b'\n_START_ARTICLE_\nBuzat\n_START_SECTION_\nDescrierea\n_START_PARAGRAPH_\nLungimea maxim\xc4\x83 este de 60 cm. Obi\xc8\x99nuit atinge 15-35 cm \xc8\x99i o greutate de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1,7 kg. \xc3\x8en Marea Neagr\xc4\x83 atinge o lungime de 40 cm \xc8\x99i o greutate de 950 g. Longevitatea este de 15-18 ani._NEWLINE_Corpul este alungit, \xc3\xaenalt, moderat comprimat lateral. \xc3\x8en\xc4\x83l\xc8\x9bimea corpului este egal\xc4\x83 sau dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te u\xc8\x99or lungimea capului \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 aproximativ 20,8-25% din lungimea total\xc4\x83 a corpului, cuprinz\xc3\xa2ndu-se de 4,0-4,8 ori \xc3\xaen lungimea lui total\xc4\x83. Profilul dorsal \xc8\x99i ventral sunt la fel de convexe. \xc3\x8en\xc4\x83l\xc8\x9bimea minim\xc4\x83 a corpului reprezint\xc4\x83 11,7-12,5% din lungimea total\xc4\x83 a corpului._NEWLINE_Capul este alungit. Lungimea capului este mai mare dec\xc3\xa2t \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea corpului \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 23,8-26,4% din lungimea total\xc4\x83 a corpului \xc8\x99i intr\xc4\x83 \xc3\xaen aceast\xc4\x83 dimensiune de 3,8-4,2 ori (la exemplarele din Marea Neagr\xc4\x83 de 3,9-4,1, iar la cele din Marea Mediteran\xc4\x83 de 3,6-4,0)._NEWLINE_Ochii sunt mari. Spa\xc8\x9biul interorbital este convex. Diametrul ochiului reprezint\xc4\x83 30,8-47%, iar spa\xc8\x9biul interorbital 42-56,5% din \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea minim\xc4\x83 a corpului \xc8\x99i dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te u\xc8\x99or diametrul ochiului. \xc3\x8en lungimea capului spa\xc8\x9biul interorbital se cuprinde de 4,9-7,0 ori, iar diametrul ochiului de 4,0-6,5 ori. N\xc4\x83rile sunt mai apropiate de ochi dec\xc3\xa2t de v\xc3\xa2rful botului._NEWLINE_Botul este lung \xc8\x99i ascu\xc8\x9bit. Lungimea botului este cuprins\xc4\x83 de 2,2-2,7 ori \xc3\xaen cea a capului \xc8\x99i de 0,94-1,20 ori \xc3\xaen \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea trunchiului caudal \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 37-43,5% din cea a capului \xc8\x99i 83-107% din \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea minim\xc4\x83 a corpului. Gura este este relativ mare, terminal\xc4\x83, moderat protractil\xc4\x83. Buzele sunt bine dezvoltate, c\xc4\x83rnoase \xc8\x99i groase._NEWLINE_F\xc4\x83lcile \xc8\x99i oasele faringiene inferioare, care sunt concrescute \xc3\xaentre ele, sunt prev\xc4\x83zute cu din\xc8\x9bi puternici; prevomerul \xc8\x99i palatinele sunt lipsite de din\xc8\x9bi. Din\xc8\x9bii f\xc4\x83lcilor sunt conici, caniniformi, dispu\xc8\x99i pe un singur r\xc3\xa2nd; cei anteriori fiind mai puternici, mai curba\xc8\x9bi \xc8\x99i mai gro\xc8\x99i ca ceilal\xc8\x9bi. Pe fiecare parte a f\xc4\x83lcii superioare se afl\xc4\x83 8-11 din\xc8\x9bi, iar pe cea a f\xc4\x83lcii inferioare 9-12 din\xc8\x9bi, care se mic\xc8\x99oreaz\xc4\x83 treptat spre colturile gurii; perechile 2-3 anterioare de pe falca superioar\xc4\x83 \xc8\x99i perechile 1-2 de pe falca inferioar\xc4\x83 sunt m\xc4\x83ri\xc8\x9bi, au forma de canini u\xc8\x99or curba\xc8\x9bi. La exemplare b\xc4\x83tr\xc3\xa2ne din\xc8\x9bii f\xc4\x83lcilor sunt rotunji\xc8\x9bi la v\xc3\xa2rf._NEWLINE_Oasele faringiene 2, 3 \xc8\x99i 4 de pe fiecare latur\xc4\x83, sunt contopite \xc3\xaen c\xc3\xa2te o singur\xc4\x83 pies\xc4\x83 masticatoare, prev\xc4\x83zut\xc4\x83 cu din\xc8\x9bi; cele dou\xc4\x83 piese de pe fiecare latur\xc4\x83 r\xc4\x83m\xc3\xa2n independente; marginea lor superioar\xc4\x83 e concav\xc4\x83 \xc8\x99i se articuleaz\xc4\x83 de o apofiz\xc4\x83 convex\xc4\x83 a parasfenoidului. Oasele faringiene inferioare concrescute, adic\xc4\x83 cele st\xc3\xa2ngi se concresc cu simetricele lor de pe partea dreapt\xc4\x83. Din\xc8\x9bii faringieni sunt conici sau rotunji\xc8\x9bi._NEWLINE_\xc3\x8enot\xc4\x83toarele au radii \xc8\x9bepoase. Au o singur\xc4\x83 \xc3\xaenot\xc4\x83toare dorsal\xc4\x83, a c\xc4\x83rei parte anterioar\xc4\x83 spinoas\xc4\x83 (\xc8\x9bepoas\xc4\x83) este mai lung\xc4\x83 dec\xc3\xa2t parte posterioar\xc4\x83 moale; parte spinoas\xc4\x83 ocup\xc4\x83 mai mult din jum\xc4\x83tatea \xc3\xaentinderii \xc3\xaentregii \xc3\xaenot\xc4\x83toare dorsale. Partea moale a dorsalei este pu\xc8\x9bin mai \xc3\xaenalt\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea spinoas\xc4\x83. Partea spinoas\xc4\x83 a dorsalei are 17-19 radii spinoase (nici unul dintre spini nu este prelungit), iar cea moale 10-14 radii moi ramificate (la subspecia Labrus viridis prasostictes din Marea Neagr\xc4\x83 12-13 radii moi). Formula \xc3\xaenot\xc4\x83toarei dorsale la Labrus viridis prasostictes este D XVII-XIX 12-13._NEWLINE_\xc3\x8enot\xc4\x83toarea anal\xc4\x83 este inserat\xc4\x83 aproximativ sub limita dintre partea spinoas\xc4\x83 \xc8\x99i cea moale a \xc3\xaenot\xc4\x83toarei dorsale \xc8\x99i are 3 spini (radii spinoase) \xc3\xaen partea anterioar\xc4\x83 \xc8\x99i 9-13 radii moi ramificate \xc3\xaen partea posterioar\xc4\x83. Subspecia Labrus viridis viridis din Marea Mediteran\xc4\x83, are 10-11 radii moi, iar subspecia Labrus viridis prasostictes din Marea Neagr\xc4\x83, are 9-10 radii moi. Formula \xc3\xaenot\xc4\x83toarei anal\xc4\x83 la Labrus viridis prasostictes este A III 9-10. \xc3\x8enot\xc4\x83toarea anal\xc4\x83 are aproximativ aceea\xc8\x99i lungime ca \xc8\x99i partea moale a \xc3\xaenot\xc4\x83toarei dorsale. \xc3\x8enot\xc4\x83toarea caudal\xc4\x83 este rotunjit\xc4\x83 \xc8\x99i are 14 radii, din care 12 ramificate._NEWLINE_\xc3\x8enot\xc4\x83toarele pectorale \xc8\x99i ventrale sunt rotunjite \xc8\x99i scurte, v\xc3\xa2rful lor r\xc4\x83m\xc3\xa2ne la mare distan\xc8\x9b\xc4\x83 de anus. \xc3\x8enot\xc4\x83toarele ventrale rotunjite, cu pozi\xc8\x9bie pectoral\xc4\x83, se insereaz\xc4\x83 pu\xc8\x9bin \xc3\xaen urma \xc3\xaenot\xc4\x83toarelor pectoralelor \xc8\x99i au o radie anterioar\xc4\x83 spinoas\xc4\x83 \xc8\x99i 5 radii moi. Formula lor este V I 5. \xc3\x8enot\xc4\x83toarele pectorale sunt rotunjite \xc8\x99i au o radie spinoas\xc4\x83 \xc8\x99i 14-15 radii moi. Formula \xc3\xaenot\xc4\x83toarelor pectorale este P I 14-15._NEWLINE_Solzii cicloizi, de m\xc4\x83rime mijlocie, acoper\xc4\x83 \xc3\xaentregul corp \xc8\x99i cea mai mare parte a capului (cu excep\xc8\x9bia frun\xc8\x9bii \xc8\x99i botului). Num\xc4\x83rul r\xc3\xa2ndurilor transversale de solzi de pe corp este mai mare ca 42. Pe obraji \xc3\xaentre ochi \xc8\x99i preopercular sunt 5-8 r\xc3\xa2nduri transversale de solzi imbrica\xc8\x9bi. Operculele (opercularul \xc8\x99i preopercularul) sunt acoperite \xc3\xaen \xc3\xaentregime cu solzi imbrica\xc8\x9bi; solzii de pe preopercul sunt mai mici ca cei de pe opercul. Interopercularul lipsit de solzi sau cu un num\xc4\x83r redus de solzi (1-3 solzi pe marginea posterioar\xc4\x83). Marginea posterioar\xc4\x83 a preopercularului neted\xc4\x83, nezim\xc8\x9buit\xc4\x83 la adul\xc8\x9bi (la puiet este de multe ori u\xc8\x99or zim\xc8\x9buit\xc4\x83)._NEWLINE_Linia lateral\xc4\x83 complet\xc4\x83, continu\xc4\x83 \xc8\x99i ne\xc3\xaentrerupt\xc4\x83, anterior se afl\xc4\x83 \xc3\xaen partea superioar\xc4\x83 a corpului, apoi se curbeaz\xc4\x83 u\xc8\x99or \xc3\xaen jos sub cap\xc4\x83tul posterior al \xc3\xaenot\xc4\x83toarei dorsale \xc8\x99i se continue prin mijlocul pedunculului caudal. Pe linia lateral\xc4\x83 se afl\xc4\x83 41-49 solzi dispu\xc8\x99i \xc3\xaen linie longitudinal\xc4\x83. Num\xc4\x83rul de solzi deasupra liniei laterale (num\xc4\x83ra\xc8\x9bi vertical p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul \xc3\xaenot\xc4\x83toarei dorsale) este de 4-6. Num\xc4\x83rul de solzi sub linia lateral\xc4\x83 (num\xc4\x83ra\xc8\x9bi vertical p\xc3\xa2n\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul \xc3\xaenot\xc4\x83toarei ventrale) este de 12-13. Aceasta se poate reda prin formula 41 [4-6/12-13] 49. La subspecia Labrus viridis prasostictes aceast\xc4\x83 formul\xc4\x83 este 44 [4-5\xc2\xbd /12-13] 47._NEWLINE_Vezica \xc3\xaenot\xc4\x83toare este prezent\xc4\x83. Aparatul opercular cu 5-6 radii branhiostegale \xc8\x99i o pseudobranhie bine dezvoltat\xc4\x83. Pe primul arc branhial se afl\xc4\x83 20-22 branhiospini (spini branhiali). Apendicele pilorice lipsesc. Osul maxilar superior este absent. Coloana vertebral\xc4\x83 are 38-39 vertebre. Toate coastele sunt articulate la parapofize.\n_START_SECTION_\nR\xc4\x83sp\xc3\xa2ndire geografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nTerra typica: litoralul Crimeei._NEWLINE_Este r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit pe coastele europene \xc8\x99i africane ale Oceanului Atlantic, din Portugalia p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Maroc, \xc3\xaen Marea Mediteran\xc4\x83, Marea Egee, Marea Marmara, Marea Neagr\xc4\x83. \xc3\x8en Marea Neagr\xc4\x83 este o specie rar\xc4\x83 \xc8\x99i se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te pe litoralul sudic al Crimeei (Sevastopol \xc8\x99i Balaklava), Dobrogii (Rom\xc3\xa2nia), Bulgariei (Balcic, Varna, Burgas, Sozopol) \xc8\x99i Turciei._NEWLINE_A fost g\xc4\x83sit \xc3\xaen apele litorale din urm\xc4\x83toarelor \xc8\x9b\xc4\x83ri: Albania, Algeria, Bulgaria, Croa\xc8\x9bia, Cipru, Egipt, Fran\xc8\x9ba, Gibraltar, Grecia, Italia, Libia, Malta, Monaco, Muntenegru, Maroc, Portugalia, Rom\xc3\xa2nia, Slovenia, Spania, Tunisia, Turcia, Ucraina._NEWLINE_Pe litoralul rom\xc3\xa2nesc al al M\xc4\x83rii Negre este \xc3\xaent\xc3\xa2lnit rar de la Constan\xc8\x9ba spre sud, inclusiv la Agigea.\n_START_SECTION_\nHabitatul\n_START_PARAGRAPH_\nBuzatul este un pe\xc8\x99te marin litoral. Tr\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen general solitar sau mai rar \xc3\xaen cupluri, \xc3\xaen zona litoral\xc4\x83 a m\xc4\x83rilor la ad\xc3\xa2ncimi de 2-50 m, unde este fund pietros, printre pietre sau st\xc3\xa2nci subacvatice sau \xc3\xaentre tufele de ierburi marine de Zostera sau de Posidonia. Pe\xc8\x99tii mai mari se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc la ad\xc3\xa2ncimi mai mari dec\xc3\xa2t puietul. Buzatul este un pe\xc8\x99te prudent \xc8\x99i fricos, foarte mobil \xc8\x99i rapid, care se ascunde sub pietre \xc8\x99i printre ierburile marine de Zostera la apropierea unui plonjor.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nSe hr\xc4\x83ne\xc8\x99te \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd cu molu\xc8\x99te, dar \xc8\x99i cu crustacee, echinoderme \xc8\x99i pe\xc8\x99ti. Cu ajutorul din\xc8\x9bilor caniniformi puternici, dispu\xc8\x99i pe un singur r\xc3\xa2nd pe cele dou\xc4\x83 f\xc4\x83lci poate sf\xc4\x83r\xc3\xa2ma carapacele crustaceelor sau cochiliile molu\xc8\x99telor pe care le prinde.'