b'\n_START_ARTICLE_\nIo (satelit)\n_START_SECTION_\nObserva\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nPrim\xc4\x83 observa\xc8\x9bie raportat\xc4\x83 a lui Io a fost f\xc4\x83cut\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Galileo Galilei la 7 ianuarie 1610 folosind un telescop refractant de la Universitatea din Padova. Cu toate acestea, \xc3\xaen aceast\xc4\x83 observa\xc8\x9bie, Galileo nu a putut s\xc4\x83 separe satelitul Io de Europa din cauza puterii reduse a telescopului s\xc4\x83u, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t cei doi sateli\xc8\x9bi au fost \xc3\xaenregistra\xc8\x9bi ca un singur punct de lumin\xc4\x83. Io \xc8\x99i Europa au fost observate pentru prima dat\xc4\x83 ca obiecte separate \xc3\xaen timpul observa\xc8\x9biilor lui Galileo a sistemului lui Jupiter \xc3\xaen ziua urm\xc4\x83toare, 8 ianuarie 1610. Descoperirea lui Io \xc8\x99i a celorlal\xc8\x9bi sateli\xc8\x9bi galileeni ai lui Jupiter a fost publicat\xc4\x83 \xc3\xaen Sidereus Nuncius a lui Galileo \xc3\xaen martie 1610.\n_START_SECTION_\nPioneer\n_START_PARAGRAPH_\nPrimele nave spa\xc8\x9biale care au trecut pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Io au fost Pioneer 10 \xc8\x99i Pioneer 11 pe 3 decembrie 1973 \xc8\x99i respectiv 4 decembrie 1974. Datorit\xc4\x83 scan\xc4\x83rii radio, s-a estimat masa aproximativ\xc4\x83 a satelitului, care, pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 informa\xc8\x9biile privind dimensiunile lui Io, sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 acesta era cel mai dens dintre cei 4 sateliti galileeni \xc8\x99i c\xc4\x83 este format din piatr\xc4\x83 silicat\xc4\x83 \xc3\xaen loc de ghea\xc8\x9b\xc4\x83. Cele dou\xc4\x83 nave Pioneer au \xc3\xaenregistrat de asemenea o atmosfer| sub\xc8\x9bire \xc8\x99i o intens\xc4\x83 centur\xc4\x83 de radia\xc8\x9bii \xc3\xaen apropierea orbitei lui Io. Camera foto de pe bordul lui Pioneer 11 a f\xc4\x83cut o singur\xc4\x83 poz\xc4\x83, destul de bun\xc4\x83 a satelitului, pe care este reprezentat\xc4\x83 zona nordic\xc4\x83 a satelitului. S-a pl\xc4\x83nuit s\xc4\x83 se fac\xc4\x83 poze mai apropiate cu Pioneer 10, dar acestea au fost pierdute din cauza nivelului mare de radia\xc8\x9bii.\n_START_SECTION_\nVoyager\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa2nd navele spa\xc8\x9biale Voyager 1 \xc8\x99i Voyager 2 au trecut pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Io \xc3\xaen 1979, sistemul lor de fotografiat mai avansat a permis captarea unor imagini mult mai detaliate. Voyager 1 a zburat pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 satelit pe data de 5 martie 1979 la o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 20.600\xc2\xa0km. Imaginile f\xc4\x83cute \xc3\xaen timpul apropierii au relevat un peisaj ciudat, multi-color \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 cratere de impact. Imaginile cu o rezolu\xc8\x9bie mai ridicat\xc4\x83 au ar\xc4\x83tat o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 relativ t\xc3\xa2n\xc4\x83r\xc4\x83, punctat\xc4\x83 cu gropi de o form\xc4\x83 ciudat\xc4\x83, mun\xc8\x9bi mai \xc3\xaenal\xc8\x9bi ca v\xc3\xa2rful Everest \xc8\x99i caracteristici asem\xc4\x83n\xc4\x83toare fluxurilor de lav\xc4\x83 vulcanic\xc4\x83. Imediat dup\xc4\x83 \xc3\xaent\xc3\xa2lnire, s-a observat un nor imens ridic\xc3\xa2du-se de pe suprafa\xc8\x9ba satelitului, indic\xc3\xa2nd faptul c\xc4\x83 este geologic activ._NEWLINE_Voyager 2 a trecut pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 acesta pe data de 2 iulie 1979 la o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 1,130,000\xc2\xa0km. Chiar dac\xc4\x83 nu s-a apropiat la fel de mult ca Voyager 1, compar\xc3\xa2nd pozele f\xc4\x83cute de ambele nave spa\xc8\x9biale s-a observat o schimbare a suprafa\xc8\x9bei terestre ce s-a petrecut \xc3\xaen numai 4 luni.\n_START_SECTION_\nGalileo\n_START_PARAGRAPH_\nGalileo a ajuns \xc3\xaen apropierea lui Jupiter \xc3\xaen 1995, dup\xc4\x83 o c\xc4\x83l\xc4\x83torie de 6 luni, pentru a continua descoperirile celor dou\xc4\x83 nave Voyager. Io se afl\xc4\x83 \xc3\xaentr-una din cele mai mari centuri de radia\xc8\x9bii ale lui Jupiter \xc8\x99i nu a permis apropierea sondei. De\xc8\x99i nu s-au f\xc4\x83cut poze, s-au extras ni\xc8\x99te informa\xc8\x9bii pre\xc8\x9bioase \xc3\xaen timp ce pe 7 decembrie 1995 Galileo se afla \xc3\xaen apropierea satelitului, cum ar fi descoperirea unui centru de fier asem\xc4\x83n\xc4\x83tor planetelor st\xc3\xa2ncoase din interiorul sistemului solar (\xc3\xaentre Soare \xc8\x99i centura de asteroizi). Galileo a mai observat efectele unei erup\xc8\x9bii majore la Pillan Patera \xc8\x99i a confirmat c\xc4\x83 erup\xc8\x9biile vulcanice sunt compuse din magme silicate, cu compozi\xc8\x9bii mafice \xc8\x99i ultra-mafice bogate \xc3\xaen magneziu, cu sulfur\xc4\x83 \xc8\x99i dioxid de sulf ce servesc un rol asem\xc4\x83n\xc4\x83tor apei \xc8\x99i dioxidului de carbon pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt.\n_START_SECTION_\nObserva\xc8\x9biile ulterioare\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 pr\xc4\x83bu\xc8\x99irea navetei Galileo \xc3\xaen atmosfera planetei Jupiter \xc3\xaen septembrie 2003, alte observa\xc8\x9bii asupra vulcanismului lui Io au fost f\xc4\x83cute cu telescoapele terestre. \xc3\x8en particular, imaginile f\xc4\x83cute prin optica adaptiv\xc4\x83 de la telescopul Keck din Hawaii \xc8\x99i imaginile f\xc4\x83cute de telescopul Hubble le-au permis astronomilor s\xc4\x83 monitorizeze vulcanii activi de pe Io. Vulcanii activi pot fi monitorizi\xc8\x9bi \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 ca o nav\xc4\x83 spa\xc8\x9bial\xc4\x83 s\xc4\x83 fie \xc3\xaen apropierea acestui satelit._NEWLINE_Sonda spa\xc8\x9bial\xc4\x83 Noi Orizonturi \xc3\xaen drumul s\xc4\x83u spre Pluto \xc8\x99i Centura Kuiper de asemenea a captat numeroase poze cu Io pe 28 februarie 2007. Aceste imagini includ un nor imens \xc3\xaen Tvashtar, oferind primele observa\xc8\x9bii detaliate ale celei mai mari clase de nori vulcanici ionieni de la observarea lui Pelle \xc3\xaen 1979. Noi Orizonturi a captat imagini ale unui vulcan \xc3\xaen Girru Patera aflat \xc3\xaen stadiile ini\xc8\x9biale unei erup\xc8\x9bii \xc8\x99i c\xc3\xa2teva erup\xc8\x9bii vulcanice care au avut loc dup\xc4\x83 pr\xc4\x83bu\xc8\x99irea lui Galileo.\n_START_SECTION_\nOrbit\xc4\x83 \xc8\x99i rota\xc8\x9bia\n_START_PARAGRAPH_\nIo \xc3\xael orbiteaz\xc4\x83 pe Jupiter de la o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 421.700\xc2\xa0km de la centrul planetei \xc8\x99i 350.000\xc2\xa0km de la nori. Acesta este cel mai apropiat satelit galileean al lui Jupiter, afl\xc3\xa2ndu-se \xc3\xaentre Thebe \xc8\x99i Europa. Incluz\xc3\xa2nd sateli\xc8\x9bii interiori, Io este al 5-lea satelit dup\xc4\x83 Jupiter. O mi\xc8\x99care de revolu\xc8\x9bie se face \xc3\xaen 42,5 ore. Acesta se afl\xc4\x83 \xc3\xaentr-o rezonan\xc8\x9b\xc4\x83 orbital\xc4\x83 de 2:1 cu Europa \xc8\x99i 4:1 cu Ganymede. Aceast\xc4\x83 rezonan\xc8\x9b\xc4\x83 ajut\xc4\x83 la p\xc4\x83strarea excentricit\xc4\x83\xc8\x9bii (0,0041), care este de altfel \xc8\x99i motivul activit\xc4\x83\xc8\x9bii geologice a satelitului (a se vedea \xe2\x80\x9e\xc3\x8enc\xc4\x83lzirea mareic\xc4\x83\xe2\x80\x9d pentru o explica\xc8\x9bie mai detaliat\xc4\x83 a procesului).\n_START_SECTION_\nInterac\xc8\x9biunea cu magnetosfera lui Jupiter\n_START_PARAGRAPH_\nIo joac\xc4\x83 un rol important \xc3\xaen men\xc8\x9binerea c\xc3\xa2mpului magnetic jovian. Magnetosfera lui Jupiter culege praf \xc8\x99i gaze din atmosfera sub\xc8\x9bire a lui Io cu o rat\xc4\x83 de 1 ton\xc4\x83 pe secund\xc4\x83. Acest material este format din sulfur\xc4\x83 ionizat\xc4\x83 \xc8\x99i atomic\xc4\x83, oxigen \xc8\x99i clor, sodiu \xc8\x99i potasiu atomic, sulfur\xc4\x83 \xc8\x99i dioxid de sulf molecular \xc8\x99i praf de clorur\xc4\x83 de sodiu. Aceste materiale ajung ca nori \xc3\xaen centurile de radia\xc8\x9bii joviene: plasm\xc4\x83 thorus, un nor neutru \xc8\x99i un tub de flux.\n_START_SECTION_\nStructura\n_START_PARAGRAPH_\nIo este pu\xc8\x9bin mai mare dec\xc3\xa2t Luna. Are o raz\xc4\x83 de 1.821,3\xc2\xa0km (cu 5% mai mare dec\xc3\xa2t a Lunii) \xc8\x99i o masa de 8.9319 \xc3\x97 1022\xc2\xa0kg (cu 21% mai mare dec\xc3\xa2t a Lunii). Forma sa este elipsoidal\xc4\x83, cu partea bombat\xc4\x83 \xc3\xaenspre Jupiter. Printre sateli\xc8\x9bii galileeni, dup\xc4\x83 \xc3\xaen \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bmas\xc4\x83 \xc8\x99i volum, Io este \xc3\xaen urma lui Ganymede \xc8\x99i Callisto, dar \xc3\xaenaintea lui Europa.\n_START_SECTION_\nInteriorul\n_START_PARAGRAPH_\nCompus \xc3\xaen mare parte din pietre silicate \xc8\x99i fier, Io este mai asem\xc4\x83n\xc4\x83tor dup\xc4\x83 compozi\xc8\x9bie cu planetele terestre dec\xc3\xa2t cu sateli\xc8\x9bii Sistemului solar, care de obicei sunt compu\xc8\x99i dintr-un amestec de ap\xc4\x83, ghea\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i silica\xc8\x9bi. Acesta are o densitate de 3,5275 g/cm3, cea mai mare dintre to\xc8\x9bi sateli\xc8\x9bii din Sistemul solar; cu mult mai mare dec\xc3\xa2t a celorlal\xc8\x9bi sateli\xc8\x9bi galileeni \xc8\x99i a lunii. Modelele bazate pe m\xc4\x83sur\xc4\x83torile f\xc4\x83cute de sondele spa\xc8\x9biale Voyager \xc8\x99i Galieo asupra masei, radiusului \xc8\x99i a coeficien\xc8\x9bilor gravita\xc8\x9bionali a satelitului indic\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 crusta \xc8\x99i mantaua este bogat\xc4\x83 \xc3\xaen silica\xc8\x9bi, iar interiorul este format din fier sau sulfat de fier. Miezul metalic reprezint\xc4\x83 20% din masa lui Io. Depinz\xc3\xa2nd de cantitatea de sulf, centrul are o raz\xc4\x83 de 350\xe2\x80\x93650\xc2\xa0km dac\xc4\x83 este compus \xc3\xaen principal din fier, sau 550\xe2\x80\x93900\xc2\xa0km dac\xc4\x83 con\xc8\x9bine \xc8\x99i sulf. Magnetometrul lui Galileo nu a depistat nici un c\xc3\xa2mp magnetic, ce indic\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 miezul satelitului nu se rote\xc8\x99te._NEWLINE_Mantaua este alc\xc4\x83tuit\xc4\x83 75% din mineralul bogat \xc3\xaen magneziu fosterit. Pentru a suporta fluxul de c\xc4\x83ldur\xc4\x83 observat pe Io, 10-20% din mantaua lui Io poate fi topit\xc4\x83, de\xc8\x99i regiunile \xc3\xaen care a fost observat vulcanismul cu o temperatur\xc4\x83 ridicat\xc4\x83 poat avea frac\xc8\x9bii mai mari de topire. Litosfera lui Io, este compus\xc4\x83 din bazalt \xc8\x99i sulfura depozitat\xc4\x83 de vulcanismul extrem \xc8\x99i are o grosime de 12\xe2\x80\x9340\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8enc\xc4\x83lzirea mareic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nSpre deosebire de P\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc8\x99i Lun\xc4\x83, principala surs\xc4\x83 de caldur\xc4\x83 a lui Io provine din disiparea mareic\xc4\x83, rezultatul rezonan\xc8\x9bei orbitale cu Europa \xc8\x99i Ganymede. Aceast\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83lzire depinde de distan\xc8\x9ba satelitului de la Jupiter, de excentricitatea orbital\xc4\x83, de compozi\xc8\x9bia interiorului s\xc4\x83u \xc8\x99i de stare sa fizic\xc4\x83. Datorit\xc4\x83 rezonan\xc8\x9bei LaPlace, Io \xc3\xae\xc8\x99i men\xc8\x9bine excentricitatea \xc8\x99i opre\xc8\x99te disiparea mareic\xc4\x83 din el s\xc4\x83 fie captat\xc4\x83 de orbita sa. Orbita rezonant\xc4\x83 \xc3\xael ajut\xc4\x83 s\xc4\x83-\xc8\x99i men\xc8\x9bin\xc4\x83 distan\xc8\x9ba fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Jupiter, altfel acesta ar fi aruncat\xc4\x83 \xc3\xaen exteriorul sistemului planetar. Frecarea produs\xc4\x83 \xc3\xaen interiorul satelitului datorit\xc4\x83 atrac\xc8\x9biei mareice variabile creeaz\xc4\x83 o \xc3\xaenc\xc4\x83lzire mareic\xc4\x83, topind o cantitate semnificativ\xc4\x83 de manta \xc8\x99i miez. Aceast\xc4\x83 c\xc4\x83ldur\xc4\x83 este eliberat\xc4\x83 sub forma activit\xc4\x83\xc8\x9bilor vulcanice.\n_START_SECTION_\nSuprafa\xc8\x9ba\n_START_PARAGRAPH_\nSavan\xc8\x9bii, obi\xc8\x99nui\xc8\x9bi cu Luna, Marte \xc8\x99i Mercur, se a\xc8\x99teptau s\xc4\x83 vad\xc4\x83 numeroase cratere \xc3\xaen primele imagini ale lui Voyager 1. Densitatea craterelor ar fi indicat v\xc3\xa2rsta satelitului. Spre surprinderea lor, suprafa\xc8\x9ba nu avea aproape deloc cratere, fiind acoperit\xc4\x83 de c\xc3\xa2mpii \xc3\xaentinse, mun\xc8\x9bi \xc3\xaenal\xc8\x9bi \xc8\x99i curgeri de lav\xc4\x83. Comparativ cu cele mai multe lumi observate la acel punct, suprafa\xc8\x9ba lui Io a fost acoperit\xc4\x83 \xc3\xaentr-o varietate de materiale colorate (Io fiind comparat\xc4\x83 cu o portocal\xc4\x83 sau o pizza) de la diver\xc8\x99i compu\xc8\x99i sulfuroa\xc8\x99i. Lipsa acestor cratere arat\xc4\x83 c\xc4\x83 suprafa\xc8\x9ba este geologic nou\xc4\x83, vulcanii astup\xc3\xa2nd orice crater imediat dup\xc4\x83 ce se produce. Acest fapt a fost confirmat de Voyager 1 ce a surprins cel pu\xc8\x9bin 9 erup\xc8\x9bii vulcanice.\n_START_SECTION_\nCompozi\xc8\x9bia suprafe\xc8\x9bei\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8enf\xc4\x83\xc8\x9bi\xc8\x99area sa colorat\xc4\x83 este rezultatul materialelor produse de vulcanism. Aceste materiale includ silica\xc8\x9bi (de exemplu ortopiroxenii), sulf \xc8\x99i dioxid de sulf. Dioxidul de sulf \xc3\xaenghe\xc8\x9bat este omniprezent form\xc3\xa2nd regiuni \xc3\xaentinse acoperite cu materiale de culoare alb sau gri. Sulful este de asemenea \xc3\xaent\xc3\xa2lnit\xc4\x83 pe suprafa\xc8\x9ba sa, form\xc3\xa2nd regiuni de la culoarea galben la galben-verzui._NEWLINE_Vulcanismul exploziv picteaz\xc4\x83 suprafa\xc8\x9ba cu materiale sulfuroase \xc8\x99i silicatice. Depozitele de cenu\xc8\x99\xc4\x83 de pe Io au culoarea ro\xc8\x99ie sau alb\xc4\x83, \xc3\xaen dependen\xc8\x9b\xc4\x83 de cantitatea de dioxid de sulf \xc8\x99i de sulf din cenu\xc8\x99\xc4\x83._NEWLINE_Cartarea compozi\xc8\x9bional\xc4\x83 a lui Io ne arat\xc4\x83 c\xc4\x83 Io are foarte pu\xc8\x9bin\xc4\x83 ap\xc4\x83, sau chiar deloc, de\xc8\x99i s-au g\xc4\x83sit regiuni mici cu ap\xc4\x83 \xc3\xaenghe\xc8\x9bat\xc4\x83 \xc8\x99i minerale hidratate, mai ales pe flancul de nord-vest a muntelui Gish Bar Mons.\n_START_SECTION_\nVulcanismul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8enc\xc4\x83lzirea mareic\xc4\x83 produs\xc4\x83 de excentricitatea oribtal\xc4\x83 a satelitului, a f\xc4\x83cut ca acesta s\xc4\x83 devin\xc4\x83 una din cele mai vulcanic active lumi din Sistemul solar, cu sute de centre vulcanice \xc8\x99i curgeri de lav\xc4\x83 extinse. \xc3\x8en timpul unei erup\xc8\x9bii puternice, se pot produce scurgeri de lav\xc4\x83 lungi de zeci sau sute de kilometri lungime, fiind de cele mai multe ori din lav\xc4\x83 silicat-bazaltic\xc4\x83 fie cu compo\xc8\x99i mafici sau ultra-mafici (boga\xc8\x9bi \xc3\xaen magneziu). Un alt produs al acestei activ\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bi este sulful, gazul de dioxid de sulf \xc8\x99i materiale piroclastice din silica\xc8\x9bi (cum ar fi cenu\xc8\x99\xc4\x83) sunt aruncate la o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de 200\xc2\xa0km \xc3\xaen spa\xc8\x9biu, produc\xc3\xa2nd nori largi \xc3\xaen form\xc4\x83 de umbrel\xc4\x83, care picteaz\xc4\x83 terenul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc3\xaen ro\xc8\x99u, negru sau alb, \xc8\x99i produce materie prim\xc4\x83 pentru atmosfera neregulat\xc4\x83 a lui Io sau magnetosfera extensiv\xc4\x83 a lui Jupiter._NEWLINE_Suprafa\xc8\x9ba lui Io este punctat\xc4\x83 cu depresiuni vulcanice numite paterae. Acestea reprezint\xc4\x83 calderele terestre, dar nu se \xc8\x99tie dac\xc4\x83 s-au produs prin pr\xc4\x83bu\xc8\x99ire sau prin golirea camerei magmatice. Acestea au un diametru aproximativ 41\xc2\xa0km, cu cea mai mare fiind Loki Patera av\xc3\xa2nd 202\xc2\xa0km. Oricare ar fi mecanismul de formare, morfologia \xc8\x99i distribu\xc8\x9bia de paterae multe sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 aceste caracteristici sunt controlate structural, cu cel pu\xc8\x9bin jum\xc4\x83tate limitate de defecte sau de mun\xc8\x9bi. Acestea deseori sunt locul unde se produc erup\xc8\x9bii, fie prin curgeri de lava ce se \xc3\xaentind de-a lungul paterei, cum a fost erup\xc8\x9bia din 2001 \xc3\xaen Gish Bar Patera, sau sub forma unui lac de lav\xc4\x83. Lacuri de lav\xc4\x83 de pe Io au fie o crusta de lava \xc3\xaen continue r\xc4\x83sturnare, cum ar fi de la Pele, sau o crust\xc4\x83 cu o r\xc4\x83sturnare episodic\xc4\x83, cum ar fi de la Loki._NEWLINE_Imaginile din Galileo arat\xc4\x83 c\xc4\x83 multe din curgerile de lav\xc4\x83 majore ale lui Io, cum sunt cele din Prometheus \xc8\x99i Amirani, sunt produse de acumularea lavei \xc8\x99i expulzarea ei peste curgeri mai vechi. De asemenea au fost observate focare mari de lav\xc4\x83 pe Io. De exemplu, muchia frontal\xc4\x83 a fluxului Prometeu sa mutat de la 75\xc2\xa0km la 95\xc2\xa0km \xc3\xaentre misiunia lui Voyager din 1979 \xc8\x99i cea a lui Galileo din 1996. O erup\xc8\x9bie mare din 1997 a produs mai mult de 3500\xc2\xa0km\xc2\xb2 de lav\xc4\x83 proasp\xc4\x83t\xc4\x83 \xc8\x99i a inundat plan\xc8\x99eul adiacent Pillan Patera._NEWLINE_Cunoa\xc8\x99tem tipul de lav\xc4\x83 datorit\xc4\x83 m\xc4\x83sur\xc4\x83torilor temperaturii hotspot-urilor sau zonelor de emisie termic\xc4\x83 ce sugereaz\xc4\x83 o temperatur\xc4\x83 de cel pu\xc8\x9bin 1300 K \xc8\x99i adesea mai mare de 1600 K.\n_START_SECTION_\nMun\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nIo are \xc3\xaentre 100 \xc8\x99i 150 de mun\xc8\x9bi. Aceste structuri au \xc3\xaen jur de 6\xc2\xa0km altitudine cu un maxim de 17.5 \xc2\xb1 1.5\xc2\xa0km la Bo\xc3\xb6saule Montes de Sud. Mun\xc8\x9bii apar ca structuri mari (cu o m\xc4\x83rime medie de 157\xc2\xa0km) \xc8\x99i izolate f\xc4\x83r\xc4\x83 modele aparente tectonice globale delimitate, cum sunt pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt._NEWLINE_\xc3\x8en ciuda vulcanismului de pe Io, majoritatea mun\xc8\x9bilor ce-i confer\xc4\x83 lui Io \xc3\xaenf\xc4\x83\xc8\x9bisarea specific\xc4\x83, sunt structuri tectonice \xc8\x99i nu sunt forma\xc8\x9bii de vulcani. De fapt, majoritatea vulcanilor de pi Io sunt rezultatul for\xc8\x9belor de compresiune de la baza litosferei. For\xc8\x9ba de compresiune, la r\xc3\xa2ndul ei, este rezultatul subsiden\xc8\x9bei cauzat\xc4\x83 de \xc3\xaengroparea continu\xc4\x83 a materialului vulcanic. Distribu\xc8\x9bia global\xc4\x83 a mun\xc8\x9bilor pare s\xc4\x83 fie opus\xc4\x83 structurilor vulcanice; mun\xc8\x9bii domin\xc4\x83 zonele unde sunt mai pu\xc8\x9bini vulcani \xc8\x99i viceversa. Acest lucru sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 \xc3\xaen regiuni la scar\xc4\x83 mare din litosfera satelitului compresiunea (suport\xc4\x83 formarea de mun\xc8\x9bi) \xc8\x99i extensia (suport\xc4\x83 formarea de patere) domin\xc4\x83. Pe plan local, cu toate acestea, mun\xc8\x9bi \xc8\x99i paterae sunt adesea unul l\xc3\xa2ng\xc4\x83 altul, ceea ce sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 magma exploateaz\xc4\x83 adesea defectele formate \xc3\xaen timpul form\xc4\x83rii muntelui pentru a ajunge la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83._NEWLINE_Mun\xc8\x9bii de pe Io (\xc3\xaen general, structuri ce se ridic\xc4\x83 deasupra c\xc3\xa2mpiilor din jur) au o varietate de morfologii. Podi\xc8\x99urile sunt cele mai comune. Aceste structuri sunt \xc3\xaenalte, plate \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 v\xc3\xa2rf, cu suprafa\xc8\x9ba fr\xc3\xa2nt\xc4\x83. Al\xc8\x9bi mun\xc8\x9bi par a fi blocuri de crust\xc4\x83 \xc3\xaenclinate cu o pant\xc4\x83 pu\xc8\x9bin abrupt\xc4\x83. Foarte pu\xc8\x9bini mun\xc8\x9bi de pe Io au origine vulcanic\xc4\x83. Ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi se aseam\xc4\x83n\xc4\x83 vulcani scut mici, cu pante abrupte (6-7\xc2\xb0) \xc3\xaen apropierea unei caldere mici, central \xc8\x99i pante pu\xc8\x9bin ad\xc3\xa2nci de-a lungul marjele lor. Ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi vulcanici sunt de obicei mici, cu o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime cuprins\xc4\x83 \xc3\xaentre 1 \xc8\x99i 2\xc2\xa0km \xc8\x99i o l\xc4\x83\xc8\x9bime \xc3\xaentre 40 \xc8\x99i 60\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nIo are o atmosfer\xc4\x83 extrem de sub\xc8\x9bire, con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd \xc3\xaen principal dioxid de sulf (SO_NEWLINE_2), \xc8\x99i \xc3\xaen cantit\xc4\x83\xc8\x9bi mici monoxid de sulf (SO), clorur\xc4\x83 de sodiu (NaCl) \xc8\x99i sulf \xc8\x99i oxigen atomic._NEWLINE_Radia\xc8\x9biile golesc atmosfera \xc3\xaen mod constant. Sursa cea mai important\xc4\x83 de SO_NEWLINE_2 este vulcanismul, care pompeaz\xc4\x83 \xc3\xaen mediu 10\xe2\x81\xb4 kg de dioxid de sulf \xc3\xaen atmosfera lui Io pe secund\xc4\x83, de\xc8\x99i o mare parte din acesta se condenseaz\xc4\x83 \xc3\xaenapoi la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83. O mare parte din dioxid de sulf din atmosfera lui Io este \xc3\xaentre\xc8\x9binut \xc8\x99i de topirea de SO_NEWLINE_2 \xc3\xaenghe\xc8\x9bat cu ajutorul luminii solare. Atmosfera este cel mai bine subliniat\xc4\x83 la ecuator, unde suprafa\xc8\x9ba este cald\xc4\x83 \xc8\x99i cea mai activ\xc4\x83 vulcanic._NEWLINE_\xc3\x8en timp ce Io trecea printr-un fenomen de eclips\xc4\x83, imaginile de \xc3\xaenalt\xc4\x83 rezolu\xc8\x9bie dezv\xc4\x83luie o luminescen\xc8\x9b\xc4\x83 asem\xc4\x83n\xc4\x83toare aurorei. Ca \xc8\x99i pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt, acest fenomen se \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83 datorit\xc4\x83 radia\xc8\x9biilor ce lovesc atmosfera. Aurorele de obicei au loc la polii magnetici ai planetelor, dar pe Io acestea au loc la ecuator. Io nu are un c\xc3\xa2mp magnetic, drept urmare, electronii s\xc4\x83i c\xc4\x83l\xc4\x83toresc de-a lungul c\xc3\xa2mpului magnetic al lui Jupiter, lovind direct atmosfera lui Io.'