b"\n_START_ARTICLE_\nLexicul limbii franceze\n_START_SECTION_\nCuvinte mo\xc8\x99tenite\n_START_PARAGRAPH_\nCuvintele mo\xc8\x99tenite ale limbii franceze apar\xc8\x9bin substratului galic \xc8\x99i fondului latinesc popular.\n_START_SECTION_\nFondul latinesc mo\xc8\x99tenit\n_START_PARAGRAPH_\nO parte important\xc4\x83 a lexicului francez este dat\xc4\x83 de cuvintele mo\xc8\x99tenite din latina popular\xc4\x83, fond care a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 se constituie odat\xc4\x83 cu cucerirea roman\xc4\x83, \xc3\xaen secolul I \xc3\xae.Hr. Lexicul de baz\xc4\x83 al francezei este compus \xc3\xaen cea mai mare parte din cuvinte mo\xc8\x99tenite din latin\xc4\x83 sau formate \xc3\xaen francez\xc4\x83 pe baza unor asemenea cuvinte. Ca dovad\xc4\x83, din cele 212 cuvinte franceze care corespund celor din lista de 207 cuvinte ale listei Swadesh a limbii engleze, 191 de cuvinte, adic\xc4\x83 90,09\xc2\xa0% sunt latine\xc8\x99ti, iar din cele 101 cuvinte corespunz\xc4\x83toare listei Swadesh restr\xc3\xa2nse, de 100 de cuvinte, 98 sunt de origine latin\xc4\x83 mo\xc8\x99tenite. C\xc3\xa2teva exemple: CANIS > chien \xe2\x80\x9ec\xc3\xa2ine\xe2\x80\x9d CANTARE > chanter \xe2\x80\x9ea c\xc3\xa2nta\xe2\x80\x9d, TESTA > t\xc3\xaate \xe2\x80\x9ecap\xe2\x80\x9d, VIRIDIS > vert \xe2\x80\x9everde\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8emprumuturi din limbile regionale\n_START_PARAGRAPH_\nLimba regatului francez era una dintre limbile o\xc3\xafl din grupul limbilor galoromanice, cea vorbit\xc4\x83 la Paris \xc8\x99i \xc3\xaen \xc3\xaemprejurimi. Aceasta a devenit nucleul limbii franceze, r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit treptat pe tot teritoriul actual al Fran\xc8\x9bei odat\xc4\x83 cu autoritatea regilor. \xc3\x8en acest proces, limba francez\xc4\x83 a adoptat multe cuvinte din limbile vorbite \xc3\xaen alte regiuni din Fran\xc8\x9ba actual\xc4\x83, dintre care unele se vorbesc \xc8\x99i \xc3\xaen \xc8\x9b\xc4\x83ri limitrofe. La aceasta au contribuit \xc8\x99i contactele comerciale devenite intense \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu t\xc3\xa2rgurile din provincia Champagne, organizate \xc3\xaen secolul al XII-lea, la care se \xc3\xaent\xc3\xa2lneau negustori din multe regiuni. Majoritatea limbilor vorbite pe teritoriul Fran\xc8\x9bei sunt galoromanice (limbi o\xc3\xafl, limba occitan\xc4\x83, limba francoprovensal\xc4\x83), dar sunt \xc8\x99i alte limbi romanice (limba catalan\xc4\x83, limba corsican\xc4\x83), precum \xc8\x99i limbi neromanice: limba alsacian\xc4\x83, limba neerlandez\xc4\x83, limba basc\xc4\x83, limba breton\xc4\x83. Din aceste limbi au p\xc4\x83truns \xc3\xaen limba francez\xc4\x83 cuvinte precum canevas \xe2\x80\x9ecanava\xe2\x80\x9d (din limba picard\xc4\x83, una din limbile o\xc3\xafl), brioche \xe2\x80\x9ecozonac\xe2\x80\x9d (din limba normand\xc4\x83, alt\xc4\x83 limb\xc4\x83 o\xc3\xafl), oie \xe2\x80\x9eg\xc3\xa2sc\xc4\x83\xe2\x80\x9d (din limba o\xc3\xafl vorbit\xc4\x83 \xc3\xaen Champagne), gamin \xe2\x80\x9epu\xc8\x99ti\xe2\x80\x9d (din limba o\xc3\xafl vorbit\xc4\x83 \xc3\xaen Franche-Comt\xc3\xa9), vidange (la origine \xe2\x80\x9egolirea \xc8\x99i cur\xc4\x83\xc8\x9barea unui recipient\xe2\x80\x9d, sens recent \xe2\x80\x9eschimb de ulei\xe2\x80\x9d de motor, din neerlandez\xc4\x83), \xc3\xa9chantillon \xe2\x80\x9ee\xc8\x99antion\xe2\x80\x9d (din francoprovensal\xc4\x83), barrique \xe2\x80\x9ebutoi\xe2\x80\x9d (dintr-un dialect al limbii occitane vorbit \xc3\xaen Gasconia), b\xc3\xa9ret \xe2\x80\x9eberet\xc4\x83\xe2\x80\x9d (din dialectul occitan vorbit \xc3\xaen B\xc3\xa9arn), airelle \xe2\x80\x9emeri\xc8\x99or\xe2\x80\x9d (din dialectul occitan vorbit \xc3\xaen C\xc3\xa9vennes), cadenas \xe2\x80\x9elac\xc4\x83t\xe2\x80\x9d (din dialectul occitan vorbit \xc3\xaen Provence), bizarre \xe2\x80\x9ebizar\xe2\x80\x9d (din limba basc\xc4\x83), bijou \xe2\x80\x9ebijuterie\xe2\x80\x9d (din limba breton\xc4\x83).\n_START_SECTION_\n\xc3\x8emprumuturi grece\xc8\x99ti\n_START_PARAGRAPH_\nCuvinte din greaca veche au intrat \xc3\xaen francez\xc4\x83 pe mai multe c\xc4\x83i. Cele care au intrat \xc3\xaen latin\xc4\x83 \xc3\xaenainte ca aceasta s\xc4\x83 asimileze limba galilor sunt de fapt cuvinte mo\xc8\x99tenite. Asemenea cuvinte sunt chambre \xe2\x80\x9ecamer\xc4\x83\xe2\x80\x9d, coup \xe2\x80\x9elovitur\xc4\x83\xe2\x80\x9d, chaise \xe2\x80\x9escaun\xe2\x80\x9d._NEWLINE_O parte din \xc3\xaemprumuturile propriu-zise sunt adoptate tot prin intermediul latinei, de exemplu din traducerile latine\xc8\x99ti ale Bibliei: ange \xe2\x80\x9e\xc3\xaenger\xe2\x80\x9d, bapt\xc3\xaame \xe2\x80\x9ebotez\xe2\x80\x9d, paradis, zizanie \xe2\x80\x9ez\xc3\xa2zanie\xe2\x80\x9d. Tot prin intermediul latinei sunt prelua\xc8\x9bi mul\xc8\x9bi termeni savan\xc8\x9bi, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu secolul al XIV-lea. Astfel sunt carte (prima atestare cu sensul \xe2\x80\x9ecarte de joc\xe2\x80\x9d, apoi \xe2\x80\x9ehart\xc4\x83\xe2\x80\x9d), mastiquer \xe2\x80\x9ea mesteca\xe2\x80\x9d, sarcophage \xe2\x80\x9esarcofag\xe2\x80\x9d, capsule \xe2\x80\x9ecapsul\xc4\x83\xe2\x80\x9d etc._NEWLINE_\xc3\x8emprumuturile directe din greac\xc4\x83 \xc3\xaencep prin secolul al XIV-lea prin traduceri, de exemplu din Aristotel, intensific\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaen epoca Rena\xc8\x99terii. De atunci sunt atestate \xc3\xaen francez\xc4\x83 cuvinte ca analogue, \xc3\xa9conomie \xe2\x80\x9eeconomie\xe2\x80\x9d sau orchestre \xe2\x80\x9eorchestr\xc4\x83\xe2\x80\x9d. Adoptarea de cuvinte grece\xc8\x99ti continu\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaencetare, mai ales \xc3\xaen limbajele \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice \xc8\x99i tehnice: botanique \xe2\x80\x9ebotanic\xc4\x83\xe2\x80\x9d, \xc3\xa9pisode, phosphore \xe2\x80\x9efosfor\xe2\x80\x9d (secolul al XVII-lea); acoustique, euphorie, sarcastique (secolul al XVIII-lea); aphone, g\xc3\xa9n\xc3\xa9tique (adjectiv), sid\xc3\xa9rurgie \xe2\x80\x9esiderurgie\xe2\x80\x9d (secolul al XIX-lea); diaspora, s\xc3\xa9isme \xe2\x80\x9eseism\xe2\x80\x9d, thermos (secolul al XX-lea). Tot \xc3\xaen aceste domenii se formeaz\xc4\x83 continuu cuvinte noi din elemente grece\xc8\x99ti sau din unul grecesc \xc8\x99i altul din alt\xc4\x83 limb\xc4\x83. Elementele prime de compunere savant\xc4\x83 de origine greac\xc4\x83 archi- (archiconnu \xe2\x80\x9earhicunoscut\xe2\x80\x9d), micro- (microfilm), mono- (monorail \xe2\x80\x9emono\xc8\x99in\xc4\x83\xe2\x80\x9d), hyper- (hypermarch\xc3\xa9 \xe2\x80\x9ehipermarket\xe2\x80\x9d) sau sufixele -iser, -isme continu\xc4\x83 s\xc4\x83 fie productive._NEWLINE_Cuvinte grece\xc8\x99ti la origine au intrat \xc3\xaen francez\xc4\x83 \xc8\x99i prin intermediul unor limbi moderne ca germana \xc8\x99i engleza, care le-au adoptat mai \xc3\xaent\xc3\xa2i (vezi mai jos).\n_START_SECTION_\n\xc3\x8emprumuturi italiene\n_START_PARAGRAPH_\nCuvinte italiene\xc8\x99ti intr\xc4\x83 \xc3\xaen limba francez\xc4\x83 \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu secolul al XIV-lea, prin intermediul comercian\xc8\x9bilor. \xc3\x8en acest secol sunt adoptate cuvinte ca ambassade \xe2\x80\x9eambasad\xc4\x83\xe2\x80\x9d, buste \xe2\x80\x9ebust\xe2\x80\x9d, canon \xe2\x80\x9etun\xe2\x80\x9d, importance sau police \xe2\x80\x9epoli\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d (\xc3\xaen sensul financiar). \xc3\x8en secolul al XV-lea apar \xc3\xaen francez\xc4\x83 cuvintele banque \xe2\x80\x9ebanc\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc8\x99i banqueroute \xe2\x80\x9efaliment al unei b\xc4\x83nci\xe2\x80\x9d, aduse de c\xc4\x83m\xc4\x83tari italieni \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu activitatea lor._NEWLINE_Influen\xc8\x9ba italian\xc4\x83 culmin\xc4\x83 \xc3\xaen secolul al XVI-lea datorit\xc4\x83 unor evenimente istorice precum r\xc4\x83zboaiele pentru teritorii din Italia, mai ales cele duse de regele Francisc I, apoi prezen\xc8\x9ba la curtea Fran\xc8\x9bei a reginelor de origine italian\xc4\x83, Ecaterina \xc8\x99i Maria de Medici. \xc3\x8en urma acestor evenimente se r\xc4\x83sp\xc3\xa2nde\xc8\x99te \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba Rena\xc8\x99terea, aduc\xc3\xa2nd \xc8\x99i multe cuvinte italiene\xc8\x99ti din diverse domenii: balcon, ballon \xe2\x80\x9eminge\xe2\x80\x9d, bouffon \xe2\x80\x9ebufon\xe2\x80\x9d, cale\xc3\xa7on \xe2\x80\x9eizmene\xe2\x80\x9d, colonel, festin, jovial, parapet, r\xc3\xa9colte, valise etc. \xc8\x98i \xc3\xaen secolul al XVII-lea mai sunt adoptate cuvinte italiene\xc8\x99ti, precum bandit, bombe \xe2\x80\x9ebomb\xc4\x83\xe2\x80\x9d, coupole \xe2\x80\x9ecupol\xc4\x83\xe2\x80\x9d, dessiner, gazette \xe2\x80\x9egazet\xc4\x83\xe2\x80\x9d, pantalon etc.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8emprumuturi spaniole \xc8\x99i portugheze\n_START_PARAGRAPH_\nCuvinte spaniole p\xc4\x83trund \xc3\xaen francez\xc4\x83 mai ales \xc3\xaen secolul al XVII-lea. Este vorba mai \xc3\xaent\xc3\xa2i de cuvinte propriu-zis spaniole, precum camarade sau moustique \xe2\x80\x9e\xc8\x9b\xc3\xa2n\xc8\x9bar\xe2\x80\x9d, apoi de cuvinte din limbi amerindiene: chocolat \xe2\x80\x9eciocolat\xc4\x83\xe2\x80\x9d, cacao, tomate \xe2\x80\x9etomat\xc4\x83\xe2\x80\x9d, caoutchouc \xe2\x80\x9ecauciuc\xe2\x80\x9d, ma\xc3\xafs \xe2\x80\x9eporumb\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Limba portughez\xc4\x83 aduce francezei mai pu\xc8\x9bine cuvinte: caramel, marmelade, pintade \xe2\x80\x9ebibilic\xc4\x83\xe2\x80\x9d (portugheze propriu-zise), ananas (cuv\xc3\xa2nt dintr-o limb\xc4\x83 amerindian\xc4\x83 din Brazilia).\n_START_SECTION_\n\xc3\x8emprumuturi germanice altele dec\xc3\xa2t engleze\n_START_PARAGRAPH_\nInfluen\xc8\x9ba germanic\xc4\x83 asupra limbii franceze nu se limiteaz\xc4\x83 la suprastratul constituit de limba francilor, ci continu\xc4\x83 \xc3\xaen Evul Mediu cu \xc3\xaemprumuturi din alte limbi germanice. \xc3\x8en primul r\xc3\xa2nd este vorba de limba vikingilor care ocup\xc4\x83 Normandia \xc3\xaen secolul al X-lea \xc8\x99i sunt asimila\xc8\x9bi de popula\xc8\x9bia local\xc4\x83, care vorbea o limb\xc4\x83 o\xc3\xafl. De la ei r\xc4\x83m\xc3\xa2n mai ales toponime: Honfleur, Harfleur, Barfleur (-fleur \xc3\xaensemn\xc3\xa2nd \xe2\x80\x9egolf mic\xe2\x80\x9d), Appetot, Robertot, Yvetot (\xc3\xaen care -tot \xc3\xaenseamn\xc4\x83 \xe2\x80\x9esat\xe2\x80\x9d), Houlbec, Caudebec (-bec \xe2\x80\x9ep\xc3\xa2r\xc3\xa2u\xe2\x80\x9d). Alte cuvinte de aceast\xc4\x83 origine sunt pu\xc8\x9bine, de exemplu joli \xe2\x80\x9edr\xc4\x83gu\xc8\x9b\xe2\x80\x9d \xc8\x99i duvet \xe2\x80\x9epuf\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Ca influen\xc8\x9b\xc4\x83 a vecin\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bii cu popula\xc8\x9bie flamand\xc4\x83 vorbitoare de limba neerlandez\xc4\x83 \xc3\xaen nordul Fran\xc8\x9bei \xc8\x99i \xc3\xaen Belgia actual\xc4\x83, se adaug\xc4\x83 cuvinte din domeniul pescuitului, marinei \xc8\x99i comer\xc8\x9bului aduse de olandezi \xc3\xaen secolele XVI \xc8\x99i XVIII. Astfel de cuvinte sunt fl\xc3\xa9tan (numele unei specii de pe\xc8\x99te), foc \xe2\x80\x9efoc\xe2\x80\x9d, matelot \xc8\x99i vrac._NEWLINE_Din limbile germanice nordice intr\xc4\x83 \xc3\xaen francez\xc4\x83 c\xc3\xa2teva cuvinte \xc3\xaen secolele XVI-XIX: homard \xe2\x80\x9ehomar\xe2\x80\x9d, ski, nickel \xe2\x80\x9enichel\xe2\x80\x9d, tungst\xc3\xa8ne \xe2\x80\x9etungsten\xe2\x80\x9d, vanadium, thorium \xe2\x80\x9ethoriu\xe2\x80\x9d. Ultimele patru, nume de metale, provin de la chimi\xc8\x99ti suedezi._NEWLINE_Cuvinte din limba german\xc4\x83 propriu-zis\xc4\x83, relativ pu\xc8\x9bine la num\xc4\x83r, intr\xc4\x83 \xc3\xaen francez\xc4\x83 \xc3\xaencep\xc3\xa2nd cu secolul al XII-lea: liste (sec. XII), quille \xe2\x80\x9epopic\xe2\x80\x9d (sec. XIII), cric (sec. XV). Num\xc4\x83rul lor cre\xc8\x99te \xc3\xaentruc\xc3\xa2tva din secolul al XVI-lea, \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd prin cuvinte din domeniul mineritului, urmare a privilegiilor acordate de regele Francisc I unor mineri germani. Astfel apar \xc3\xaen francez\xc4\x83 cuvintele cobalt (sec. XVI); bismuth, zinc (sec. XVII); feldspath \xe2\x80\x9efeldspat\xe2\x80\x9d, quartz \xe2\x80\x9ecuar\xc8\x9b\xe2\x80\x9d (sec. XVIII) . Sunt adoptate \xc8\x99i cuvinte legate de via\xc8\x9ba cotidian\xc4\x83: trinquer \xe2\x80\x9ea ciocni pahare cu b\xc4\x83utur\xc4\x83\xe2\x80\x9d (sec. XVI), chic \xe2\x80\x9e\xc8\x99ic\xe2\x80\x9d (sec. XVIII), accord\xc3\xa9on \xe2\x80\x9eacordeon\xe2\x80\x9d (sec. XIX). \xc3\x8en secolul al XX-lea sunt adoptate mai multe cuvinte din domenii ca medicina (allergie \xe2\x80\x9ealergie\xe2\x80\x9d, \xc3\xa9lectrocardiogramme \xe2\x80\x9eelectrocardiogram\xc4\x83\xe2\x80\x9d), psihologia (affect \xe2\x80\x9eafect\xe2\x80\x9d, autisme), politica (social-d\xc3\xa9mocratie \xe2\x80\x9esocial-democra\xc8\x9bie\xe2\x80\x9d) etc. Acestea sunt de fapt formate din cuvinte grece\xc8\x99ti (allergie, \xc3\xa9lectrocardiogramme, autisme), latine\xc8\x99ti (affect) sau existente anterior \xc3\xaen francez\xc4\x83 \xc8\x99i compuse dup\xc4\x83 model german (social-d\xc3\xa9mocratie)._NEWLINE_Prin intermediul germanei au intrat \xc3\xaen francez\xc4\x83 \xc8\x99i c\xc3\xa2teva cuvinte din limbi central-europene, precum cal\xc3\xa8che \xe2\x80\x9ecalea\xc8\x99c\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc8\x99i pistolet din limba ceh\xc4\x83, coche \xe2\x80\x9ediligen\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc8\x99i sabre \xe2\x80\x9esabie\xe2\x80\x9d din limba maghiar\xc4\x83, cravate \xe2\x80\x9ecravat\xc4\x83\xe2\x80\x9d din limba croat\xc4\x83 (etnonimul hrvat \xe2\x80\x9ecroat\xe2\x80\x9d), uhlan \xe2\x80\x9eulan\xe2\x80\x9d (militar cavalerist) din limba polonez\xc4\x83 (care l-a preluat din limba turc\xc4\x83).\n_START_SECTION_\nGradul de asimilare a \xc3\xaemprumuturilor\n_START_PARAGRAPH_\nAsimilarea \xc3\xaemprumuturilor poate fi total\xc4\x83, atunci c\xc3\xa2nd vorbitorul obi\xc8\x99nuit nu simte ca str\xc4\x83in nici cuv\xc3\xa2ntul \xc3\xaemprumutat, nici no\xc8\x9biunea corespunz\xc4\x83toare. Integrarea are loc at\xc3\xa2t din punct de vedere fonetic, c\xc3\xa2t \xc8\x99i morfolgic. Este \xc3\xaen general cazul \xc3\xaemprumuturilor relativ vechi, din celelalte limbi de pe teritoriul Fran\xc8\x9bei (bijou), din latina medieval\xc4\x83 (g\xc3\xa9mir), din greac\xc4\x83 (\xc3\xa9conomie), din italian\xc4\x83 (banque), din spaniol\xc4\x83 (camarade), din portughez\xc4\x83 (pintade \xe2\x80\x9ebibilic\xc4\x83\xe2\x80\x9d), din german\xc4\x83 (chic), din englez\xc4\x83 (beaupr\xc3\xa9). Asemenea cuvinte se pronun\xc8\x9b\xc4\x83 exact conform regulilor limbii franceze (de exemplu beaupr\xc3\xa9, foarte diferit \xc8\x99i ca pronun\xc8\x9bare, \xc8\x99i ca grafie de etimonul englezesc bouspret), verbele se integreaz\xc4\x83 \xc3\xaen sistemul de conjugare francez (de exemplu g\xc3\xa9mir \xc3\xaen conjugarea a doua), de la ele s-au derivat alte cuvinte pe teren francez (bijou \xe2\x86\x92 bijoutier, bijouterie; g\xc3\xa9mir \xe2\x86\x92 g\xc3\xa9missement \xe2\x80\x9egeam\xc4\x83t\xe2\x80\x9d, camarade \xe2\x86\x92 camaraderie). Uneori \xc3\xaemprumutul ia form\xc4\x83 francez\xc4\x83 prin etimologie popular\xc4\x83. Astfel, sintagma englez\xc4\x83 country dance \xe2\x80\x9edans de la \xc8\x9bar\xc4\x83\xe2\x80\x9d a devenit \xc3\xaen francez\xc4\x83 contredanse, primul element fiind interpretat gre\xc8\x99it ca fiind contre \xe2\x80\x9econtra\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Cuv\xc3\xa2ntul \xc3\xaemprumutat poate fi integrat fonetic \xc8\x99i morfologic, dar s\xc4\x83 fie sim\xc8\x9bit totu\xc8\x99i ca un \xc3\xaemprumut, dac\xc4\x83 denume\xc8\x99te o realitate str\xc4\x83in\xc4\x83. Este, de exemplu, cazul cuv\xc3\xa2ntului z\xc3\xa8bre, care se pronun\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i se scrie conform r\xc3\xa9gulilor limbii franceze, av\xc3\xa2nd \xc8\x99i derivat francez, z\xc3\xa9brure \xe2\x80\x9edung\xc4\x83\xe2\x80\x9d._NEWLINE_\xc3\x8en leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu \xc3\xaemprumuturile neasimilate, vorbitorul are con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba faptului c\xc4\x83 sunt \xc3\xaemprumuturi, din cauza formei neadaptate. Dintre acestea unele corespund unor realit\xc4\x83\xc8\x9bi ajunse pe teritoriul limbii franceze odat\xc4\x83 cu cuv\xc3\xa2ntul, de exemplu camping, parking \xe2\x80\x9eparcare\xe2\x80\x9d sau week-end, altele denumesc realit\xc4\x83\xc8\x9bi str\xc4\x83ine: harem, mozzarella etc. Neintegrarea se poate manifesta \xc8\x99i prin pronun\xc8\x9barea neuniform\xc4\x83 de c\xc4\x83tre francofoni a \xc3\xaemprumuturilor respective. De exemplu, pipeline \xe2\x80\x9econduct\xc4\x83 de petrol\xe2\x80\x9d este pronun\xc8\x9bat \xc8\x99i [piplin], \xc8\x99i [pajplajn]; gas-oil \xe2\x80\x9emotorin\xc4\x83\xe2\x80\x9d, scris ca \xc3\xaen englez\xc4\x83, se pronun\xc8\x9b\xc4\x83 [gaz\xc9\x94jl] sau [gazwal], dar se scrie \xc8\x99i gazole, fiind pronun\xc8\x9bat [gaz\xc9\x94l]._NEWLINE_\xc3\x8entre \xc3\xaemprumuturile total integrate \xc8\x99i cele deloc integrate se situeaz\xc4\x83 \xc3\xaemprumuturile adaptate. Acestea sunt relativ recente, sim\xc8\x9bite ca atare, dar cu adaptare sonor\xc4\x83 \xc8\x99i grafic\xc4\x83, de exemplu bogue \xe2\x80\x9edefect \xc3\xaentr-un software\xe2\x80\x9d (din englezescul bug), disquette \xe2\x80\x9edischet\xc4\x83\xe2\x80\x9d (< engl. diskette), \xc8\x99i/sau morfologic\xc4\x83, de exemplu d\xc3\xa9bogage \xe2\x80\x9ec\xc4\x83utarea \xc8\x99i corectarea defectelor \xc3\xaentr-un software\xe2\x80\x9d (< engl. debugging).\n_START_SECTION_\nCalcuri semantice\n_START_PARAGRAPH_\nCalcul semantic este un procedeu prin care unui cuv\xc3\xa2nt existent \xc3\xaen limb\xc4\x83 i se atribuie un sens nou sub influen\xc8\x9ba unui sens al cuv\xc3\xa2ntului str\xc4\x83in corespunz\xc4\x83tor. Este cazul lui r\xc3\xa9aliser, cu sensul ini\xc8\x9bial \xe2\x80\x9ea face s\xc4\x83 existe\xe2\x80\x9d, care, sub influen\xc8\x9ba engl. to realize, este folosit \xc8\x99i cu sensul \xe2\x80\x9ea-\xc8\x99i da seama\xe2\x80\x9d, sau al lui supporter (sens ini\xc8\x9bial \xe2\x80\x9ea \xc3\xaendura\xe2\x80\x9d) ajuns s\xc4\x83 aib\xc4\x83 \xc8\x99i sensul \xe2\x80\x9ea sprijini\xe2\x80\x9d, calc semantic dup\xc4\x83 engl. to support.\n_START_SECTION_\nCrearea spontan\xc4\x83 de cuvinte\n_START_PARAGRAPH_\nCuvintele create spontan nu au la baz\xc4\x83 elemente mo\xc8\x99tenite sau \xc3\xaemprumutate, ci exprimarea sentimentelor prin manifest\xc4\x83ri sonore spontane, imitarea unor zgomote sau sugerarea prin anumite complexe sonore a unor con\xc8\x9binuturi afective suplimentare pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 con\xc8\x9binuturi no\xc8\x9bionale.\n_START_SECTION_\nInterjec\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nInterjec\xc8\x9biile create spontan sunt la origine manifest\xc4\x83ri sonore nearticulate, care exprim\xc4\x83 bucurie, durere, m\xc3\xa2nie, mirare, decep\xc8\x9bie etc., care cu timpul s-au fixat \xc3\xaentr-o anumit\xc4\x83 form\xc4\x83 sonor\xc4\x83 articulat\xc4\x83. Unele, din cauza originii lor, sunt asem\xc4\x83n\xc4\x83toare \xc3\xaen diferite limbi, f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 fie vorba de \xc3\xaemprumuturi. Exemple de asemenea interjec\xc8\x9bii sunt \xc3\xaen francez\xc4\x83 ah, h\xc3\xa9, oh, pst etc. Pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 interjec\xc8\x9biile de acest fel exist\xc4\x83 \xc8\x99i unele create prin conversiune din alte p\xc4\x83r\xc8\x9bi de vorbire (vezi mai jos).\n_START_SECTION_\nCrea\xc8\x9bii expresive\n_START_PARAGRAPH_\nAsemenea cuvinte sunt, de exemplu, brimbaler \xe2\x80\x9ea (se) b\xc4\x83l\xc4\x83b\xc4\x83ni, a (se) b\xc4\x83l\xc4\x83ng\xc4\x83ni\xe2\x80\x9d, cahin-caha \xe2\x80\x9et\xc3\xa2r\xc3\xa2\xc8\x99-gr\xc4\x83pi\xc8\x99\xe2\x80\x9d \xc8\x99i dodu \xe2\x80\x9edolofan\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Tot crea\xc8\x9bii expresive sunt cuvintele din limbajul copiilor mici \xc8\x99i din cel folosit de adul\xc8\x9bi cu ace\xc8\x99ti copii: caca, dodo \xe2\x80\x9enani\xe2\x80\x9d, lolo \xe2\x80\x9el\xc4\x83ptic\xe2\x80\x9d. Unele asemenea cuvinte au trecut \xc3\xaen registrul de limb\xc4\x83 curent: b\xc3\xa9b\xc3\xa9, maman \xe2\x80\x9em\xc4\x83mic\xc4\x83\xe2\x80\x9d, papa \xe2\x80\x9et\xc4\x83tic\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Un loc aparte \xc3\xael ocup\xc4\x83 sintagmele metaforice vizuale pentru a denumi unele lucruri: \xc5\x93il de b\xc5\x93uf \xe2\x80\x9efereastruic\xc4\x83 rotund\xc4\x83 sau oval\xc4\x83\xe2\x80\x9d (literal \xe2\x80\x9eochi de bou\xe2\x80\x9d), gueule de loup \xe2\x80\x9egura leului\xe2\x80\x9d (literal \xe2\x80\x9ebot de lup\xe2\x80\x9d), patte d\xe2\x80\x99oie \xe2\x80\x9eriduri la coada ochiului\xe2\x80\x9d (literal \xe2\x80\x9elab\xc4\x83 de g\xc3\xa2sc\xc4\x83\xe2\x80\x9d), langue de chat \xe2\x80\x9epr\xc4\x83jitur\xc4\x83 sau bucat\xc4\x83 de ciocolat\xc4\x83 sub\xc8\x9bire \xc8\x99i lunguia\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d (literal \xe2\x80\x9elimb\xc4\x83 de pisic\xc4\x83\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nDerivarea regresiv\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nCu acest procedeu se formeaz\xc4\x83 un cuv\xc3\xa2nt prin eliminarea unui sufix. De cele mai multe ori, astfel se formeaz\xc4\x83 substantive, elimin\xc3\xa2ndu-se sufixul de infinitiv al verbelor corespunz\xc4\x83toare. Uneori r\xc4\x83m\xc3\xa2ne r\xc4\x83d\xc4\x83cina verbului, form\xc3\xa2ndu-se un substantiv masculin (accorder \xe2\x80\x9ea acorda\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 accord \xe2\x80\x9eacord\xe2\x80\x9d, labourer \xe2\x80\x9ea ara\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 labour \xe2\x80\x9ear\xc4\x83tur\xc4\x83\xe2\x80\x9d), alteori se adaug\xc4\x83 un e la r\xc4\x83d\xc4\x83cin\xc4\x83 \xc8\x99i rezult\xc4\x83 un substantiv feminin: attaquer \xe2\x80\x9ea ataca\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 attaque \xe2\x80\x9eatac\xe2\x80\x9d, nager \xe2\x80\x9ea \xc3\xaenota\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 nage \xe2\x80\x9e\xc3\xaenot\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en cazul form\xc4\x83rii de substantive masculine, uneori are loc o schimbare fonetic\xc4\x83 \xc3\xaen r\xc4\x83d\xc4\x83cin\xc4\x83: avouer \xe2\x80\x9ea m\xc4\x83rturisi\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 aveu \xe2\x80\x9em\xc4\x83rturie\xe2\x80\x9d, gagner \xe2\x80\x9ea c\xc3\xa2\xc8\x99tiga\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 gain \xe2\x80\x9ec\xc3\xa2\xc8\x99tig\xe2\x80\x9d. Se poate forma \xc8\x99i substantiv din substantiv prin eliminarea unui sufix: d\xc3\xa9mocratie \xe2\x86\x92 d\xc3\xa9mocrate, aristocratie \xe2\x86\x92 aristocrate._NEWLINE_Mai rar, se elimin\xc4\x83 e final al unui substantiv feminin, form\xc3\xa2ndu-se astfel un substantiv din alt substantiv sau un adjectiv dintr-un substantiv, uneori cu o schimbare fonetic\xc4\x83 \xc3\xaenaintea lui e: m\xc3\xa9decine \xe2\x80\x9emedicin\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 m\xc3\xa9decin \xe2\x80\x9emedic\xe2\x80\x9d, ch\xc3\xa2taigne \xe2\x80\x9ecastan\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xe2\x86\x92 ch\xc3\xa2tain \xe2\x80\x9ecastaniu, \xc8\x99aten\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nTrunchierea\n_START_PARAGRAPH_\nPrin acest procedeu se taie o parte dintr-un cuv\xc3\xa2nt, dar cuv\xc3\xa2ntul rezultat din partea r\xc4\x83mas\xc4\x83 nu are un sens lexical diferit de cuv\xc3\xa2ntul baz\xc4\x83, ci doar trece \xc3\xaen registrul de limb\xc4\x83 familiar. Uneori, un astfel de cuv\xc3\xa2nt \xc3\xaenlocuie\xc8\x99te cu timpul cuv\xc3\xa2ntul baz\xc4\x83 \xc3\xaen registrul curent. Acesta a fost cazul unor cuvinte ca cin\xc3\xa9ma (\xe2\x86\x90 cin\xc3\xa9matographe \xe2\x80\x9ecinematograf\xe2\x80\x9d), m\xc3\xa9tro \xe2\x80\x9emetrou\xe2\x80\x9d (\xe2\x86\x90 m\xc3\xa9tropolitain), photo (\xe2\x86\x90 photographie \xe2\x80\x9efotografie\xe2\x80\x9d), stylo \xe2\x80\x9estilou, pix\xe2\x80\x9d (\xe2\x86\x90 stylographe) sau v\xc3\xa9lo \xe2\x80\x9ebiciclet\xc4\x83\xe2\x80\x9d (\xe2\x86\x90 v\xc3\xa9locip\xc3\xa8de). Alte cuvinte trunchiate r\xc4\x83m\xc3\xa2n deocamdat\xc4\x83 \xc3\xaen registrul familiar, de\xc8\x99i se folosesc deja \xc3\xaen pres\xc4\x83: ado (\xe2\x86\x90 adolescent), maths (\xe2\x86\x90 math\xc3\xa9matiques), prof (\xe2\x86\x90 professeur)._NEWLINE_De obicei se taie partea final\xc4\x83 a cuv\xc3\xa2ntului baz\xc4\x83 (exemplele de mai sus), dar uneori se taie partea ini\xc8\x9bial\xc4\x83, ca \xc3\xaen cazul lui bus (\xe2\x86\x90 autobus \xe2\x80\x9eautobuz\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nSigle \xc8\x99i acronime\n_START_PARAGRAPH_\nSiglele se pot scrie at\xc3\xa2t cu puncte dup\xc4\x83 ini\xc8\x9bialele cuvintelor prescurtate, c\xc3\xa2t \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 puncte: BD sau B.D. [be'de] (\xe2\x86\x90 bande dessin\xc3\xa9e \xe2\x80\x9eband\xc4\x83 desenat\xc4\x83\xe2\x80\x9d), CGT sau C.G.T. [se.\xca\x92e'te] (\xe2\x86\x90 Conf\xc3\xa9d\xc3\xa9ration G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale du Travail \xe2\x80\x9eConfedera\xc8\x9bia General\xc4\x83 a Muncii\xe2\x80\x9d), SDF sau S.D.F. [\xc9\x9bs.de'\xc9\x9bf] (\xe2\x86\x90 sans domicile fixe \xe2\x80\x9ef\xc4\x83r\xc4\x83 domiciliu fix\xe2\x80\x9d), SNCF sau S.N.C.F. [\xc9\x9bs.\xc9\x9bn.se'\xc9\x9bf] (\xe2\x86\x90 Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Nationale des Chemins de Fer \xe2\x80\x9eSocietatea Na\xc8\x9bional\xc4\x83 a C\xc4\x83ilor Ferate\xe2\x80\x9d), VTT sau V.T.T. [ve.te'te] (\xe2\x86\x90 v\xc3\xa9lo tout terrain \xe2\x80\x9ebiciclet\xc4\x83 de munte\xe2\x80\x9d). Siglele scrise \xc3\xaen aceast\xc4\x83 form\xc4\x83 sunt invariabile, deci nu primesc semnul pluralului, s._NEWLINE_Unele sigle s-au lexicalizat \xc8\x99i se pot scrie precum cuvintele obi\xc8\x99nuite, de exemplu une b\xc3\xa9d\xc3\xa9 \xe2\x80\x9eo band\xc4\x83 desenat\xc4\x83\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en acest caz, se scriu la plural cu s (des b\xc3\xa9d\xc3\xa9s \xe2\x80\x9ebenzi desenate\xe2\x80\x9d). Siglele mai frecvente au \xc8\x99i derivate, de exemplu c\xc3\xa9g\xc3\xa9tiste (\xe2\x86\x90 CGT)._NEWLINE_Acronimele pot fi formate din litere \xc8\x99i/sau din silabe ini\xc8\x9biale, fiind pronun\xc8\x9bate precum cuvintele obi\xc8\x99nuite: OTAN [\xc9\x94't\xc9\x91\xcc\x83] (\xe2\x86\x90 Organisation du trait\xc3\xa9 de l'Atlantique Nord) \xe2\x80\x9eNATO\xe2\x80\x9d, ONU (\xe2\x86\x90 Organisation des Nations Unies), PACS (\xe2\x86\x90 Pacte Civil de Solidarit\xc3\xa9 form\xc4\x83 de parteneriat domestic alta dec\xc3\xa2t c\xc4\x83s\xc4\x83toria). Ultimele dou\xc4\x83 acronime au derivate: adjectivele onusien, onusienne, respectiv pacs\xc3\xa9, -e; verbul (se) pacser.\n_START_SECTION_\nFamilii lexicale\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en unele familii lexicale, r\xc4\x83d\xc4\x83cina poate fi neschimbat\xc4\x83 \xc3\xaen toate cuvintele. Exemplu: dent \xe2\x80\x9edinte\xe2\x80\x9d, dentier \xe2\x80\x9eprotez\xc4\x83 dentar\xc4\x83\xe2\x80\x9d, denture \xe2\x80\x9edantur\xc4\x83\xe2\x80\x9d, dentition \xe2\x80\x9edenti\xc8\x9bie\xe2\x80\x9d, \xc3\xa9dent\xc3\xa9 \xe2\x80\x9e\xc8\x99tirb\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en altele, r\xc4\x83d\xc4\x83cina sufer\xc4\x83 o schimbare, bun\xc4\x83oar\xc4\x83 am- din exemplul dat mai sus devine aim- \xc3\xaen verbul aimer \xe2\x80\x9ea iubi\xe2\x80\x9d din familia respectiv\xc4\x83._NEWLINE_Uneori, familia lexical\xc4\x83 este format\xc4\x83 din cuvinte cu r\xc4\x83d\xc4\x83cini diferite, dar av\xc3\xa2nd acela\xc8\x99i sens, una fiind mo\xc8\x99tenit\xc4\x83, iar alta \xc3\xaemprumutat\xc4\x83 (altele \xc3\xaemprumutate). De exemplu, din familia lui champignon \xe2\x80\x9eciuperc\xc4\x83\xe2\x80\x9d face parte champignonner \xe2\x80\x9ea culege ciuperci\xe2\x80\x9d, dar \xc8\x99i fongus \xe2\x80\x9eciuperc\xc4\x83 de mare\xe2\x80\x9d (din latinescul clasic fungus), derivatul acestuia fongicide \xe2\x80\x9efungicid\xe2\x80\x9d, precum \xc8\x99i mycose \xe2\x80\x9emicoz\xc4\x83\xe2\x80\x9d (format cu elementul prim de compunere savant\xc4\x83 myco-, de la grecescul \xce\xbc\xcf\x85 \xcc\x81\xce\xba\xce\xb7\xcf\x82 \xe2\x80\x9eciuperc\xc4\x83\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nOmonimia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en francez\xc4\x83, din cauza unor particularit\xc4\x83\xc8\x9bi ale evolu\xc8\x9biilor fonetice, omonimia este mai frecvent\xc4\x83 dec\xc3\xa2t \xc3\xaen celelalte limbi romanice. De exemplu, numai \xc3\xaen franceza modern\xc4\x83 s-a ajuns la omofone (\xc3\xaen num\xc4\x83r de \xc8\x99ase) din \xc8\x99ase cuvinte latine heterofone, care au dat \xc3\xaen alte limbi romanice tot \xc8\x99ase cuvinte heterofone: SANCTUS \xe2\x86\x92 saint \xe2\x80\x9esf\xc3\xa2nt\xe2\x80\x9d, SINUS \xe2\x86\x92 sein \xe2\x80\x9es\xc3\xa2n\xe2\x80\x9d, SANUS \xe2\x86\x92 sain \xe2\x80\x9es\xc4\x83n\xc4\x83tos\xe2\x80\x9d, CINCTUS \xe2\x86\x92 ceint \xe2\x80\x9e\xc3\xaencins\xe2\x80\x9d, QUINQUE \xe2\x86\x92 cinq \xe2\x80\x9ecinci\xe2\x80\x9d, SIGNUM \xe2\x86\x92 seing \xe2\x80\x9esemn\xe2\x80\x9d, toate pronun\xc8\x9bate [s\xc9\x9b\xcc\x83]. De altfel, aceasta este una din cauzele caracterului etimologic predominant al ortografiei franceze, dat fiind c\xc4\x83 s-a sim\xc8\x9bit nevoia de a diferen\xc8\x9bia m\xc4\x83car \xc3\xaen scris omonimele. De aceea, \xc3\xaen general, omonimele nu sunt \xc8\x99i omografe, dar sunt \xc8\x99i din acestea, de exemplu p\xc3\xaache \xe2\x80\x9epiersic\xc4\x83\xe2\x80\x9d \xc8\x99i p\xc3\xaache \xe2\x80\x9epescuit\xe2\x80\x9d."