xc4\x83, dar \xc3\xaen penajul foarte uzat dunga superioar\xc4\x83 poate fi absent\xc4\x83. P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare ale pitulicii cu picioare palide spre deosebire de cele ale pitulicii verzui au flancurile ocru-brune \xc8\x99i tectricele subcodale ocru-deschise._NEWLINE_Pitulicea cu cioc mare (Phylloscopus magnirostris) se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 cu pitulicea verzuie, mai ales cu subspecia nominat\xc4\x83 Phylloscopus trochiloides trochiloides, dar este mai mare (asemenea pitulicii arctice cu care se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 foarte mult). Ea are ciocul mai lung \xc8\x99i gros \xc8\x99i o oglind\xc4\x83 alar\xc4\x83 distinct\xc4\x83 verde str\xc4\x83lucitoare care se deosebe\xc8\x99te clar de penajul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc3\xaentunecat. Spr\xc3\xa2nceana este destul de lung\xc4\x83 \xc8\x99i mai v\xc4\x83dit\xc4\x83 dec\xc3\xa2t la pitulicea verzuie, iar obrajii sunt mai galbeni \xc8\x99i dunga de peste ochi mai \xc3\xaentunecat\xc4\x83 \xc8\x99i mai lat\xc4\x83. P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare au flancurile mai \xc3\xaentunecate, mai cenu\xc8\x99ii. Mandibula inferioar\xc4\x83 este negricioas\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaentregime._NEWLINE_Pitulicea lui Tytler (Phylloscopus tytleri) are un colorit asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu al pitulicii verzui, dar de obicei se distinge u\xc8\x99or prin absen\xc8\x9ba dungilor de pe arip\xc4\x83. Dar \xc3\xaen penajul uzat \xc8\x99i pitulicea verzuie nu are dungi pe arip\xc4\x83. Pitulicea lui Tytler are ciocul lung, sub\xc8\x9bire, u\xc8\x99or curbat \xc3\xaen jos \xc8\x99i \xc3\xaen \xc3\xaentregime \xc3\xaentunecat, asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al ochiuboului (Troglodytes troglodytes) sau al p\xc4\x83s\xc4\x83rii croitor (Orthotomus sutorius). Coada pare mai scurt\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea a pitulicii verzui, datorit\xc4\x83 proiec\xc8\x9biei mai lungi a remigelor primare._NEWLINE_Pitulicea de Himalaia (Phylloscopus humei) \xc8\x99i pitulicea cu spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 galben\xc4\x83 (Phylloscopus inornatus) \xc3\xaen penaj foarte uzat pot fi confundate cu pitulicea verzuie de c\xc4\x83tre cei neexperimenta\xc8\x9bi. \xc3\x8ens\xc4\x83 ambele specii au de regul\xc4\x83 remigele ter\xc8\x9biare cu margini albe, tectricele alare \xc8\x99i remigele ter\xc8\x9biare au por\xc8\x9biunile centrale \xc3\xaentunecate (mai \xc3\xaentunecate dec\xc3\xa2t restul p\xc4\x83r\xc8\x9bilor superioare) \xc8\x99i ciocul complet negricios. \xc3\x8en schimb, pitulicea verzuie are marginile remigelor ter\xc8\x9biare verzui (ca \xc8\x99i restul p\xc4\x83r\xc8\x9bilor superioare), por\xc8\x9biunile centrale \xc3\xaentunecate ale tectricelor alare \xc8\x99i remigelor ter\xc8\x9biare mai pu\xc8\x9bin contrastante, \xc8\x99i mandibula inferioar\xc4\x83 predominant palid\xc4\x83._NEWLINE_Pitulicea fluier\xc4\x83toare (Phylloscopus trochilus) este mai lung\xc4\x83 \xc8\x99i pu\xc8\x9bin mai mare dec\xc3\xa2t pitulicea verzuie, \xc8\x99i dup\xc4\x83 \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99are seam\xc4\x83n\xc4\x83 mai mult cu pitulice mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita). Coloritul capului este cu mult mai pu\xc8\x9bin pronun\xc8\x9bat, cu spr\xc3\xa2nceana relativ \xc3\xaengust\xc4\x83, discret\xc4\x83, regiunea auricular\xc4\x83 slab conturat\xc4\x83, f\xc4\x83r\xc4\x83 margine \xc3\xaentunecat\xc4\x83 distinctiv\xc4\x83 \xc8\x99i dunga \xc3\xaentunecat\xc4\x83 de peste ochi vag\xc4\x83. Pitulicea fluier\xc4\x83toare nu are o dung\xc4\x83 albicioas\xc4\x83 pe aripi, dar \xc8\x99i la pitulicea verzuie \xc3\xaen penajul foarte uzat ea poate lipsi. Este necesar\xc4\x83 o oarecare pruden\xc8\x9b\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii sau toamna, c\xc3\xa2nd p\xc4\x83s\xc4\x83rile au penajul foarte uzat. \xc3\x8enf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99area destul de tern\xc4\x83, cenu\xc8\x99ie a pitulicii verzui poate duce la confuzie cu pitulicea fluier\xc4\x83toare. \xc3\x8ens\xc4\x83 la pitulicea verzuie n\xc4\x83p\xc3\xa2rlesc toamna numai tectricele, ceea ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 c\xc4\x83 ea are penele aripilor \xc8\x99i cozii foarte uzate. Pitulicea fluier\xc4\x83toare, pe de alt\xc4\x83 parte, n\xc4\x83p\xc3\xa2rle\xc8\x99te complet la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii \xc8\x99i are rectricele cozii \xc8\x99i remigele aripilor foarte proaspete \xc8\x99i neerodate. Pitulicea verzuie este, \xc3\xaen general, mai activ\xc4\x83 \xc8\x99i mai neast\xc3\xa2mp\xc4\x83rat\xc4\x83, f\xc3\xa2lf\xc3\xa2ie ne\xc3\xaencetat din aripi \xc8\x99i uneori \xc3\xae\xc8\x99i flutur\xc4\x83 coada mi\xc8\x99c\xc3\xa2nd-o nervos \xc3\xaen jos._NEWLINE_Pitulice verzuie siberian\xc4\x83 (Phylloscopus plumbeitarsus) (cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen centrul \xc8\x99i estul Siberiei) este asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu subspecia Phylloscopus trochiloides viridanus, dar dunga alar\xc4\x83 de pe tectricele supraalare mari este mai mare (are o l\xc4\x83\xc8\x9bime de 2-3 mm \xc3\xaen penajul proasp\xc4\x83t \xc8\x99i include mai multe tectrice mediale) \xc8\x99i este mult mai pronun\xc8\x9bat\xc4\x83. Are \xc8\x99i a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 vag\xc4\x83 alb-g\xc4\x83lbuie pe tectricele supraalare mijlocii. P\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare pu\xc8\x9bin mai \xc3\xaentunecate \xc8\x99i mai verzui. P\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare mai albe. Laturile capului \xc8\x99i ale g\xc3\xa2tului au adesea o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 g\xc4\x83lbuie._NEWLINE_Pitulice de ienup\xc4\x83r (Phylloscopus nitidus) (cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen nordul Turciei, Caucaz, Asia Central\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen nord-estul Iranului) are o \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99are asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu subspecia Phylloscopus trochiloides plumbeitarsus, dar p\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare sunt verzi mai str\xc4\x83lucitoare, p\xc4\x83r\xc8\x9bile inferioare palide, galben-l\xc4\x83m\xc3\xa2i. Spr\xc3\xa2nceana \xc8\x99i laturile capului \xc8\x99i ale g\xc3\xa2tului sunt galben-l\xc4\x83m\xc3\xa2i. Dunga alar\xc4\x83 de pe tectricele supraalare mari are o l\xc4\x83\xc8\x9bime de 1-2 mm, \xc8\x99i este mai pu\xc8\x9bin proeminent\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea de la Phylloscopus trochiloides plumbeitarsus, a doua dung\xc4\x83 alar\xc4\x83 este prezent\xc4\x83 pe tectricele supraalare mijlocii, dar vag\xc4\x83, abia vizibil\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nVocea\n_START_PARAGRAPH_\nStrig\xc4\x83tul de chemare al subspeciei viridanus, adesea emis c\xc3\xa2nd se hr\xc4\x83ne\xc8\x99te sau \xc3\xaentre c\xc3\xa2ntece, este strident, puternic \xc8\x99i auzit de departe, u\xc8\x99or disilabic, sacadat, \xc8\x99i const\xc4\x83 dint-un "cii-uii", mai rar "tiss-iip" \xc8\x99i "tsrii-uii", modula\xc8\x9bia celei de-a doua silabe este de obicei, dar nu \xc3\xaentotdeauna, ascendent\xc4\x83. Dup\xc4\x83 unii autori  strig\xc4\x83tul de chemare este un "cirii", "cit-uii", dup\xc4\x83 al\xc8\x9bii un "t\'slii" (sau "ce\'uiist" sau "uizip"). Strig\xc4\x83tul de chemare este \xc3\xaentruc\xc3\xa2tva asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu strig\xc4\x83tul codobaturii albe (Motacilla alba). Poate fi confundat cu strig\xc4\x83tul pitulicii de Himalaia (Phylloscopus humei), care se g\xc4\x83se\xc8\x99te adesea \xc3\xaen acela\xc8\x99i habitat \xc8\x99i \xc3\xaen acela\xc8\x99i areal, dar strig\xc4\x83tul pitulicii verzui este mai domol, mai ascu\xc8\x9bit \xc8\x99i mai accentuat, la pitulicea de Himalaia este pu\xc8\x9bin mai domol \xc8\x99i mai variabil \xc8\x99i seam\xc4\x83n\xc4\x83 foarte pu\xc8\x9bin cu cel al codobaturii albe. Pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 acest strig\xc4\x83t de chemare emite \xc8\x99i un fluierat scurt \xc8\x99i strident sau o not\xc4\x83 "psliiu" accentuat\xc4\x83, asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu strig\xc4\x83tul emis \xc3\xaen zbor de codobatura galben\xc4\x83 (Motacilla flava).  Strig\xc4\x83tul de alarm\xc4\x83 este un "si-ciuii" ascu\xc8\x9bit \xc8\x99i un "ti-ti-ti" sau "tsit tsit" persistent._NEWLINE_Strig\xc4\x83tul de chemare al subspeciei nominate (Phylloscopus trochiloides trochiloides), emis pe tot parcursul anului, este un "cii-uii", "ci-vii", "ciss-iip", "cis-uiit" sau "dscii-uist", disilabic p\xc4\x83trunz\xc4\x83tor, strident \xc8\x99i ascu\xc8\x9bit, asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cel al codobaturii albe (Motacilla alba)._NEWLINE_C\xc3\xa2nt\xc4\x83 de pe o creang\xc4\x83, mut\xc3\xa2ndu-se dintr-un loc \xc3\xaen altul, \xc8\x99i \xc3\xaen zbor, din aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lui octombrie. C\xc3\xa2ntecul este scurt, de obicei, dureaz\xc4\x83 2-3 secunde, dar este frecvent repetat. Femela interpreteaz\xc4\x83 o versiune mai slab\xc4\x83 a c\xc3\xa2ntecului masculului \xc3\xaen timpul sezonului de cuib\xc4\x83rit. \xc3\x8en Europa (subspecia viridanus), c\xc3\xa2ntecul \xc3\xaencepe cu strig\xc4\x83tul de chemare "cis-uii", urmat de o serie rapid\xc4\x83 \xc8\x99i amestecat\xc4\x83 de note ciripitoare ascu\xc8\x9bite, \xc3\xaenalte, tremur\xc4\x83toare sau \xc8\x9biuitoare (sc\xc3\xa2r\xc8\x9biitoare) \xc8\x99i fraze descendente, sacadate de ex. "uiciu-cirii, uitciu, plii-\xc8\x9bu, zilt-uii, ziit-tu\xe2\x80\xa6" sau "ti-psitiii psitiu-psi-ti-ti-ti-ti-si" (dup\xc4\x83 unii autori  c\xc3\xa2ntecul const\xc4\x83 dintr-un "cis-uiit cis-uiit cis-uiit..." sau "ci-ci-ciuii ci-ciciuii..." sau "uiidle-uiidle-uiid-lii-tuii-tuii-tuii, trihit-trihit-tuii-tuii-tu-tu-tuii", dup\xc4\x83 al\xc8\x9bii "tislii-zizi-tislii-zet-zittslii-zette-zit...tislii-zezezi-tslii-teslitt"). C\xc3\xa2ntecul \xc3\xaentotdeauna se termin\xc4\x83 cu un tril scurt, o fioritur\xc4\x83 sau un zorn\xc4\x83it \xc8\x99i adesea include un semiton la jum\xc4\x83tate._NEWLINE_Subspecia nominat\xc4\x83 are o compozi\xc8\x9bie mai simpl\xc4\x83 a c\xc3\xa2ntecului, cu repetarea a trei sau a mai multor fraze, "cirii-cirii-cirii-cirii-cii-cii uitciu-uitciu-uitciu-uitciu", \xc8\x99i poate emite \xc8\x99i un strig\xc4\x83t "dscii-uist" sau note mai domoale "si" sau "dssi" \xc3\xaentre c\xc3\xa2ntece._NEWLINE_Exist\xc4\x83 destule varia\xc8\x9bii ale c\xc3\xa2ntecului, unele p\xc4\x83s\xc4\x83ri s-au specializat \xc3\xaentr-o interpretare mai asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu a ochiuboului (Troglodytes troglodytes), c\xc3\xa2ntecul finaliz\xc3\xa2ndu-se cu un tril intercalat sau ad\xc4\x83ugat la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul frazei.  Altele, \xc3\xaen special cele care cuib\xc4\x83resc la altitudini mai mari \xc3\xaen Asia Central\xc4\x83, au un sunet deosebit \xc3\xaen c\xc3\xa2ntecul lor asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu al pi\xc8\x9bigoiului de br\xc4\x83det (Periparus ater), const\xc3\xa2nd \xc3\xaen repetarea rapid\xc4\x83 a unor note mai pu\xc8\x9bin clare \xc8\x99i mai pu\xc8\x9bin sc\xc3\xa2r\xc8\x9biitoare._NEWLINE_Subc\xc3\xa2ntecul ciripitor \xc8\x99i mai domol, este interpretat singur sau dup\xc4\x83 c\xc3\xa2ntecul obi\xc8\x99nuit, \xc8\x99i con\xc8\x9bine ni\xc8\x99te note \xc3\xaenalte \xc8\x99i triluri ciripitoare "dsrrrrrrii"; el este asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu c\xc3\xa2ntecele c\xc3\xa2torva specii de silvii (Sylvia) \xc8\x99i cu cel al r\xc3\xa2ndunicii (Hirundo rustica).\n_START_SECTION_\nN\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea postnup\xc8\x9bial\xc4\x83 par\xc8\x9bial\xc4\x83  a p\xc4\x83s\xc4\x83rilor adulte la subspecia nominat\xc4\x83 \xc8\x99i la majoritatea subspeciilor are loc \xc3\xaen locurile de cuib\xc4\x83rit \xc3\xaenainte de migra\xc8\x9bie la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul verii (\xc3\xaen iulie-august, uneori mai t\xc3\xa2rziu), \xc8\x99i cuprinde tectricele corpului \xc8\x99i unele tectricele alare, rareori \xc8\x99i unele remige ter\xc8\x9biare mediale impare \xc8\x99i un num\xc4\x83r variabil de rectrice centrale ale cozii._NEWLINE_N\xc4\x83p\xc3\xa2rlirea prenup\xc8\x9bial\xc4\x83 complet\xc4\x83 (inclusiv a aripilor \xc8\x99i cozii) at\xc3\xa2t a p\xc4\x83s\xc4\x83rilor adulte c\xc3\xa2t \xc8\x99i celor din primul an de via\xc8\x9b\xc4\x83 are loc \xc3\xaen cartierele de iarn\xc4\x83, de obicei \xc3\xaen ianuarie-aprilie (mai), dar exist\xc4\x83 unele varia\xc8\x9bii, \xc3\xaen func\xc8\x9bie de subspecii._NEWLINE_Juvenilii n\xc4\x83p\xc3\xa2rlesc par\xc8\x9bial, ei \xc3\xae\xc8\x99i schimb\xc4\x83 \xc3\xaen iulie-septembrie tectricele corpului, uneori remigele ter\xc8\x9biare mediale, \xc8\x99i c\xc3\xa2teva tectrice supraalare, c\xc3\xa2teodat\xc4\x83 rectricele centrale ale cozii.\n_START_SECTION_\nHabitatul\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea verzuie este \xc3\xaen principal o specie de c\xc3\xa2mpie \xc3\xaen Europa, dar se g\xc4\x83se\xc8\x99te \xc8\x99i \xc3\xaen mun\xc8\x9bii din Asia._NEWLINE_Cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile mixte de mesteac\xc4\x83n (Betula) \xc8\x99i conifere din mun\xc8\x9bi \xc8\x99i c\xc3\xa2mpii, dar \xc8\x99i \xc3\xaen p\xc4\x83durile de foioase de fag (Fagus), ar\xc8\x9bar (Acer) \xc8\x99i tei (Tilia) amestecate cu mesteac\xc4\x83n \xc8\x99i pin (Pinus); de asemenea, \xc3\xaen parcuri, gr\xc4\x83dini, desi\xc8\x99urile de pe malul r\xc3\xa2urilor \xc8\x99i \xc3\xaen p\xc4\x83durile din mla\xc8\x99tini cu s\xc4\x83lcii (Salix) \xc8\x99i plopi (Populus); adesea prefer\xc4\x83 p\xc4\x83durile deschise, marginile p\xc4\x83durii \xc8\x99i cr\xc3\xa2ngurile cu arbori maturi. \xc3\x8en centrul Asiei se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile mixte de brad (Abies) din taiga. \xc3\x8en nordul arealului adesea cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc3\xa2lcuri de mesteac\xc4\x83n \xc8\x99i \xc3\xaen arbu\xc8\x99ti._NEWLINE_\xc3\x8en c\xc3\xa2mpie ocup\xc4\x83 por\xc8\x9biunile rarefiate sau deschise ale p\xc4\x83durilor de conifere, foioase sau mixte \xc8\x99i lizierele lor, gr\xc4\x83dinile vechi p\xc4\x83r\xc4\x83ginite \xc8\x99i cr\xc3\xa2ngurile._NEWLINE_\xc3\x8en mun\xc8\x9bi cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen p\xc4\x83durile montane p\xc3\xa2n\xc4\x83 la limita lor superioar\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen centura inferioar\xc4\x83 a paji\xc8\x99tilor subalpine cu tufi\xc8\x99uri, pe alocuri cuib\xc4\x83re\xc8\x99te \xc3\xaen desi\xc8\x99urile de mesteac\xc4\x83n pitic \xc8\x99i se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen diferite tufi\xc8\x99uri de pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 izvoarele montane, de pe malurile r\xc3\xa2urilor de munte \xc8\x99i din stepile alpine, se ridic\xc4\x83 \xc3\xaen Altai p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 2000 m, \xc3\xaen Tian-\xc8\x98an cuib\xc4\x83re\xc8\x99te de la 1500 la 3200 m. \xc3\x8en nord-vestul Himalaiei cuib\xc4\x83re\xc8\x99te p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 4500 m, mai ales \xc3\xaen p\xc4\x83durile de stejar (Quercus), dar \xc8\x99i de ienup\xc4\x83r (Juniperus) \xc8\x99i \xc3\xaen paji\xc8\x99tile subalpine cu mesteacan, rododendroni (Rhododendron), ienuperi pitici sau s\xc4\x83lcii. _NEWLINE_\xc3\x8en perioada migra\xc8\x9biei prin land\xc8\x99afturi deschise uscate, pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 tufi\xc8\x99uri, se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen buruieni, \xc3\xaen desi\xc8\x99urile de pelin \xc8\x99i chiar \xc3\xaen stuf\xc4\x83ri\xc8\x99urile de pe malurilor r\xc3\xa2urilor \xc8\x99i lacurilor._NEWLINE_\xc3\x8en cartierele de iernat, se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen general la altitudini mai joase \xc3\xaen p\xc4\x83durile deschise mixte, \xc3\xaen p\xc4\x83durile tropicale ve\xc8\x99nic verzi cu arbori rari din c\xc3\xa2mpii \xc8\x99i la marginea p\xc4\x83durilor, \xc3\xaen copacii \xc8\x99i planta\xc8\x9biile de pe marginile drumurilor, \xc3\xaen m\xc4\x83r\xc4\x83cini\xc8\x99uri, la marginile terenurilor cultivate, \xc3\xaen gr\xc4\x83dini, dar \xc8\x99i \xc3\xaen mangrove \xc8\x99i cr\xc3\xa2ngurile de acacia din c\xc3\xa2mpii.\n_START_SECTION_\nComportamentul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en sezonul de cuib\xc4\x83rit pitulicea verzuie este \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 de obicei singur\xc4\x83, \xc3\xaen perechi sau \xc3\xaen grupuri familiale hoinare din dou\xc4\x83 sau trei p\xc4\x83s\xc4\x83ri; \xc3\xaen afara sezonului de cuib\xc4\x83rit, poate fi v\xc4\x83zut\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen c\xc3\xa2rduri mixte cu alte specii mici de p\xc4\x83s\xc4\x83ri, \xc3\xaen special \xc3\xaen timpul dispers\xc4\x83rii post-reproductive._NEWLINE_Pitulicea verzuie este o pas\xc4\x83re arboricol\xc4\x83, dar \xc3\xae\xc8\x99i procur\xc4\x83 hrana \xc8\x99i \xc3\xaen etajul inferior al vegeta\xc8\x9biei. Vie\xc8\x9buie\xc8\x99te mai ales \xc3\xaen coroanele copacilor \xc8\x99i tufi\xc8\x99urilor, aproape c\xc4\x83 nici odat\xc4\x83 nu coboar\xc4\x83 pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt. \xc3\x8en p\xc4\x83durile din centrul Rusiei, pitulicea verzuie (subspecia viridanus) se \xc8\x9bine mai ales \xc3\xaen coroanele copacilor \xc3\xaenal\xc8\x9bi din apropierea locurilor luminate cu relief neuniform, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaen mun\xc8\x9bi ea este adesea v\xc4\x83zut\xc4\x83 \xc3\xaen copaci mici \xc8\x99i chiar \xc3\xaen tufi\xc8\x99uri._NEWLINE_Pitulicea verzuie este o pas\xc4\x83re activ\xc4\x83 \xc8\x99i vioaie. Este destul de sprinten\xc4\x83, asem\xc4\x83n\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen aceast\xc4\x83 privin\xc8\x9b\xc4\x83 cu pitulicea fluier\xc4\x83toare (Phylloscopus trochilus) \xc8\x99i se deosebe\xc8\x99te cu mult de pitulicea mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita) \xc8\x99i pitulicea cu spr\xc3\xa2ncean\xc4\x83 galben\xc4\x83 (Phylloscopus inornatus), care sunt mai \xc3\xaencete. Mai tot timpul este extrem de activ\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen continu\xc4\x83 mi\xc8\x99care. \xc3\x8en c\xc4\x83utarea hranei se mi\xc8\x99c\xc4\x83 rapid \xc8\x99i continuu pe ramuri, ciugulind insectele de pe frunze. Sare, se r\xc4\x83suce\xc8\x99te \xc8\x99i se mi\xc8\x99c\xc4\x83 \xc3\xaen zigzag prin frunzi\xc8\x99. Se deplaseaz\xc4\x83 iute prin coronament sau \xc3\xaen jurul vegeta\xc8\x9biei \xc3\xaentr-o manier\xc4\x83 agitat\xc4\x83, gr\xc4\x83bit\xc4\x83. Zboar\xc4\x83 u\xc8\x99or, ca \xc8\x99i pitulicea mic\xc4\x83, de pe o creang\xc4\x83 pe alta, ascunz\xc3\xa2ndu-se rapid \xc3\xaen desi\xc8\x99ul frunzelor. Adesea f\xc3\xa2lf\xc3\xa2ie din aripi \xc8\x99i flutur\xc4\x83 coada c\xc3\xa2nd se mi\xc8\x99c\xc4\x83, dar mai pu\xc8\x9bin viguros dec\xc3\xa2t pitulicea mic\xc4\x83. Din c\xc3\xa2nd \xc3\xaen c\xc3\xa2nd planeaz\xc4\x83 pentru pu\xc8\x9bin timp l\xc3\xa2ng\xc4\x83 capetele ramurilor pentru a prinde insectele zbur\xc4\x83t\xc4\x83cite. Are o alur\xc4\x83 orizontal\xc4\x83. C\xc3\xa2nd este agitat\xc4\x83, inclusiv \xc3\xaen timp ce c\xc3\xa2nt\xc4\x83 are obiceiul de a\xc8\x99i zb\xc3\xa2rli penele de pe cre\xc8\x99tet._NEWLINE_Datorit\xc4\x83 agerimii sale pitulicea verzuie pare a fi discret\xc4\x83 \xc8\x99i prudent\xc4\x83, dar de fapt, ca \xc8\x99i alte pitulici, nu prea se teme de om \xc8\x99i adesea se hr\xc4\x83ne\xc8\x99te doar la c\xc3\xa2\xc8\x9biva metri de observator. Devine mai sperioas\xc4\x83 \xc3\xaen timpul pasajului. Poate fi descoperit\xc4\x83 dup\xc4\x83 c\xc3\xa2ntecul s\xc4\x83u de tonalitate \xc3\xaenalt\xc4\x83, gr\xc4\x83bit \xc8\x99i nervos, \xc3\xaens\xc4\x83 adesea trece neobservat\xc4\x83 deoarece st\xc4\x83 mult timp \xc3\xaen frunzi\xc8\x99ul copacilor \xc3\xaenal\xc8\x9bi._NEWLINE_C\xc3\xa2nd c\xc3\xa2nt\xc4\x83 mascul st\xc4\x83 nemi\xc8\x99cat cu g\xc3\xa2tul \xc3\xaentins, doar din c\xc3\xa2nd \xc3\xaen c\xc3\xa2nd \xc3\xae\xc8\x99i \xc3\xaentoarce capul \xc3\xaentr-o parte, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaen pauzele dintre strofe de multe ori zboar\xc4\x83 ne\xc3\xaencetat de pe o ramur\xc4\x83 pe alta sau dintr-un copac \xc3\xaen altul sau se deplaseaz\xc4\x83 \xc3\xaen interiorul coroanei copacului, a\xc8\x99a c\xc4\x83 nu este u\xc8\x99or de g\xc4\x83sit. Masculii \xc3\xaencep s\xc4\x83 c\xc3\xa2nte deja \xc3\xaen timpul migra\xc8\x9biilor de prim\xc4\x83var\xc4\x83, iar \xc3\xaen locurile de cuib\xc4\x83rit c\xc3\xa2nt\xc4\x83 de la sosirea lor din cartierele de iarn\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la dou\xc4\x83zeci iulie, c\xc3\xa2nd \xc3\xaencep s\xc4\x83 n\xc4\x83p\xc3\xa2rleasc\xc4\x83, adesea continu\xc4\x83 s\xc4\x83 c\xc3\xa2nte chiar \xc8\x99i atunci c\xc3\xa2nd aru grij\xc4\x83 de pui. Rareori c\xc3\xa2nt\xc4\x83 \xc8\x99i toamna. Masculii singuratici hoinari c\xc3\xa2nt\xc4\x83 toat\xc4\x83 vara, \xc8\x99i se deplaseaz\xc4\x83 constant de la un loc la altul. De fapt, numai masculii c\xc3\xa2nt\xc4\x83tori sunt bine vizibili, femelele sunt destul de t\xc4\x83inuite, zboar\xc4\x83 rapid \xc8\x99i brusc spre sau de la cuib, se ascund iute, pe furi\xc8\x99, \xc3\xaen covorul de iarb\xc4\x83 sau \xc3\xaen tufi\xc8\x99urile de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 cuib. Femelele stau t\xc4\x83inuite \xc3\xaen cuib \xc8\x99i \xc3\xael p\xc4\x83r\xc4\x83sesc numai \xc3\xaen ultimul moment c\xc3\xa2nd omul se apropie prea mult._NEWLINE_Pitulicea verzuie este o specie teritorial\xc4\x83; teritoriul de cuib\xc4\x83rit este ap\xc4\x83rat de mascul, \xc3\xaen special prin strig\xc4\x83te continui \xc8\x99i prin f\xc3\xa2lf\xc3\xa2itul agitat al aripilor, dar \xc8\x99i prin urm\xc4\x83rirea intru\xc8\x99ilor. M\xc4\x83rimea teritoriului ocupat de o pereche este variabil, 0,5-2 ha, acela\xc8\x99i teritoriu este frecvent ocupat \xc8\x99i \xc3\xaen anii urm\xc4\x83tori. \xc8\x98i \xc3\xaen cartierele de iarn\xc4\x83 mascul \xc3\xae\xc8\x99i stabile\xc8\x99te \xc8\x99i \xc3\xae\xc8\x99i ap\xc4\x83r\xc4\x83 teritoriul de hr\xc4\x83nire. Teritoriile de hr\xc4\x83nire de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Moscova sunt mici, numai de 200-800 m\xc2\xb2, ceea ce poate fi explicat prin felul cum pitulicea verzuie \xc3\xae\xc8\x99i caut\xc4\x83 hrana prin toate etajele verticale ale p\xc4\x83durii.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nSe hr\xc4\x83ne\xc8\x99te cu nevertebrate mici, mai ales cu insecte mici, \xc3\xaen special cu efemeroptere (Ephemeroptera), libelule (Odonata) de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 3 cm lungime, plecoptere (Plecoptera), l\xc4\x83custe (Orthoptera), hemiptere (Hemiptera), neuroptere (Neuroptera), fluturi adul\xc8\x9bi \xc8\x99i larvele lor (Lepidoptera), diptere (Diptera), simfite (Symphyta), furnici (Formicidae), albine (Apoidea), g\xc3\xa2ndaci (Coleoptera), p\xc4\x83ianjeni (Araneae); de asemenea cu crustacee \xc8\x99i molu\xc8\x99te. Consum\xc4\x83 \xc8\x99i fructe de soc (Sambucus) \xc8\x99i semin\xc8\x9be de plante, mai ales toamna. _NEWLINE_\xc3\x8en Talaskii Alatau din Kazahstan, \xc3\xaen timpul pasajului (mai, august, septembrie), \xc3\xaen \xc8\x99ase stomacuri ale pitulicilor verzui au fost g\xc4\x83site r\xc4\x83m\xc4\x83\xc8\x99i\xc8\x9bele a \xc8\x99apte g\xc3\xa2ndaci (g\xc4\x83rg\xc4\x83ri\xc8\x9be, crisomelide, stafilinide), dou\xc4\x83sprezece heteroptere (plo\xc8\x99ni\xc8\x9be pentatomide, miride, coreide), nou\xc4\x83 omizi (inclusiv de cotar), \xc8\x99ase albine din genul Halictus, trei purici meliferi (Psyllidae), patru furnici, c\xc3\xa2\xc8\x9biva p\xc4\x83ianjeni. \xc3\x8en p\xc4\x83r\xc8\x9bile nordice ale Kazahstanului, pitulicile verzui \xc3\xaen pasaj consumau mu\xc8\x99te de carne (Sarcophagidae) \xc8\x99i \xc8\x9b\xc3\xa2n\xc8\x9bari. Semin\xc8\x9bele de plante au fost g\xc4\x83site numai \xc3\xaen stomacul unei pitulici verzui, colectate la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui august. Este o pas\xc4\x83re folositoare, deoarece consum\xc4\x83 numeroase insecte d\xc4\x83un\xc4\x83toare silviculturii._NEWLINE_Puii din cuib sunt hr\xc4\x83ni\xc8\x9bi cu insecte mici \xc8\x99i omizi. \xc3\x8en Zailiiskii Alatau din Kazahstan, \xc3\xaen stomacurile puilor din cuib au fost g\xc4\x83site r\xc4\x83m\xc4\x83\xc8\x99i\xc8\x9bele g\xc3\xa2ndacilor de scoar\xc8\x9b\xc4\x83 (Scolytidae), mu\xc8\x99telor bombiliide (Bombyliidae) \xc8\x99i tegumente de omizi._NEWLINE_\xc3\x8e\xc8\x99i caut\xc4\x83 activ hrana \xc3\xaen toate etajele vegeta\xc8\x9biei, \xc3\xaen coroanele copacilor \xc8\x99i \xc3\xaen tufi\xc8\x99uri. Se deplaseaz\xc4\x83 continuu pe crengi, prinde insectele \xc3\xaen frunzi\xc8\x99 \xc8\x99i pe ramurile sub\xc8\x9biri, flutur\xc4\x83 adesea \xc3\xaen aer, iar \xc3\xaen zilele \xc3\xaensorite \xc8\x99i senine planeaz\xc4\x83 \xc8\x99i prinde insectele \xc3\xaen zbor din aer, mai ales dipterele, zbur\xc3\xa2nd dup\xc4\x83 ele, a\xc8\x99a cum fac muscarii (Muscicapidae), mai rar prinde insectele pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt. \xc3\x8en c\xc4\x83utarea hranei se mi\xc8\x99c\xc4\x83 mai rapid \xc8\x99i este mai mobil\xc4\x83 dec\xc3\xa2t pitulicea mic\xc4\x83 (Phylloscopus collybita) \xc8\x99i pitulicea cu spr\xc3\xa2ncen\xc4\x83 galben\xc4\x83 (Phylloscopus inornatus).\n_START_SECTION_\nReproducerea\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea verzuie cuib\xc4\x83re\xc8\x99te din mai p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul lui august._NEWLINE_Masculul este primul care se \xc3\xaentoarce la locurile de cuib\xc4\x83rit, \xc8\x99i prin c\xc3\xa2ntec \xc3\xae\xc8\x99i marcheaz\xc4\x83 teritoriul destul de vast, ocupat an dup\xc4\x83 an de el. Mai t\xc3\xa2rziu sose\xc8\x99te \xc8\x99i femela. \xc3\x8en timpul paradei nup\xc8\x9biale masculul pentru a atrage femela c\xc3\xa2nt\xc4\x83 continuu \xc3\xaen teritoriul ales pentru cuib\xc4\x83rit, emite strig\xc4\x83te de contact, bate tremur\xc4\x83tor din aripi (cu aripile l\xc4\x83sate \xc3\xaen jos, coad\xc4\x83 r\xc4\x83sfirat\xc4\x83 \xc3\xaen evantai) aproape de femel\xc4\x83, pe care o hr\xc4\x83ne\xc8\x99te \xc3\xaen mod ritual. _NEWLINE_Dup\xc4\x83 formarea cuplului femela alege locul cuibului. Cuibul este construit de femel\xc4\x83, \xc3\xaen timp ce masculul c\xc3\xa2nt\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaencetare \xc3\xaen apropiere. Cuibul este f\xc4\x83cut aproape \xc3\xaen \xc3\xaentregime din buc\xc4\x83\xc8\x9bi de mu\xc8\x99chi a\xc8\x99ezate necompact, fixa\xc8\x9bi cu fire de iarb\xc4\x83 \xc8\x99i buc\xc4\x83\xc8\x9bi de frunze vechi din anul trecut. Interiorul cuibului este c\xc4\x83ptu\xc8\x99it cu o cantitate mic\xc4\x83 de l\xc3\xa2n\xc4\x83, p\xc4\x83r de animale, mai ales de cal, pene \xc8\x99i foarte rar numai din fire de iarb\xc4\x83. Stratul exterior al cuibului este \xc3\xaentotdeauna compus din mu\xc8\x99chi. Cuibul are de obicei o form\xc4\x83 sferic\xc4\x83 sau elipsoidal\xc4\x83, cu o intrare lateral\xc4\x83 \xc3\xaen treimea superioar\xc4\x83, dar unele cuiburi g\xc4\x83site \xc3\xaen Zailiiskii Alatau \xc3\xaen ni\xc8\x99ele de sub pietre aveau o form\xc4\x83 atipic\xc4\x83 de cup\xc4\x83. Asemenea cuiburi atipice ale pitulicii verzui au fost g\xc4\x83site \xc3\xaen alte p\xc4\x83r\xc8\x9bi ale arealului, ele erau construite \xc3\xaen locuri \xc3\xaenchise._NEWLINE_Cuibul este amplasat \xc3\xaen diverse locuri - direct pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt sau la o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime mic\xc4\x83 deasupra: \xc3\xaen cr\xc4\x83p\xc4\x83turile sau cavit\xc4\x83\xc8\x9bile malurilor abrupte, \xc3\xaen semiscorburile copacilor, \xc3\xaen cr\xc4\x83p\xc4\x83turile din pere\xc8\x9bii vechi sau \xc3\xaen golurile din garduri. Mai des cuibul este construit direct pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt printre ierburi \xc3\xaenalte \xc8\x99i dese sau printre urzici, uneori sub ad\xc4\x83postul unui m\xc4\x83nunchi aplecat de iarb\xc4\x83, a unui tufi\xc8\x99, sub un copac c\xc4\x83zut sau sub pietre; numai rareori, cuibul este a\xc8\x99ezat printre r\xc4\x83d\xc4\x83cinile unui bu\xc8\x99tean sau copac pe un loc neted. Mai rar cuibul este amplasat la o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime mic\xc4\x83 deasupra p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. L\xc3\xa2ng\xc4\x83 Moscova a fost g\xc4\x83sit un cuib \xc3\xaen scorbura unui plop tremur\xc4\x83tor la o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de 3 m deasupra p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. Unele p\xc4\x83s\xc4\x83ri \xc3\xae\xc8\x99i amplaseaz\xc4\x83 cuibul la 30-70 cm deasupra p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului, \xc3\xaen ad\xc3\xa2nciturile pov\xc3\xa2rni\xc8\x99urilor verticale naturale sau artificiale, sau \xc3\xaen scorbura unui trunchi putrezit de copac, sau \xc3\xaen cr\xc4\x83p\xc4\x83turile unui perete sau unui gard proptit cu p\xc4\x83m\xc3\xa2nt etc. Au fost g\xc4\x83site cuiburi pe pantele mai mult sau mai pu\xc8\x9bin abrupte ale defileurilor, v\xc3\xa2lcelelor, pe malurile \xc3\xaenclinate ale r\xc3\xa2pelor din p\xc4\x83dure, gropilor sau \xc8\x99an\xc8\x9burilor, \xc3\xaen col\xc8\x9bul unei sere abandonate dintr-o gr\xc4\x83din\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen cr\xc4\x83p\xc4\x83turile dintre sc\xc3\xa2nduri, \xc3\xaen prispa unei c\xc4\x83su\xc8\x9be din p\xc4\x83dure. \xc3\x8en Kazahstan doar 2 cuiburi au fost g\xc4\x83site \xc3\xaen cavit\xc4\x83\xc8\x9bile pantelor (unul \xc3\xaen peretele vertical a unei gropi, la 60 cm de la fund); celelalte 10 cuiburi g\xc4\x83site \xc3\xaen Zailiiskii Alatau \xc8\x99i Djungarskii Alatau erau a\xc8\x99ezate pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt: \xc3\xaentr-o movili\xc8\x9b\xc4\x83 de mu\xc8\x99chi, \xc3\xaentr-o gr\xc4\x83mad\xc4\x83 de cetin\xc4\x83, coaj\xc4\x83 \xc8\x99i ramuri uscate de brad, sub acoperi\xc8\x99ul unei pietre \xc8\x99i \xc3\xaen ni\xc8\x99ele dintre pietre. \xc3\x8en toate cazurile cuiburile erau bine mascate, mai ales \xc3\xaen p\xc4\x83turilor de mu\xc8\x99chi, unde erau vizibile doar g\xc4\x83urile de intrare \xc3\xaen cuib._NEWLINE_Dimensiunile cuibului sunt urm\xc4\x83toarele: \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea (de-a lungul axei verticale) 110-150 mm, l\xc4\x83\xc8\x9bimea (de-a lungul axelor orizontale) 70-120 mm, \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea interiorului cuibului 60-70 mm, diametrul interiorului cuibului 50-70 mm, diametrul intr\xc4\x83rii \xc3\xaen cuib 35\xc3\x9740 mm._NEWLINE_Ponta \xc3\xaen regiunile centrale a p\xc4\x83r\xc8\x9bii europene a Rusiei este depus\xc4\x83 de la \xc3\xaenceputul lui iunie p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen dou\xc4\x83zeci iunie. \xc3\x8en Kazahstan pitulicea verzuie depune ponta la \xc3\xaenceputul sau \xc3\xaen prima jum\xc4\x83tate a lui iunie. Pitulicea verzuie depune o singur\xc4\x83 pont\xc4\x83 \xc3\xaentr-un sezon de reproducere, dar dac\xc4\x83 este pierdut\xc4\x83, depune alt\xc4\x83 pont\xc4\x83 prin iulie. Ponta const\xc4\x83 din 3-7 ou\xc4\x83 (mai des din 5-6 ou\xc4\x83) pur albe, f\xc4\x83r\xc4\x83 pete, cu o nuan\xc8\x9b\xc4\x83 slab\xc4\x83 roz-g\xc4\x83lbuie c\xc4\x83p\xc4\x83tat\xc4\x83 de la g\xc4\x83lbenu\xc8\x99ul translucid. Dimensiunile ou\xc4\x83lor sunt de 14-16,5\xc3\x9711,5-12 mm, cu o medie de 15,11\xc3\x9711,75 mm. Greutatea a cinci ou\xc4\x83 proaspete dintr-o pont\xc4\x83 din Zailiiskii Alatau a fost de 1,22-1,27 g, \xc3\xaen medie 1,25 g._NEWLINE_Incuba\xc8\x9bia este asigurat\xc4\x83 numai de c\xc4\x83tre femel\xc4\x83 \xc8\x99i dureaz\xc4\x83 12-13 zile. Femela \xc3\xaencepe s\xc4\x83 cloceasc\xc4\x83 dup\xc4\x83 depunerea ultimului sau penultimului ou._NEWLINE_Puii din cuib sunt hr\xc4\x83ni\xc8\x9bi \xc8\x99i \xc3\xaengriji\xc8\x9bi de ambii p\xc4\x83rin\xc8\x9bi. Puii p\xc4\x83r\xc4\x83sesc cuibul dup\xc4\x83 12-14 de zile de la eclozare, posibil \xc8\x99i dup\xc4\x83 16 zile. Dup\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc4\x83sirea cuibului puii sunt supraveghea\xc8\x9bi \xc8\x99i hr\xc4\x83ni\xc8\x9bi de c\xc4\x83tre femel\xc4\x83 \xc8\x99i mascul \xc8\x99i devin independen\xc8\x9bi dup\xc4\x83 15 zile de la p\xc4\x83r\xc4\x83sirea cuibului. Puii la eclozare sunt gola\xc8\x99i \xc8\x99i orbi. \xc3\x8en Rusia puii p\xc4\x83r\xc4\x83sesc cuibul prin iulie, iar \xc3\xaen Kazahstan la mijlocul sau \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a lunii iulie. Spre toamn\xc4\x83, dup\xc4\x83 ce puii au p\xc4\x83r\xc4\x83sit cuibul, familia \xc3\xaencepe s\xc4\x83 hoin\xc4\x83reasc\xc4\x83._NEWLINE_Succesul reproductiv este bun; \xc3\xaen studiile din Tian-\xc8\x98an, din cele 288 de ou\xc4\x83 depuse de pitulicile verzui \xc3\xaen 64 de cuiburi, 96% au eclozat; iar \xc3\xaen alt loc studiat din cele 70 de cuiburi, au ie\xc8\x99it pui capabili s\xc4\x83 zboare \xc3\xaen 73%, iar \xc3\xaen 20% ponta a fost pierdut\xc4\x83 datorit\xc4\x83 pr\xc4\x83d\xc4\x83rii._NEWLINE_Pitulicea verzuie atinge maturitatea sexual\xc4\x83 la v\xc3\xa2rsta de un an. Longevitatea maxim\xc4\x83 \xc3\xaenregistrat\xc4\x83 este de cel pu\xc8\x9bin 6 ani.\n_START_SECTION_\nDeplas\xc4\x83ri sezoniere\n_START_PARAGRAPH_\nPitulicea verzuie este o pas\xc4\x83re migratoare._NEWLINE_Popula\xc8\x9biile cuib\xc4\x83ritoare din vestul arealului (subspecia viridanus) migreaz\xc4\x83 spre sud-est sau sud-sud-est c\xc4\x83tre cartierele de iarn\xc4\x83 din c\xc3\xa2mpiile Nepalului \xc8\x99i prin subcontinentul Indian spre sud p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Kerala (unde este cea mai numeroas\xc4\x83 pitulice) \xc8\x99i spre est p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Banglade\xc8\x99. Pleac\xc4\x83 din nord-vestul Rusiei la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui iulie \xc8\x99i \xc3\xaenceputul lui august, pasajul principal are loc prin vestul Kazahstanului \xc3\xaen august, dar continu\xc4\x83 \xc3\xaen estul Kazahstanului p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul lui septembrie, c\xc3\xa2nd locurile de cuib\xc4\x83rit de aici sunt p\xc4\x83r\xc4\x83site;  pleac\xc4\x83 din vestul Siberiei pe la mijlocul lui septembrie (regiunea Tomsk). Trece \xc3\xaen pasaj din valea fluviului Obi de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui iulie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lui septembrie, prin stepa Barabinsk (stepa Baraba) p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen valea Irt\xc3\xae\xc8\x99ului \xc8\x99i \xc3\xaen depresiune lacului Zaisan. Pasajul prin Tadjikistan are loc mai ales \xc3\xaen septembrie, iar \xc3\xaen Ca\xc8\x99mir de la mijlocul lui august p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul lui septembrie. \xc3\x8en nordul Pakistanului este numeroas\xc4\x83 de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui iulie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui septembrie, iar \xc3\xaen Punjab (unde unii indivizi pot apar\xc8\x9bine subspeciei nominate trochiloides) din august p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui septembrie / \xc3\xaenceputul lui octombrie. Sose\xc8\x99te \xc3\xaen c\xc3\xa2mpiile din India la jum\xc4\x83tatea lui august, dar pasajul principal \xc3\xaen nordul Indiei are loc \xc3\xaen primele dou\xc4\x83 s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni a lui septembrie. Subspecia viridanus este prezent\xc4\x83 \xc3\xaen cartierele de iarn\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul lui aprilie._NEWLINE_\xc3\x8en pasajul de prim\xc4\x83var\xc4\x83 trece prin sudul Indiei \xc3\xaen martie \xc8\x99i prin Punjab de la mijlocul lui martie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui mai, prin nordul Pakistanului de la \xc3\xaenceputul lui aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui mai, \xc3\xaen nord-estul Afganistanului de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui aprilie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui mai (sau \xc3\xaen num\xc4\x83r mic la  \xc3\xaenceputul lui iunie). Sose\xc8\x99te \xc3\xaen locurile de cuib\xc4\x83rit din Zailiiskii Alatau (din Tian-\xc8\x98an) la jum\xc4\x83tatea lui aprilie, dar pasajul continu\xc4\x83 pe tot parcursul lunii mai \xc8\x99i ajunge \xc3\xaen vestul Siberiei \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a lui mai \xc8\x99i \xc3\xaen centrul Siberiei la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui mai / \xc3\xaenceputul lui iunie. Pasajul de prim\xc4\x83var\xc4\x83 al pitulicii verzui din nordul regiunii Caspice are loc mai t\xc3\xa2rziu dec\xc3\xa2t cel al pitulicii fluier\xc4\x83toare (Phylloscopus trochilus), pitulicii mici (Phylloscopus collybita) \xc8\x99i pitulicii sf\xc3\xa2r\xc3\xa2itoare (Phylloscopus sibilatrix), cu o medie a datei sosirii \xc3\xaen jurul zilei de 23 mai. Sose\xc8\x99te \xc3\xaen nord-estul Ucrainei \xc3\xaen a doua s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2n\xc4\x83 a lui mai, \xc3\xaen Estonia \xc8\x99i Suedia la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii mai. \xc3\x8en num\xc4\x83r mic apare accidental, dar regulat, la vest de arealul de cuib\xc4\x83rit, \xc3\xaen Europa, \xc3\xaen Norvegia, Marea Britanie \xc8\x99i Irlanda, spre sud p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Spania, Austria, Rom\xc3\xa2nia \xc8\x99i Cipru._NEWLINE_Subspeciile sudice ale pitulicii verzui sunt de asemenea migratoare. \xc3\x8en India, subspecia ludlowi trece \xc3\xaen pasaj prin Uttar Pradesh de la mijlocul lui septembrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul lui octombrie, dar sose\xc8\x99te \xc3\xaen Andhra Pradesh de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui august p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui octombrie. Pleac\xc4\x83 din cartierele de iarn\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui aprilie \xc8\x99i \xc3\xaenceputul lui mai, trec\xc3\xa2nd \xc3\xaen pasajul de prim\xc4\x83var\xc4\x83 prin nord-estul Afganistanului \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu mijlocul lui mai._NEWLINE_Subspecia nominat\xc4\x83 trochiloides este un migrant altitudinal sau pe distan\xc8\x9be scurte care migreaz\xc4\x83 din estul Himalaiei spre est prin Banglade\xc8\x99, insulele Andaman \xc8\x99i Myanmar p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen sudul Chinei (provincia Yunnan) \xc8\x99i nordul Indochinei, cu apari\xc8\x9bii accidentale \xc3\xaenregistrate \xc3\xaen Sri Lanka; \xc3\xaen pasajul de toamn\xc4\x83 este observat\xc4\x83 din septembrie p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui octombrie, iar primele p\xc4\x83s\xc4\x83ri sosesc \xc3\xaen sudul Myanmarului la mijlocul lui septembrie. Pasajul de \xc3\xaentoarcere spre locurile de cuib\xc4\x83rit are loc \xc3\xaen aprilie \xc8\x99i mai, dar este prezent\xc4\x83 \xc3\xaen cartierele de iernat p\xc3\xa2n\xc4\x83 la jum\xc4\x83tatea lunii mai.'