b"\n_START_ARTICLE_\nPas\xc4\x83re\n_START_SECTION_\nTegumentul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor\n_START_PARAGRAPH_\nEste acoperit de pene, fulgi sau puf, adic\xc4\x83 solzi corno\xc8\x99i metamorfoza\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nSchelet\n_START_PARAGRAPH_\nCa s\xc4\x83 zboare, p\xc4\x83s\xc4\x83rile au f\xc4\x83cut multe adapt\xc4\x83ri: a fost redus\xc4\x83 masa oaselor \xc8\x99i num\xc4\x83rul lor (p\xc4\x83s\xc4\x83rile au \xc3\xaentre 11 \xc8\x99i 20 de vertebre, \xc3\xaen func\xc8\x9bie de specie). A ap\xc4\x83rut carena, ce asigur\xc4\x83 o mi\xc8\x99care mai bun\xc4\x83 a aripilor._NEWLINE_\xc3\x8en urma adapt\xc4\x83rii, scheletul p\xc4\x83s\xc4\x83rii a devenit at\xc3\xa2t de u\xc8\x99or, \xc3\xaenc\xc3\xa2t nu c\xc3\xa2nt\xc4\x83re\xc8\x99te mai mult de 5% din corpul oric\xc4\x83rei p\xc4\x83s\xc4\x83ri. Acest schelet este destul de elastic, p\xc4\x83s\xc4\x83rile put\xc3\xa2nd s\xc4\x83-\xc8\x99i \xc3\xaentoarc\xc4\x83 , capul la un unghi de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 180 de grade.\n_START_SECTION_\nMusculatura\n_START_PARAGRAPH_\nMusculatura p\xc4\x83s\xc4\x83rilor este destul de dezvoltat\xc4\x83, ajung\xc3\xa2nd la unele specii p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 20% din masa corpului, numai membrele av\xc3\xa2nd p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 35 de mu\xc8\x99chi separa\xc8\x9bi \xc8\x99i bine dezvolta\xc8\x9bi. Penele , ritmul respira\xc8\x9biei perfec\xc8\x9bionat, consumarea unei mari cantit\xc4\x83\xc8\x9bi de hran\xc4\x83, frecven\xc8\x9ba mare a b\xc4\x83t\xc4\x83ilor de inim\xc4\x83, precum \xc8\x99i absorb\xc8\x9bia rapid\xc4\x83 a oxigenului a dus la accelerarea metabolismului. P\xc4\x83s\xc4\x83rile au o temperatur\xc4\x83 a corpului de 43 de grade Celsius.\n_START_SECTION_\nSistemul nervos central\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul nervos central este alc\xc4\x83tuit din encefal \xc8\x99i maduva spin\xc4\x83rii.\n_START_SECTION_\nEncefalul\n_START_PARAGRAPH_\nEncefalul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor const\xc4\x83 din medulla oblongata, lob optic, diencefal, cerebel \xc8\x99i cerebrum.\n_START_SECTION_\nMedulla\n_START_PARAGRAPH_\nMedulla la p\xc4\x83s\xc4\x83ri include neuronii, ce particip\xc4\x83 la men\xc8\x9binerea unor func\xc8\x9bii vitale, precum respira\xc8\x9bia constant\xc4\x83, un ritm constant al b\xc4\x83t\xc4\x83ilor de inim\xc4\x83 \xc8\x99i valori normale ale tensiunii cardiace. Este situat \xc3\xaen trunchyul cerebral.\n_START_SECTION_\nLob optic\n_START_PARAGRAPH_\nLa p\xc4\x83s\xc4\x83ri, lobul optic este situat l\xc3\xa2ng\xc4\x83 cerebrum. El este mai mare la p\xc4\x83s\xc4\x83ri comparativ cu alte vertebrate \xc8\x99i ocup\xc4\x83 un volum mai mare, con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd un num\xc4\x83r mare de aglomer\xc4\x83ri de neuroni senzitivi. Volumul mare al lobului optic reflect\xc4\x83 importan\xc8\x9ba vederii pentru majoritatea p\xc4\x83s\xc4\x83rilor.\n_START_SECTION_\nCerebel\n_START_PARAGRAPH_\nCerebelul este implicat \xc3\xaen coordonarea mu\xc8\x99chilor scheletici, \xc8\x99i deci a zborului. Are o m\xc4\x83rime destul de mare .\n_START_SECTION_\nCerebrum\n_START_PARAGRAPH_\nCerebrumul la p\xc4\x83s\xc4\x83ri este alc\xc4\x83tuit din telencefal \xc8\x99i lobii olfactivi.El este responsabil de activitatea nervoas\xc4\x83 superioar\xc4\x83 \xc8\x99i de a\xc8\x99a procese nervoase, precum memoria, g\xc3\xa2ndirea \xc8\x99i \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9barea ( formarea reflexelor condi\xc8\x9bionate).\n_START_SECTION_\nTelencefal\n_START_PARAGRAPH_\nTelencefalul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor se deosebe\xc8\x99te de cel al altor cordate. Acesta este alc\xc4\x83tuit dintr-un pallium aviar dorsal \xc8\x99i un subpallium ventral. La p\xc4\x83s\xc4\x83ri, paliumul ocup\xc4\x83 70% din volumul telencefalului, encefalul av\xc3\xa2nd o structur\xc4\x83 palial\xc4\x83 unic\xc4\x83._NEWLINE_Cortexul cerebral este sub\xc8\x9bire \xc8\x99i controleaz\xc4\x83 unele activit\xc4\x83\xc8\x9bi nervoase superioare. _NEWLINE_La p\xc4\x83s\xc4\x83ri pot fi observate 2 emisfere: una st\xc3\xa2ng\xc4\x83, care controleaz\xc4\x83 formarea reflexelor condi\xc8\x9bionate, \xc8\x99i una dreapt\xc4\x83, care monitorizeaz\xc4\x83 \xc8\x99i analizeaz\xc4\x83 mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor. _NEWLINE_\xc3\x8en telencefal poate fi localizat \xc8\x99i un centru vocal( \xc3\xaen emisfera st\xc3\xa2ng\xc4\x83), care este un punct de origine al drumurilor aferente \xc8\x99i eferente nervoase c\xc4\x83tre mu\xc8\x99chii syrinxului. M\xc4\x83rimea sa este variabil\xc4\x83, adic\xc4\x83 cre\xc8\x99te anual \xc3\xaen fiecare prim\xc4\x83var\xc4\x83 din cauza eliber\xc4\x83rii de hormoni sexuali maculini.\n_START_SECTION_\nLobii olfactorii\n_START_PARAGRAPH_\nLobii olfactivi se g\xc4\x83sesc in cerebrum. Ei au func\xc8\x9bia de interpretare chimic\xc4\x83 a mirosurilor intrerceptate de pas\xc4\x83re. La majoritatea p\xc4\x83s\xc4\x83rilor acestea sunt relativ mici, excep\xc8\x9bii f\xc4\x83c\xc3\xa2nd unele p\xc4\x83s\xc4\x83ri r\xc4\x83pitoare.\n_START_SECTION_\nDiencefalul\n_START_PARAGRAPH_\nDiencefalul este situat \xc3\xaen partea central\xc4\x83 a encefalului, mai jos de lobii optici \xc8\x99i cerebel. Reguleaz\xc4\x83 somnul, setea, foamea \xc8\x99i hormonii. Diencefalul con\xc8\x9bine talamusul \xc8\x99i hipotalamusul.\n_START_SECTION_\nM\xc4\x83duva spin\xc4\x83rii\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc4\x83duva spinarii, ca la alte cordate, este format\xc4\x83 din materie alb\xc4\x83(fibre lungi myelinate) \xc8\x99i materie cenu\xc8\x99ie (neuroni nemyelina\xc8\x9bi).Por\xc8\x9biunea dorsal\xc4\x83 a m\xc4\x83duvii spin\xc4\x83rii 'trimite informa\xc8\x9bie senzorial\xc4\x83 c\xc4\x83tre creier, iar cea ventral\xc4\x83 transport\xc4\x83 informa\xc8\x9bia motoare c\xc4\x83tre efectori.M\xc4\x83duva spin\xc4\x83rii la p\xc4\x83s\xc4\x83ri are unele diferen\xc8\x9be de structur\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cea a altor cordate._NEWLINE_Astfel, \xc3\xaen regiunea cervical\xc4\x83 se observ\xc4\x83 o por\xc8\x9biune mai larg\xc4\x83 a m\xc4\x83duvii, format\xc4\x83 din aglomer\xc4\x83ri masive de axoni, necesari unei mai bune coordon\xc4\x83ri ai mu\xc8\x99chilor aripilor. L\xc4\x83rgirea regiunii lombare se datoreaz\xc4\x83 aglomer\xc4\x83rilor axonilor, necesari coordon\xc4\x83rii mu\xc8\x99chilor membrelor inferioare. \xc3\x8en regiunea toracal\xc4\x83 nu pot fi \xc3\xaent\xc3\xa2lnite asemenea aglomer\xc4\x83ri. M\xc4\x83duva spin\xc4\x83rii este \xc3\xaenconjurat\xc4\x83 de un canal central cu rolul de protec\xc8\x9bie, care con\xc8\x9bine lichidul cerebrospinal.\n_START_SECTION_\nSistemul nervos periferic\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul nervos periferic cuprinde nervii cranieni, spinali \xc8\x99i autonomi, ganglionii \xc8\x99i organele de sim\xc8\x9b._NEWLINE_In total sunt 12-14 perechi de nervi cranieni \xc8\x99i 38 de perechi de nervi spinali ata\xc8\x99a\xc8\x9bi la m\xc4\x83duva spin\xc4\x83rii.\n_START_SECTION_\nOrgane de sim\xc8\x9b\n_START_PARAGRAPH_\nVezi:Organe de sim\xc8\x9b la p\xc4\x83s\xc4\x83ri._NEWLINE_Ochiul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor este alc\xc4\x83tuit din \xc3\xaenveli\xc8\x99ul scleroid, \xc3\xaenveli\xc8\x99ul coroid (coroida, irisul, pupila, mu\xc8\x99chii ciliari) \xc8\x99i \xc3\xaenveli\xc8\x99ul interior (lentila, umoarea vitroas\xc4\x83, retina, fovea, pecten \xc8\x99i nervul optic.\n_START_SECTION_\nSistemul nervos autonom\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul nervos autonom este parte component\xc4\x83 a sistemului nervos a vertebratelor, care este alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 din neuroni motori, care inerveaz\xc4\x83 organele interne ale animalelor \xc8\x99i care nu sunt controla\xc8\x9bi \xc3\xaen mod voluntar de c\xc4\x83tre animal. La p\xc4\x83s\xc4\x83ri este asem\xc4\x83n\xc4\x83tor celui mamiferic. El const\xc4\x83 din sistemul nervos simpatic \xc8\x99i sistemul nervos parasimpatic.\n_START_SECTION_\nSistemul nervos simpatic\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul nervos simpatic la p\xc4\x83s\xc4\x83ri lucreaz\xc4\x83 \xc3\xaen str\xc3\xa2ns\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu sistemul endocrin, pentru a putea elibera unii hormoni, pentru a face fa\xc8\x9b\xc4\x83 unelor situa\xc8\x9bii de pericol. El de asemenea are un rol la manifestarea unor reflexe necondi\xc8\x9bionate la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nSistemul nervos parasimpatic\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul nervos parasimpatic la p\xc4\x83s\xc4\x83ri este alc\xc4\x83tuit din grupuri de ganglioni, situa\xc8\x9bi l\xc3\xa2ng\xc4\x83 a\xc8\x99a organe, precum inima, pulmonii \xc8\x99i organele digestive. Aceste organe sunt controlate \xc8\x99i regulate de sistemul nervos central prin intermediul acestor ganglioni.\n_START_SECTION_\nSistemul nervos somatic\n_START_PARAGRAPH_\nVezi:Sistemul nervos somatic la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nInteligen\xc8\x9ba\n_START_PARAGRAPH_\nPentru a afla mai mult despre inteligen\xc8\x9ba p\xc4\x83s\xc4\x83rilor, ap\xc4\x83sa\xc8\x9bi aici:_NEWLINE_Inteligen\xc8\x9ba p\xc4\x83s\xc4\x83rilor.\n_START_SECTION_\nInima\n_START_PARAGRAPH_\nInima aviar\xc4\x83 s-a dezvoltat \xc3\xaentr-un organ puternic \xc8\x99i destul de mare, put\xc3\xa2nd face contrac\xc8\x9bii musculare rapide.\xc3\x8en general, la p\xc4\x83s\xc4\x83ri se aplic\xc4\x83 regula:cu c\xc3\xa2t este mai mic\xc3\xa2 specia, cu at\xc3\xa2t este mai mare m\xc4\x83rimea relativ\xc4\x83 a inimii. Comparativ cu mamiferele, p\xc4\x83s\xc4\x83rile au inima mai mare \xc8\x99i aceasta are mai multe b\xc4\x83t\xc4\x83i pe minut. Masa inimii la p\xc4\x83s\xc4\x83ri constituie 1-2% din masa corpului( la mamifere ea constituie 0,1-0,4% din masa corpului).Inima p\xc4\x83s\xc4\x83rilor are 4 camere, ca la mamifere, cu 2 ventricule \xc8\x99i 2 atrii.\n_START_SECTION_\nArterele principale\n_START_PARAGRAPH_\nArterele sunt vasele de s\xc3\xa2nge, ce asigur\xc4\x83 circulatia s\xc3\xa2ngelui de la inim\xc4\x83 la diverse organe.Iat\xc4\x83 lista celor mai mari artere ale p\xc4\x83s\xc4\x83rilor. Vezi Arterele p\xc4\x83s\xc4\x83rilor.\n_START_SECTION_\nVenele principale\n_START_PARAGRAPH_\nVenele sunt vasele, ce transport\xc4\x83 s\xc3\xa2ngele deoxigenat de la organe la inim\xc4\x83. Principalele vene ale p\xc4\x83s\xc4\x83rii sunt: vezi Venele p\xc4\x83s\xc4\x83rilor.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa2ngele\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa2ngele p\xc4\x83s\xc4\x83rilor const\xc4\x83 din plasm\xc4\x83 plus elemente formate:\n_START_SECTION_\nPlasma\n_START_PARAGRAPH_\nPlasma const\xc4\x83 mai mult din ap\xc4\x83 (~85%).De asemenea 9-11% din plasm\xc4\x83 o constituie proteinele. Al\xc8\x9bi constituien\xc8\x9bi ai plasmei sunt glucoza( 200\xe2\x80\x93400\xc2\xa0mg/dl), amino acizii, reziduuri, hormoni, anticorpi \xc8\x99i electroli\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nElementele figurate\n_START_PARAGRAPH_\nTrombocitele, leucocitele \xc8\x99i eritrocitele constituie elementele figurate ale s\xc3\xa2ngelui.\n_START_SECTION_\nSistemul respirator\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul respirator la p\xc4\x83s\xc4\x83ri const\xc4\x83 \xc3\xaen efectuarea schimbului de gaze \xc8\x99i joac\xc4\x83 un rol foarte important \xc3\xaen termoregulare. De asemenea el joac\xc4\x83 un rol \xc3\xaen detoxifierea produselor metabolice \xc8\x99i \xc3\xaen vocalizare. El difer\xc4\x83 de sistemele respiratoare ale altor cordate, av\xc3\xa2nd pulmoni relativ mici \xc8\x99i 9 saci aerieni.\n_START_SECTION_\nPl\xc4\x83m\xc3\xa2ni\n_START_PARAGRAPH_\nPl\xc4\x83m\xc3\xa2nii parabronhiali ai p\xc4\x83s\xc4\x83rilor sunt diferi\xc8\x9bi fa\xc8\x9b\xc4\x83 de cei ai mamiferelor. Astfel, ei sunt rigizi \xc8\x99i nu \xc3\xae\xc8\x99i modific\xc4\x83 volumul \xc3\xaen timpul respira\xc8\x9biei. Ei se subdivid \xc3\xaen largi capilare aeriene, care se \xc3\xaenr\xc4\x83muresc de la parabronhii. Pulmonii aviari au numai func\xc8\x9bia de schimb de gaze, cea de ventila\xc8\x9bie revenindu-le sacilor aerieni.\n_START_SECTION_\nTraheile\n_START_PARAGRAPH_\nVezi: Traheile la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nStructura aparatului respirator\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\x83s\xc4\x83rile inspir\xc4\x83 prin intermediul n\xc4\x83rilor, situate pe cioc, sau respir\xc4\x83 deschiz\xc3\xa2nd ciocul. Aerul trece prin faringe, apoi prin trahee. Trahea se bifurc\xc4\x83 apoi \xc3\xaen 2 bronhii primare la syrinx. Bronhiile primare se prelungesc \xc3\xaen pulmoni, prelungirile acestea fiind numite mesobronhii. De la mesobronhii se ramific\xc4\x83 tuburi mici, numite ventrobronhii. Ventrobronhiile se ramific\xc4\x83 \xc3\xaen parabronhii mai mici. Acestea pot fi de 2\xc2\xa0mm \xc3\xaen diametru. De asemenea de la bronhiile primare se mai prelungesc un num\xc4\x83r de bronhii secundare de-a lungul p\xc4\x83r\xc8\x9bii anterioare a pulmonilor, care aprovizioneaz\xc4\x83 sacii aerieni abdominali cu aer. Alte bronhii secundare, care se ramific\xc4\x83 deasupra suprafe\xc8\x9belor mai joase ale pulmonilor aprovizioneaz\xc4\x83 sacii aerieni anterior toracici. De asemenea, de la bronhii primari se mai ramific\xc4\x83 7-10 perechi de bronhii dorsali, care se ramific\xc4\x83 de-a lungul suprafe\xc8\x9bei dorsale a pulmonilor, \xc8\x99i bronhii ventrali, care se ramific\xc4\x83 de-a lungul suprafe\xc8\x9bei ventrale a pulmonilor. \xc3\x8en final, este o re\xc8\x9bea de bronhii ter\xc8\x9biare, care leag\xc4\x83 bronhiile ventrale cu cele dorsale. De la bronhiile ter\xc8\x9biare pornesc capilarele aeriene, care sunt responsabile de schimbul de gaze dintre sistemul de ventila\xc8\x9bie \xc8\x99i s\xc3\xa2nge.\n_START_SECTION_\nVentila\xc8\x9bia\n_START_PARAGRAPH_\nVezi: Ventila\xc8\x9bia la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nSistemul digestiv\n_START_PARAGRAPH_\nVezi: Sistemul digestiv la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nSistemul excretor\n_START_PARAGRAPH_\nFunc\xc8\x9bia sistemului excretor este de a elimina toate de\xc8\x99eurile din corp (\xc3\xaen special a celor azotoase). El de asemenea reguleaz\xc4\x83 cantitatea de ap\xc4\x83 \xc8\x99i ioni \xc3\xaen fluidele corpului. Pentru mai multe detalii, vezi: Sistemul excretor la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nSistemul reproduc\xc4\x83tor\n_START_PARAGRAPH_\nPasarile sunt animale unisexuate care prezinta frecvent un dimorfism sexual. Fecundarea este intotdeauna interna iar ouale depuse prezinta un invelis calcaros si necesita o perioada de incubare in anumite conditii de temperatura si umiditate.\n_START_SECTION_\nSistemul endocrin\n_START_PARAGRAPH_\nSistemul endocrin la pasari este responsabil pentru coordonarea raspunsului pasarilor la diferiti stimuli, la stres, reguleaza bioritmurii, reguleaza metabolismul si cresterea pasarii. Sistemul endocrin se aseamana foarte mult cu cel mamiferic. Vezi: Sistemul endocrin la p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nComportamentul\n_START_PARAGRAPH_\nDac\xc4\x83 ar fi s\xc4\x83 d\xc4\x83m o defini\xc8\x9bie vag\xc4\x83 a comportamentului, acesta ar cuprinde toate tipurile de r\xc4\x83spunsuri la schimb\xc4\x83rile de mediu, variind de la simplele reflexe necondi\xc8\x9bionate p\xc3\xa2n\xc4\x83 la complexele reflexe condi\xc8\x9bionate. Comportamentul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor studiat de ornitologi tinde spre comportamente \xc8\x99i ritualuri complexe, dominate de ultimul tip de reflexe. Aspecte ale comportamentului p\xc4\x83s\xc4\x83rilor, ca curtarea, reproducerea, grija de pui, construirea cuibului, \xc8\x99.a., vor fi studiate aici\xc2\xa0: Comportamentul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor.\n_START_SECTION_\nComunicarea\n_START_PARAGRAPH_\nPentru a afla mai mult despre comunicarea dintre p\xc4\x83s\xc4\x83ri, ap\xc4\x83sa\xc8\x9bi aici: Comunicarea dintre p\xc4\x83s\xc4\x83ri.\n_START_SECTION_\nMigrarea\n_START_PARAGRAPH_\nMigrarea reprezint\xc4\x83 deplasarea unidirec\xc8\x9bional\xc4\x83 \xc3\xaen mas\xc4\x83 a unor specii de p\xc4\x83s\xc4\x83ri dintr-o regiune mai rece \xc3\xaen una mai cald\xc4\x83 \xc3\xaen perioada sezonului rece, \xc8\x99i \xc3\xaentoarcerea \xc3\xaenapoi la \xc3\xaenceputul sezonului cald. Astfel, p\xc4\x83s\xc4\x83rile se duc \xc3\xaen zonele calde pentru a c\xc4\x83p\xc4\x83ta hrana, absent\xc4\x83 \xc3\xaen sezonul rece \xc3\xaen condi\xc8\x9bii normale, \xc3\xaens\xc4\x83 se \xc3\xaentorc \xc3\xaen zonele de unde au venit la \xc3\xaenceputul sezonului cald, \xc3\xaen vederea reproducerii. \xc3\x8en timpul migra\xc8\x9biunii, se produc schimb\xc4\x83ri majore \xc3\xaen cadrul sistemului endocrin, ce provoac\xc4\x83 acest fenomen. \xc3\x8en urma acestor schimb\xc4\x83ri, p\xc4\x83s\xc4\x83rile nu mai reac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 normal la stimulii externi. Aceast\xc4\x83 schimbare hormonal\xc4\x83 \xc3\xaen cadrul corpului p\xc4\x83s\xc4\x83rii este provocat\xc4\x83 probabil de varia\xc8\x9biile temperaturii. Anual circa 4500 de specii de p\xc4\x83s\xc4\x83ri migreaz\xc4\x83, \xc3\xaentr-o form\xc4\x83 sau alta._NEWLINE_Pentru mai multe detalii, vezi Migrarea p\xc4\x83s\xc4\x83rilor.\n_START_SECTION_\nFiziologia \xc8\x99i parametrii fiziologici\n_START_PARAGRAPH_\nVezi: Parametrii fiziologici la p\xc4\x83s\xc4\x83ri."