b'\n_START_ARTICLE_\nMarco Bandini\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nMarco Bandini s-a n\xc4\x83scut \xc3\xaen anul 1593, \xc3\xaen ora\xc8\x99ul Skopje (Macedonia), \xc3\xaentr-o familie de origine bosniac\xc4\x83. Numele s\xc4\x83u la na\xc8\x99tere era Marcu Bandulovic. A urmat studii de teologie la Roma \xc8\x99i a intrat \xc3\xaen Ordinul Franciscanilor Minori\xc8\x9bi Observan\xc8\x9bi. La Roma \xc8\x99i-a italienizat numele \xc3\xaen cel de Marco Bandini._NEWLINE_A fost trimis de Sf\xc3\xa2ntul Scaun pentru a \xc3\xaendeplini misiuni biserice\xc8\x99ti la Cara\xc8\x99ova, Belgrad \xc8\x99i Caransebe\xc8\x99. La data de 16 decembrie 1643, papa Urban al VIII-lea l-a numit pe Marco Bandini ca arhiepiscop de Marcianopole, fiind hirotonit \xc3\xaentru arhierie la M\xc4\x83n\xc4\x83stirea din Kiprovac la 21 august 1644. Papa l-a trimis apoi ca administrator sau vicar apostolic al credincio\xc8\x99ilor catolici din Moldova. A plecat spre \xc8\x9aara Moldovei la 3 septembrie 1644, \xc3\xaenso\xc8\x9bit de secretarul s\xc4\x83u, Petru Parcevici, sosind la Ia\xc8\x99i la 21 octombrie 1644._NEWLINE_\xc8\x98i-a \xc3\xaendeplinit misiunea apostolic\xc4\x83 timp de 6 ani \xc3\xaen Moldova, \xc3\xaendeosebi la Bac\xc4\x83u (1644-1650), timp \xc3\xaen care a redactat numeroase scrisori c\xc4\x83tre superiorii din Roma, inform\xc3\xa2ndu-i cu privire la situa\xc8\x9bia Bisericii Catolice din Moldova \xc8\x99i primind indica\xc8\x9bii cu privire la modul de solu\xc8\x9bionare a diferitelor probleme._NEWLINE_Arhiepiscopul Marco Bandini a murit \xc3\xaen ora\xc8\x99ul Bac\xc4\x83u, la data de 27 ianuarie 1650, moartea fiind gr\xc4\x83bit\xc4\x83 cel mai probabil de Paul Beke, misionar maghiar \xc8\x99i de George Kutnarski, polonez, secretar al principelui. Ace\xc8\x99tia, dup\xc4\x83 transferarea din 6 decembrie 1649 a episcopului Zamoyski de la Episcopia Bac\xc4\x83ului la Episcopia Przemisl (Polonia), au vrut s\xc4\x83-l alunge pe Bandini din re\xc8\x99edin\xc8\x9ba de la Bac\xc4\x83u, sub pretext c\xc4\x83 mandatul lui a \xc3\xaencetat. Suprasolicitat de aceast\xc4\x83 intrig\xc4\x83, a decedat, fiind \xc3\xaenmorm\xc3\xa2ntat aici prin grija secretarului s\xc4\x83u, Petru Parcevici.\n_START_SECTION_\nCodex Bandinus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en urma vizitei arhiepiscopului Marco Bandini \xc3\xaen toate parohiile catolice din Moldova \xc3\xaentre 19 octombrie 1646 \xc8\x99i 20 ianuarie 1647, el a redactat a\xc8\x99a-numitul Codex Bandini (Visitatio generalis omnium ecclesiarum catholicarum romani ritus in Provincia Moldaviae), care era destinat s\xc4\x83 fie trimis la Roma, la papa Inocen\xc8\x9biu al X-lea \xc8\x99i la Congrega\xc8\x9bia De Propaganda Fide._NEWLINE_Acest codex este de fapt un raport, terminat de redactat la Bac\xc4\x83u, la 2 martie 1648, \xc3\xaen care Bandini descrie constat\xc4\x83rile f\xc4\x83cute \xc3\xaen cele 40 de localit\xc4\x83\xc8\x9bi pe care le-a vizitat. La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lucr\xc4\x83rii, el face lista localit\xc4\x83\xc8\x9bilor vizitate, cu familiile existente \xc3\xaen fiecare dintre ele, preo\xc8\x9bii \xc8\x99i dasc\xc4\x83lii: 5.937 de credincio\xc8\x99i catolici, 1.020 de familii (mai exact 1.051), zece preo\xc8\x9bi \xc8\x99i treisprezece dasc\xc4\x83li. Arhiepiscopul \xc3\xaei consider\xc4\x83 pe catolicii din Moldova fie unguri, fie sa\xc8\x99i, dar men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc3\xaen c\xc3\xa2teva din satele catolice \xc8\x99i existen\xc8\x9ba unor rom\xc3\xa2ni catolici \xc8\x99i viceversa. Raportul prezint\xc4\x83 informa\xc8\x9bii cu privire la Moldova acelor vremuri, sunt descrise obiceiuri de nunt\xc4\x83 \xc8\x99i de \xc3\xaenmorm\xc3\xa2ntare, obiceiuri de la curtea domnitorului Vasile Lupu, via\xc8\x9ba religioas\xc4\x83, biserici ortodoxe \xc8\x99i armene\xc8\x99ti, m\xc4\x83n\xc4\x83stiri, \xc8\x99coli, legende care circulau pe atunci, modul de via\xc8\x9b\xc4\x83 al oamenilor simpli \xc8\x99i al boierilor, \xc3\xaembr\xc4\x83c\xc4\x83minte, drumuri, ocupa\xc8\x9bii etc._NEWLINE_Codex Bandini a intrat \xc3\xaen posesia Academiei Rom\xc3\xa2ne \xc3\xaen dou\xc4\x83 manuscrise: manuscrisul 80 (cu semn\xc4\x83tura olograf\xc4\x83 a lui Bandini), care dateaz\xc4\x83 din secolul al XVII-lea, fiind donat de diplomatul Constantin Esarcu la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XIX-lea \xc8\x99i manuscrisul 154, care este o copie a manuscrisului 80, dat\xc3\xa2nd din secolul al XVIII-lea, achizi\xc8\x9bionat \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a secolului al XX-lea. \xc3\x8en anul 1895, academicianul V.A. Urechia a publicat Codexul \xc3\xaen Analele Academiei Rom\xc3\xa2ne, raportul bucur\xc3\xa2ndu-se de studii speciale din partea istoricilor Andrei Veress \xc8\x99i Nicolae Iorga.'