b'\n_START_ARTICLE_\nMuzeul de \xc8\x99tiin\xc8\x9be naturale Koenig\n_START_PARAGRAPH_\nMuzeul de \xc8\x99tiin\xc8\x9be naturale Koenig (Zoologische Forschungsmuseum Alexander Koenig) este un muzeu recunoscut pe plan interna\xc8\x9bional, el este amplasat \xc3\xaen Bonn fiind \xc3\xaentemeiat de naturalistul german Alexander Koenig (1858\xe2\x80\x931940).\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nLeopold Koenig, tat\xc4\x83l lui Alexander, a cump\xc4\x83rat \xc3\xaen anul 1868 \xc3\xaen Bonn o vil\xc4\x83, \xc3\xaen care s-a mutat familia lor, p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1903 cl\xc4\x83direa a fost numit\xc4\x83 Villa Koenig\xe2\x80\x9c, azi fiind Villa Hammerschmidt. In 1884 va primi Alexander de la tat\xc4\x83l lui o locuin\xc8\x9b\xc4\x83 pe strada Coblen\xc8\x9bului \xc3\xaen Bonn, care va \xc3\xaen anul 1900 extins\xc4\x83 pentru a putea aranja colec\xc8\x9bia sa numeroas\xc4\x83 din domeniul zoologiei. Dup\xc4\x83 moartea tat\xc4\x83lui s\xc4\x83u \xc3\xaen 1903 a planificat Koenig un muzeu de \xc8\x99tiin\xc8\x9be naturale, pentru a putea expune publicului colec\xc8\x9bia sa. In anul 1912 Alexander va depune piatra de temelie a muzeului de azi. Cl\xc4\x83direa a fost terminat\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1914 dar din cauz\xc4\x83 izbucnirii primului r\xc4\x83zboi mondial a fost folosit\xc4\x83 ca \xc8\x99i cazarm\xc4\x83 pentru solda\xc8\x9bi. Dup\xc4\x83 perioadele tulburi de dup\xc4\x83 r\xc4\x83zboi, deschiderea oficial\xc4\x83 a muzeului a fost realizat\xc4\x83 numai la data de 13 mai 1934, iar la 16 iulie 1940 va muri Koenig pe proprietatea sa \xe2\x80\x9eBl\xc3\xbccherhof\xe2\x80\x9c in Mecklenburg (Mecklenburg-Vorpommern).\n_START_SECTION_\nMuzeul Koenig\n_START_PARAGRAPH_\nMuzeul a fost una din pu\xc8\x9binele cl\xc4\x83diri din ora\xc8\x99ul Bonn care n-a fost distrus de bombartamentele din tumpul celui de al doilea r\xc4\x83zboi mondial. La data 1 septembrie 1948 aici se va \xc8\x9bine prima adunare parlamentar\xc4\x83 din RFG din timpul regimului de conducere a lui Konrad Adenauer care a folosit cl\xc4\x83direa muzeului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1957. Muzeul este astfel integrat \xc3\xaen istoria Germaniei ca una din etapele spre calea democratiz\xc4\x83rii \xc8\x9b\xc4\x83rii dup\xc4\x83 dictatura nazist\xc4\x83._NEWLINE_Azi muzeul este \xc8\x99i un loc de cercetare al asocia\xc8\x9biei \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice a naturali\xc8\x99tilor \xe2\x80\x9eWissenschaftsgemeinschaft Gottfried Wilhelm Leibniz\xe2\x80\x9d. In prezent muzeul de\xc8\x9bine un num\xc4\x83r de 7 milioane de preparate muzeul av\xc3\xa2nd una dintre cele mai bogate colec\xc8\x9bii din Germania. Muzeul are ca. 50 - 70 de angaja\xc8\x9bi ca \xc8\x99i numero\xc8\x99i studen\xc8\x9bi sau persoane voluntare care ajut\xc4\x83 la munca din cadrul muzeului. Aici a cercetat \xc8\x99i profesorul Clas Michael Naumann zu K\xc3\xb6nigsbr\xc3\xbcck care a murit \xc3\xaen anul 2004 \xc8\x99i care dat o nou\xc4\x83 direc\xc8\x9bie \xc3\xaen domeniul \xc8\x99tiin\xc8\x9belor naturale prin expozi\xc8\x9biile organizate cu tema \xe2\x80\x9eUnser blauer Planet - Leben im Netzwerk\xe2\x80\x9c (\xc3\xaen traducere \xe2\x80\x9ePlaneta noastr\xc4\x83 albastr\xc4\x83 - Natura \xc3\xaen internet\xe2\x80\x9d).'