b'\n_START_ARTICLE_\nPrecovery\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en astronomie, precovery (din englez\xc4\x83: \xe2\x80\x9epre-discovery recovery\xe2\x80\x9d) sau predescoperire este procesul prin care se g\xc4\x83se\xc8\x99te o imagine a unui obiect nou descoperit \xc3\xaen imagini arhivate sau pl\xc4\x83ci fotografice create anterior descoperirii, pentru calculul mai precis al orbitei obiectului. Asta se \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83 deseori cu planete minore, dar uneori o comet\xc4\x83, planet\xc4\x83 pitic\xc4\x83, un satelit natural sau o stea pot fi g\xc4\x83site \xc3\xaentre imaginile vechi arhivate; s-au ob\xc8\x9binut chiar \xc8\x99i observa\xc8\x9bii de predescoperire pentru exoplanete._NEWLINE_Calculul orbitei unui corp astronomic implic\xc4\x83 m\xc4\x83surarea pozi\xc8\x9biei acestuia cu mai multe ocazii. Cu c\xc3\xa2t sunt mai separate \xc3\xaen timp m\xc4\x83sur\xc4\x83torile, cu at\xc3\xa2t cre\xc8\x99te precizia orbitei determinate. Pentru corpurile nou descoperite exist\xc4\x83 deseori doar zile sau s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni de m\xc4\x83sur\xc4\x83tori, ceea ce permite doar o determinare imprecis\xc4\x83 a orbitei._NEWLINE_C\xc3\xa2nd se descoper\xc4\x83 un obiect de importan\xc8\x9b\xc4\x83 mare (ca asteroizi cu o \xc8\x99ans\xc4\x83 de a lovi P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul), cercet\xc4\x83torii \xc3\xaencep o c\xc4\x83utare a imaginilor predescoperite. Pentru aceasta se folosesc calcule preliminare ale orbitei pentru prezicerea loca\xc8\x9biilor \xc3\xaen care ar putea ap\xc4\x83rea pe imaginile arhivate, imagini care au uneori o vechime de decenii. Dac\xc4\x83 se g\xc4\x83sesc astfel de imagini, acestea pot fi folosite pentru calculul mai precis al orbitei._NEWLINE_P\xc3\xa2n\xc4\x83 la apari\xc8\x9bia calculatoarelor performante era impractic\xc4\x83 analiza automat\xc4\x83 a imaginilor pentru descoperirea de planete minore, iar procesul manual era foarte laborios. De obicei, aceste imagini au fost realizate cu ani sau decenii mai devreme pentru alte scopuri (studiul galaxiilor, etc.) \xc8\x99i nu era rentabil\xc4\x83 analiza manual\xc4\x83 a imaginilor pentru descoperirea de asteroizi. Dar \xc3\xaen ziua de azi calculatoarele pot analiza imagini astronomice digitale \xc8\x99i le pot compara cu cataloage stelare care con\xc8\x9bin p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1 miliard de pozi\xc8\x9bii stelare, pentru a vedea dac\xc4\x83 una din acele \xe2\x80\x9estele\xe2\x80\x9d (puncte luminoase) este de fapt o predescoperire a unui obiect deja descoperit. Tehnica a fost folosit\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la mijlocul anilor 1990 pentru a determina orbitele unui num\xc4\x83r foarte mare de planete minore.\n_START_SECTION_\nExemple\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entr-un caz extrem de predescoperire, un obiect a fost descoperit la data de 31 decembrie 2000, cu numele provizoriu 2000 YK66, \xc3\xaen urma c\xc4\x83reia i s-a calculat o orbit\xc4\x83 apropiat\xc4\x83 de P\xc4\x83m\xc3\xa2nt. Imaginile arhivate au surprins obiectul \xc3\xaenc\xc4\x83 de pe 23 februarie 1950, c\xc3\xa2nd a primit numele provizoriu 1950 DA \xc8\x99i apoi a fost pierdut timp de jum\xc4\x83tate de secol. Distan\xc8\x9ba mare dintre observa\xc8\x9bii a permis o precizie neobi\xc8\x99nuit de mare a calculului orbitei \xc8\x99i \xc3\xaen urma acestuia s-a dovedit c\xc4\x83 asteroidul avea de fapt o mic\xc4\x83 \xc8\x99ans\xc4\x83 de a se ciocni cu P\xc4\x83m\xc3\xa2ntul. Dup\xc4\x83 determinarea orbitei cu suficient\xc4\x83 precizie, corpul poate primi un num\xc4\x83r al\xc4\x83turi de nume (\xc3\xaen acest caz, (29075) 1950 DA)._NEWLINE_Asteroidul 69230 Hermes a fost descoperit \xc3\xaen anul 2003 \xc8\x99i numerotat, dar a mai fost descoperit \xc3\xaen imagini de arhiv\xc4\x83 din 1937, c\xc3\xa2nd a primit un nume, dar apoi obiectul a fost pierdut. Prin urmare, vechiul s\xc4\x83u nume - Hermes - a fost ad\xc4\x83ugat la num\xc4\x83r. Centaurul 2060 Chiron a fost descoperit \xc3\xaen 1977, iar imaginile predescoperite datau \xc3\xaenc\xc4\x83 din 1895._NEWLINE_Un alt caz extrem de predescoperire este asociat planetei Neptun. Galileo Galilei a observat Neptun la 28 decembrie 1612 \xc8\x99i 27 ianuarie 1613, c\xc3\xa2nd o parte din orbita sa se afla direct \xc3\xaen spatele lui Jupiter (privit de pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt). Deoarece Neptun se mi\xc8\x99c\xc4\x83 foarte \xc3\xaencet \xc8\x99i nu este foarte luminos (comparativ cu alte planete de la acea vreme), Galileo a confundat planeta cu o stea fix\xc4\x83 \xc8\x99i Neptun a r\xc4\x83mas nedescoperit p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1846. Galileo a notat c\xc4\x83 \xe2\x80\x9esteaua\xe2\x80\x9d nu pare s\xc4\x83 se mi\xc8\x99te prin observa\xc8\x9bia c\xc4\x83 nu \xc8\x99i-a schimbat distan\xc8\x9ba aparent\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de stea cunoscut\xc4\x83. \xc3\x8en 1795 \xc8\x99i astronomul Lalande a confundat Neptun cu o stea.  \xc3\x8en 1690, astronomul John Flamsteed a f\xc4\x83cut acela\xc8\x99i lucru cu Uranus, pe care l-a catalogat drept \xe2\x80\x9esteaua\xe2\x80\x9d 34 Tauri.'