b'\n_START_ARTICLE_\nCr\xc4\x83ciun\n_START_SECTION_\nOriginea termenului\n_START_PARAGRAPH_\nMul\xc8\x9bi cercet\xc4\x83tori (Pericle Papahagi, Vasile P\xc3\xa2rvan, Sextil Pu\xc8\x99cariu, Theodor Capidan, Nicolae Dr\xc4\x83ganu),  consider\xc4\x83 c\xc4\x83 termenul provine din latinescul calatio cu forma sa de acuzativ calationem. La romani prin calatio se \xc3\xaen\xc8\x9belegea convocarea poporului de c\xc4\x83tre preo\xc8\x9bii p\xc4\x83g\xc3\xa2ni \xc3\xaen fiecare zi de \xc3\xaent\xc3\xa2i a lunii pentru anun\xc8\x9barea s\xc4\x83rb\xc4\x83torilor din luna respectiv\xc4\x83, \xc8\x99i, prin extindere, s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea \xc3\xaen general, c\xc4\x83ci cea mai important\xc4\x83 calatio era aceea de la 1 ianuarie. P\xc3\xa2n\xc4\x83 c\xc4\x83tre sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al IV-lea, na\xc8\x99terea lui Hristos se s\xc4\x83rb\xc4\x83torea odat\xc4\x83 cu Boboteaza la 6 ianuarie, c\xc3\xa2nd se obi\xc8\x99nuia s\xc4\x83 se fac\xc4\x83 anun\xc8\x9barea s\xc4\x83rb\xc4\x83torilor de peste an (Pa\xc8\x99ti etc.). \xc8\x98i cum celor de cur\xc3\xa2nd cre\xc8\x99tina\xc8\x9bi din Dacia \xc8\x99i din sudul Dun\xc4\x83rii aceast\xc4\x83 anun\xc8\x9bare li se p\xc4\x83rea apropiat\xc4\x83 de s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea p\xc4\x83g\xc3\xa2n\xc4\x83 calatio, au denumit cu acest termen s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea cre\xc8\x99tin\xc4\x83 a na\xc8\x99terii lui Hristos. Datele la care se s\xc4\x83rb\xc4\x83tore\xc8\x99te Cr\xc4\x83ciunul sunt orientative, pentru c\xc4\x83 nu se \xc8\x99tie data exact\xc4\x83 a na\xc8\x99terii lui Iisus._NEWLINE_Al\xc8\x9bi cercet\xc4\x83tori (\xc3\xaentre care Aron \xc8\x99i Ovid Densusianu, Al. Rosetti, Al. Graur \xc8\x99.a.) deriv\xc4\x83 cuv\xc3\xa2ntul Cr\xc4\x83ciun din etimonul creatio (cu acuzativul creationem, \xc3\xaen latina vulgar\xc4\x83 creation/creatiun) deci ziua cre\xc4\x83rii sau a facerii lui Isus. De\xc8\x99i s-ar putea obiecta c\xc4\x83 acesta ar fi o concep\xc8\x9bie arian\xc4\x83 (care socote\xc8\x99te c\xc4\x83 Fiul este o creatur\xc4\x83 a Tat\xc4\x83lui), se poate r\xc4\x83spunde c\xc4\x83 poporul care a creat termenul nu putea cunoa\xc8\x99te (\xc8\x99i nu cunoa\xc8\x99te nici acum) asemenea subtilit\xc4\x83\xc8\x9bi teologice. \xc3\x8en reac\xc8\x9bie la aceast\xc4\x83 ambiguitate, elitele biserice\xc8\x99ti au \xc3\xaenlocuit aceste termen popular cu acela de s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea N\xc4\x83scutului (tot de origine latin\xc4\x83), a\xc8\x99a cum se constat\xc4\x83 \xc3\xaen Evanghelia \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83toare din 1642 \xc8\x99i \xc3\xaen Cazania lui Varlaam din 1643, pe baza aceluia\xc8\x99i termen deci cu care \xc8\x99i celelalte limbi neolatine (romanice) - \xc8\x99i nu numai - au derivat numele s\xc4\x83rb\xc4\x83torii (francez\xc4\x83 No\xc3\xabl, portughez\xc4\x83 Natal, italian\xc4\x83 Natale, spaniol\xc4\x83 Navidad, englez\xc4\x83 Nativity). _NEWLINE_Alte etimoane latine care au fost propuse de lingvi\xc8\x99ti sunt (in)carnationem (Lexiconul de la Buda), crastinum (Hasdeu 615) \xc8\x99i Christi ieiunium (Schuchardt, Literaturblatt VII, 154). _NEWLINE_Acesta din urm\xc4\x83 seam\xc4\x83n\xc4\x83 cu termenul uzual grecesc \xce\xa7\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xb3\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbd\xce\xb1 (citit Hrist\xc3\xbayena) \xc3\xaensemn\xc3\xa2nd Na\xc8\x99terea lui Hristos._NEWLINE_Termenul apare cu diverse semnifica\xc8\x9bii sau ca nume propriu \xc3\xaen mai multe limbi care au fost \xc3\xaen contact cu rom\xc3\xa2na: limba bulgar\xc4\x83, limba ucrainean\xc4\x83, limba s\xc3\xa2rb\xc4\x83, limba rus\xc4\x83 (rusa veche \xc8\x99i rusa modern\xc4\x83)._NEWLINE_Pe de alt\xc4\x83 parte, o etimologie mai probabil\xc4\x83 e legat\xc4\x83 de denumirea s\xc4\x83rb\xc4\x83torii p\xc4\x83g\xc3\xa2ne a slavilor pentru solsti\xc8\x9biul de iarn\xc4\x83 \xc8\x99i anume Korochun (\xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x83\xd0\xbd, \xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x87\xd1\x83\xd0\xbd \xc3\xaen rus\xc4\x83), Kra\xc4\x8d\xc3\xban (\xc3\xaen ceh\xc4\x83 \xc8\x99i slovac\xc4\x83). \xc3\x8en limba maghiar\xc4\x83 denumirea Cr\xc4\x83ciunului este Kar\xc3\xa1csony. Lexiconul de la Buda sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 termenul ar fi fost preluat pe filier\xc4\x83 latin\xc4\x83, din (in)carnationem, la fel ca \xc8\x99i Cr\xc4\x83ciun, explica\xc8\x9bie f\xc4\x83r\xc4\x83 suport \xc8\x99tiin\xc8\x9bific, cuv\xc3\xa2ntul maghiar provenind aproape sigur tot de la slavi._NEWLINE_Sorin Paliga sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 termenul Cr\xc4\x83ciun ar fi de origine daco-trac\xc4\x83  legat de s\xc4\x83rb\xc4\x83torile focului cu ocazia solsti\xc8\x9biului de iarn\xc4\x83. Precum \xc8\x99i \xc3\xaen albanez\xc4\x83 kercu \xe2\x80\x9ebucat\xc4\x83 de lemn\xe2\x80\x9d, \xc3\xaen italian\xc4\x83 Ceppo (\xe2\x80\x9eCr\xc4\x83ciun\xe2\x80\x9d, dar \xc8\x99i \xe2\x80\x9ecreang\xc4\x83\xe2\x80\x9d/\xe2\x80\x9ecrac\xc4\x83\xe2\x80\x9d) tot a\xc8\x99a \xc8\x99i \xc3\xaen rom\xc3\xa2n\xc4\x83 Cr\xc4\x83ciun ar \xc3\xaensemna \xe2\x80\x9ecrengu\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d/\xe2\x80\x9ecr\xc4\x83cu\xc8\x9b\xc4\x83\xe2\x80\x9d. Aceasta posibilitate lingvistic\xc4\x83 este sus\xc8\x9binut\xc4\x83 \xc8\x99i de obiceiul roman de a pune crengu\xc8\x9be / cr\xc4\x83ci de copac la casele oamenilor cu ocazia solsti\xc8\x9biului de iarn\xc4\x83 \xc8\x99i a festivit\xc4\x83\xc8\x9bilor Sol Invictus.\n_START_SECTION_\nNa\xc8\x99terea Domnului\n_START_PARAGRAPH_\nEvanghelia canonic\xc4\x83 a lui Luca c\xc3\xa2t \xc8\x99i cea a lui Matei descriu pe Iisus ca fiind n\xc4\x83scut \xc3\xaen Betleem, Iudeea din mam\xc4\x83 fecioar\xc4\x83. \xc3\x8en relatarea din Evanghelia dup\xc4\x83 Luca, Iosif \xc8\x99i Maria c\xc4\x83l\xc4\x83toresc de la Nazaret la Betleem pentru recens\xc4\x83m\xc3\xa2nt, iar Iisus este n\xc4\x83scut acolo \xc8\x99i pus \xc3\xaentr-o iesle. \xc3\x8engeri apar \xc8\x99i declar\xc4\x83 c\xc4\x83 Iisus este  un salvator al \xc3\xaentregii omeniri \xc8\x99i p\xc4\x83storii vin ca s\xc4\x83-l adore. \xc3\x8en relatarea lui Matei, cei trei magi urmeaz\xc4\x83 o stea p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Betleem pentru a aduce daruri lui Iisus, n\xc4\x83scut ca regele iudeilor. Regele Irod ordon\xc4\x83 masacrul tuturor b\xc4\x83ie\xc8\x9bilor din Betleem care au mai pu\xc8\x9bin de doi ani, dar familia lui Iisus fuge \xc3\xaen Egipt, iar mai t\xc3\xa2rziu se restabile\xc8\x99te \xc3\xaen Nazaret.\n_START_SECTION_\nAlegerea datei de 25 decembrie\n_START_PARAGRAPH_\nO teorie pentru a explica alegerea datei de 25 decembrie pentru celebrarea na\xc8\x99terii lui Isus este cre\xc8\x99tinizarea festivalului p\xc4\x83g\xc3\xa2n de la Roma Dies Natalis Solis Invicti care \xc3\xaenseamn\xc4\x83 "ziua de na\xc8\x99tere a Soarelui Necucerit", un festival inaugurat de \xc3\xaemp\xc4\x83ratul roman Aurelian (270-275), pentru a s\xc4\x83rb\xc4\x83tori zeul soare \xc8\x99i a s\xc4\x83rb\xc4\x83tori solsti\xc8\x9biul de iarn\xc4\x83, de la 25 decembrie. Conform acestei teorii, \xc3\xaen timpul domniei \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Constantin, scriitorii cre\xc8\x99tini au asimilat aceast\xc4\x83 s\xc4\x83rb\xc4\x83toare ca ziua de na\xc8\x99tere a lui Isus, asociind-o cu "Soarele neprih\xc4\x83nirii" men\xc8\x9bionat \xc3\xaen Maleahi 4:2 (Sol Iustitiae)._NEWLINE_O expresie explicit\xc4\x83 a acestei teorii apare \xc3\xaentr-o adnotare a datei incerte ad\xc4\x83ugat\xc4\x83 unui manuscris a unei lucr\xc4\x83ri a episcopului sirian din sec. a\xc8\x99 12-lea Jacob Bar-Salibi. Scribul care a ad\xc4\x83ugat adnotarea a scris: "Era un obicei al p\xc4\x83g\xc3\xa2nilor de a s\xc4\x83rb\xc4\x83tori \xc3\xaen aceea\xc8\x99i zi de 25 decembrie na\xc8\x99terea Soarelui, c\xc3\xa2nd se aprindeau lumini \xc3\xaen semn de s\xc4\x83rb\xc4\x83toare. La aceste solemnit\xc4\x83\xc8\x9bi \xc8\x99i chefuri luau parte \xc8\x99i cre\xc8\x99tinii. \xc3\x8en consecin\xc8\x9b\xc4\x83, c\xc3\xa2nd exper\xc8\x9bii bisericii \xc8\x99i-au dat seama c\xc4\x83 cre\xc8\x99tinii aveau o \xc3\xaenclina\xc8\x9bie pentru acest festival, s-au sf\xc4\x83tuit \xc8\x99i au f\xc4\x83cut \xc3\xaen a\xc8\x99a fel \xc3\xaenc\xc3\xa2t adev\xc4\x83rata Na\xc8\x99tere a Domnului s\xc4\x83 fie celebrat\xc4\x83 \xc3\xaen acea zi." Aceast\xc4\x83 idee a devenit popular\xc4\x83 mai ales \xc3\xaen secolele 18 \xc8\x99i 19._NEWLINE_\xc3\x8en hot\xc4\x83r\xc3\xa2rea pronun\xc8\x9bat\xc4\x83 de Comisia Liturgic\xc4\x83 a Bisericii Angliei, acest punct de vedere a fost contestat pe baza unei vechi tradi\xc8\x9bii, potrivit c\xc4\x83reia data de Cr\xc4\x83ciun a fost stabilit la nou\xc4\x83 luni de la data de 25 martie, data echinoc\xc8\x9biului de prim\xc4\x83var\xc4\x83, c\xc3\xa2nd este s\xc4\x83rb\xc4\x83torit\xc4\x83 Buna Vestire. Acest punct de vedere alternativ este considerat a fi academic "o ipotez\xc4\x83 viabil\xc4\x83 corect\xc4\x83", de\xc8\x99i nesigur\xc4\x83. Data din calendarul evreiesc de 14 Nisan a fost considerat\xc4\x83 a fi cea a crea\xc8\x9biei, precum \xc8\x99i a Exodului \xc8\x99i deci a Pa\xc8\x99telui, iar cre\xc8\x99tinii au considerat c\xc4\x83 noua crea\xc8\x9bie, at\xc3\xa2t moartea lui Isus c\xc3\xa2t \xc8\x99i \xc3\xaenceputul vie\xc8\x9bii sale umane, a avut loc pe aceea\xc8\x99i dat\xc4\x83, pe care unii o consider\xc4\x83 25 martie \xc3\xaen calendarul iulian. A fost o credin\xc8\x9b\xc4\x83 tradi\xc8\x9bional\xc4\x83 evreiasc\xc4\x83 conform c\xc4\x83reia oamenii mari tr\xc4\x83iesc un num\xc4\x83r \xc3\xaentreg de ani, f\xc4\x83r\xc4\x83 frac\xc8\x9biuni de an, astfel c\xc4\x83 Isus a fost considerat a fi fost conceput la 25 martie, \xc8\x99i c\xc4\x83 a murit tot pe 25 martie, dat\xc4\x83 care a fost calculat\xc4\x83 pentru a coincide cu 14 Nisan. Sextus Julius Africanul (c.160 - c.240) a dat 25 martie ca zi a crea\xc8\x9biei \xc8\x99i a concep\xc8\x9biei lui Isus. \xc3\x8en lucrarea sa Adversus Haereses, Irineu (c. 130-202) a identificat concep\xc8\x9bia lui Iisus la 25 martie \xc8\x99i a legat-o de r\xc4\x83stignire la momentul echinoc\xc8\x9biului, cu na\xc8\x99terea lui Isus la nou\xc4\x83 luni de la data de 25 decembrie, la momentul solsti\xc8\x9biului. O lucrare anonim\xc4\x83 cunoscut\xc4\x83 sub numele de De Pascha Computus (243) a legat ideea c\xc4\x83 crea\xc8\x9bia a \xc3\xaenceput la echinoc\xc8\x9biul de prim\xc4\x83var\xc4\x83, la 25 martie, cu concep\xc8\x9bia sau na\xc8\x99terea (cuv\xc3\xa2ntul nascor \xc3\xaensemna ambele) a lui Isus, la 28 martie, ziua cre\xc4\x83rii soarelui \xc3\xaen istorisirile Genezei. Un traduc\xc4\x83tor spune: "O providen\xc8\x9b\xc4\x83 splendid\xc4\x83 \xc8\x99i divin\xc4\x83 a Domnului, c\xc4\x83 \xc3\xaen acea zi, chiar \xc3\xaen ziua \xc3\xaen care a fost f\xc4\x83cut soarele, 28 martie, o zi de miercuri, Hristos s\xc4\x83 se fi n\xc4\x83scut. Din acest motiv Maleahi proorocul, vorbind despre el poporului, a declarat, \'Vou\xc4\x83 v\xc4\x83 va r\xc4\x83s\xc4\x83ri soarele drept\xc4\x83\xc8\x9bii, \xc8\x99i vindecarea este sub aripile Lui.\'" Tratatul De solstitia et aequinoctia conceptionis et nativitatis Domini nostri Iesu Christi et Iohannis Baptistae atribuit \xc3\xaen mod fals lui Ioan Gur\xc4\x83 de Aur sus\xc8\x9bine de asemenea c\xc4\x83 Iisus a fost conceput \xc8\x99i r\xc4\x83stignit \xc3\xaen aceea\xc8\x99i zi a anului \xc8\x99i a calculat aceast\xc4\x83 dat\xc4\x83 ca fiind 25 martie. Acest tratat anonim afirm\xc4\x83, de asemenea: "Dar Domnul nostru, de asemenea, este n\xc4\x83scut \xc3\xaen luna decembrie ... opt zile \xc3\xaenainte de calendele din ianuarie [25 decembrie] ..., Dar ei o numesc \'ziua de na\xc8\x99tere a necuceritului\'. Cine \xc3\xaentr-adev\xc4\x83r este at\xc3\xa2t de necucerit ca Domnul nostru ...? Sau, dac\xc4\x83 se spune c\xc4\x83 este ziua de na\xc8\x99tere a Soarelui, El este Soarele Justi\xc8\x9biei."[8] Un pasaj din Comentariu la profetul Daniel de Ipolit al Romei, scris\xc4\x83 \xc3\xaen cca. 204, a f\xc4\x83cut de asemenea apel la acest tratat anonim._NEWLINE_\xc3\x8en ceea ce prive\xc8\x99te s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea religioas\xc4\x83 a soarelui ca zeu (Sol) din decembrie, spre deosebire de s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea solsti\xc8\x9biului de (re)na\xc8\x99tere a soarelui astronomic, un savant a comentat c\xc4\x83, "\xc3\xaen timp ce solsti\xc8\x9biul de iarn\xc4\x83 \xc3\xaen sau \xc3\xaen jur de 25 decembrie a fost bine stabilit \xc3\xaen calendarul roman imperial, nu exist\xc4\x83 nicio dovad\xc4\x83 c\xc4\x83 o s\xc4\x83rb\xc4\x83toare religioas\xc4\x83 a soarelui \xc3\xaen acea zi ar fi antedatat celebrarea Cr\xc4\x83ciunului". "Thomas Talley a ar\xc4\x83tat c\xc4\x83, de\xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83ratul Aurelian a dedicat un templu pentru zeul soarelui \xc3\xaen Martius Campus (cca. 274) care se serba probabil de "ziua de na\xc8\x99tere a Invincibilului Soare" pe 25 decembrie, cultul soarelui \xc3\xaen Roma p\xc4\x83g\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen mod ironic nu celebra solsti\xc8\x9biul de iarn\xc4\x83, \xc8\x99i nici oricare dintre celelalte zile speciale, cum ar fi fost de a\xc8\x99teptat." Ghidul Oxford privind g\xc3\xa2ndirea cre\xc8\x99tin\xc4\x83 remarc\xc4\x83 incertitudinea cu privire la ordinea s\xc4\x83rb\xc4\x83torilor religioase de ziua de na\xc8\x99tere a Necuceritului Soare \xc8\x99i ziua de na\xc8\x99tere a lui Iisus, afirm\xc3\xa2nd c\xc4\x83 ipoteza c\xc4\x83 25 din decembrie a fost aleas\xc4\x83 pentru a celebra na\xc8\x99terea lui Iisus se bazeaz\xc4\x83 pe convingerea c\xc4\x83 concep\xc8\x9bia sa a avut loc la 25 martie, "poten\xc8\x9bial stabilindu-se 25 decembrie ca un festival cre\xc8\x99tin \xc3\xaenainte de decretul lui Aurelian, care, atunci c\xc3\xa2nd a fost promulgat, a devenit pentru s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea cre\xc8\x99tin\xc4\x83 at\xc3\xa2t o oportunitate c\xc3\xa2t \xc8\x99i o provocare"._NEWLINE_Cronografia din 354, o anluminur\xc4\x83 compilat\xc4\x83 din Roma, este o trimitere timpurie la data Na\xc8\x99terii Domnului din decembrie 25. \xc3\x8en R\xc4\x83s\xc4\x83rit, primii cre\xc8\x99tini au s\xc4\x83rb\xc4\x83torit na\xc8\x99terea lui Hristos, ca parte a Bobotezei (6 ianuarie), de\xc8\x99i acest festival sublinia celebrarea botezului lui Isus._NEWLINE_Cr\xc4\x83ciunul a fost promovat \xc3\xaen Orientul cre\xc8\x99tin ca parte a rena\xc8\x99terii catolicismului dup\xc4\x83 moartea pro-arianului \xc3\x8emp\xc4\x83ratul Valens \xc3\xaen B\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Adrianopol din 378. S\xc4\x83rb\xc4\x83toarea a fost introdus\xc4\x83 la Constantinopol \xc3\xaen 379, \xc8\x99i \xc3\xaen Antiohia \xc3\xaen aproximativ 380. S\xc4\x83rb\xc4\x83toarea a disp\xc4\x83rut dup\xc4\x83 ce Grigorie din Nazianz a demisionat ca episcop \xc3\xaen 381, de\xc8\x99i a fost reintrodus\xc4\x83 de Ioan Gur\xc4\x83 de Aur \xc3\xaen aproximativ anul 400._NEWLINE_O enciclopedie spune: \xe2\x80\x9eS\xc4\x83rb\xc4\x83torirea Cr\xc4\x83ciunului nu este stabilit\xc4\x83 de Dumnezeu \xc8\x99i nici nu-\xc8\x99i are originea \xc3\xaen N[oul] T[estament]. Nimic din N[oul] T[estament], \xc8\x99i cu at\xc3\xa2t mai pu\xc8\x9bin din vreo alt\xc4\x83 surs\xc4\x83, nu ne permite s\xc4\x83 stabilim cu certitudine ziua na\xc8\x99terii lui Cristos\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x94 Cyclop\xc3\xa6dia, de M\xe2\x80\x99Clintock \xc8\x99i Strong (New York, 1871), vol. II, p. 276._NEWLINE_Conform cu Evanghelia lui Luca 2:8\xe2\x80\x9311, p\xc4\x83storii st\xc4\x83teau noaptea pe c\xc3\xa2mp c\xc3\xa2nd s-a n\xc4\x83scut Isus. O carte afirm\xc4\x83: \xe2\x80\x9eTurmele ... erau \xc8\x9binute iarna \xc3\xaen ad\xc4\x83posturi; chiar \xc8\x99i numai de aici se poate vedea c\xc4\x83 data tradi\xc8\x9bional\xc4\x83 a Cr\xc4\x83ciunului, stabilit\xc4\x83 s\xc4\x83 fie iarna, este pu\xc8\x9bin probabil s\xc4\x83 fie corect\xc4\x83, \xc3\xaentruc\xc3\xa2t Evanghelia afirm\xc4\x83 c\xc4\x83 p\xc4\x83storii se aflau pe c\xc3\xa2mp\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x94 Daily Life in the Time of Jesus, de Henri Daniel-Rops (New York, 1962), p. 228._NEWLINE_Iat\xc4\x83 ce se spune \xc3\xaentr-o enciclopedie: \xe2\x80\x9eMotivul pentru care s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea Cr\xc4\x83ciunului se \xc8\x9bine la 25 decembrie este destul de obscur, dar \xc3\xaen general se crede c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 zi a fost aleas\xc4\x83 ca s\xc4\x83 coincid\xc4\x83 cu s\xc4\x83rb\xc4\x83torile p\xc4\x83g\xc3\xa2ne care se \xc8\x9bineau \xc3\xaen preajma solsti\xc8\x9biului de iarn\xc4\x83, c\xc3\xa2nd zilele \xc3\xaencep s\xc4\x83 creasc\xc4\x83, pentru a se celebra \xc2\xabrena\xc8\x99terea soarelui\xc2\xbb. ... Saturnaliile romane (o s\xc4\x83rb\xc4\x83toare dedicat\xc4\x83 lui Saturn, zeul agriculturii, \xc8\x99i for\xc8\x9bei re\xc3\xaennoite a soarelui) se \xc8\x9bineau tot \xc3\xaen acea perioad\xc4\x83 \xc8\x99i se consider\xc4\x83 c\xc4\x83 unele obiceiuri de Cr\xc4\x83ciun \xc3\xae\xc8\x99i au r\xc4\x83d\xc4\x83cinile \xc3\xaen aceast\xc4\x83 s\xc4\x83rb\xc4\x83toare p\xc4\x83g\xc3\xa2n\xc4\x83 antic\xc4\x83\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x94 The Encyclopedia Americana (1977), vol. VI, p. 666._NEWLINE_O alt\xc4\x83 lucrare declar\xc4\x83: \xe2\x80\x9eData na\xc8\x99terii lui Cristos nu se cunoa\xc8\x99te. Evangheliile nu indic\xc4\x83 nici ziua, nici luna ... Potrivit ipotezei lui H. Usener .\xe2\x80\xaf.\xe2\x80\xaf., care este acceptat\xc4\x83 \xc3\xaen prezent de cei mai mul\xc8\x9bi erudi\xc8\x9bi, data na\xc8\x99terii lui Cristos a fost fixat\xc4\x83 la solsti\xc8\x9biul de iarn\xc4\x83 (25 decembrie \xc3\xaen calendarul iulian, 6 ianuarie \xc3\xaen cel egiptean), pentru c\xc4\x83 \xc3\xaen aceast\xc4\x83 zi, \xc3\xaen care soarele \xc3\xae\xc8\x99i \xc3\xaencepe drumul \xc3\xaenapoi spre cerul nordic, \xc3\xaenchin\xc4\x83torii p\xc4\x83g\xc3\xa2ni ai lui Mithra celebrau dies natalis Solis Invicti (ziua na\xc8\x99terii soarelui invincibil). La 25 decembrie 274, Aurelian a proclamat zeul-soare drept principalul zeu protector al imperiului \xc8\x99i i-a dedicat un templu \xc3\xaen Campus Martius. Cr\xc4\x83ciunul a luat fiin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaentr-un timp c\xc3\xa2nd cultul soarelui era deosebit de \xc3\xaenfloritor la Roma\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x94 New Catholic Encyclopedia (1967), vol. III, p. 656.\n_START_SECTION_\nPomul de Cr\xc4\x83ciun\n_START_PARAGRAPH_\nObiceiul \xc3\xaempodobirii bradului de Cr\xc4\x83ciun \xc3\xaesi trage originile de la popoarele germanice. Tradi\xc8\x9bia s-a r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit \xc3\xaen restul Europei \xc8\x99i apoi \xc3\xaen toata lumea dup\xc4\x83 Primul R\xc4\x83zboi Mondial. \xc3\x8entre podoabele bradului bomboanele de pom, globurile \xc8\x99i ghirlandele au devenit clasice.\n_START_SECTION_\nMo\xc8\x99 Cr\xc4\x83ciun\n_START_PARAGRAPH_\n(\xc3\xaen englez\xc4\x83: Santa Claus) care \xc8\x99i-a f\xc4\x83cut apari\xc8\x9bia \xc3\xaen secolul I. Pe atunci el era imbracat in verde. El \xc3\xaemparte cadouri tuturor copiilor \xc3\xaen noaptea de Cr\xc4\x83ciun (de 24 spre 25 decembrie). Santa Claus este anglicizarea lui Sinterklaas care \xc3\xaenseamn\xc4\x83 Sf\xc3\xa2ntul Nicolae \xc3\xaen limba olandez\xc4\x83. Se pare c\xc4\x83 termenul Santa Claus a ap\xc4\x83rut \xc3\xaen SUA prin contactul imigran\xc8\x9bilor olandezi cu alte popula\xc8\x9bii americane. Olandezii cultiva\xc8\x9bi sunt con\xc8\x99tien\xc8\x9bi c\xc4\x83 Sinterklaas e s\xc4\x83rb\xc4\x83toarea neao\xc8\x99\xc4\x83, iar Cr\xc4\x83ciunul este s\xc4\x83rb\xc4\x83toare de import. Protestan\xc8\x9bii conservatori din Olanda nu introduc brad \xc3\xaen cas\xc4\x83 de Cr\xc4\x83ciun, fiind considerat obicei catolic de origine p\xc4\x83g\xc3\xa2n\xc4\x83._NEWLINE_Conform unei legende, tradi\xc8\x9bia cadourilor \xc3\xaen noaptea de 24 decembrie spre 25 decembrie ar proveni de la Martin Luther care ar fi propagat din anul 1535 aceasta datin\xc4\x83 numit\xc4\x83 Christkindl (copila\xc8\x99ul Cristos) ca o alternativ\xc4\x83 a obiceiului catolic Nikolaustag (ziua lui Nicolae) de pe 6 decembrie. Mult\xc4\x83 vreme \xc3\xaen familiile catolice a fost men\xc8\x9binut\xc4\x83 mai departe tradi\xc8\x9bia cadourilor de Nikolaus. Scopul lui Martin Luther ar fi fost s\xc4\x83 trezeasc\xc4\x83 interesul copiilor pentru Cristos \xc8\x99i s\xc4\x83-i \xc3\xaendep\xc4\x83rteze astfel de datina catolic\xc4\x83 a cadourilor de Nikolaus, ea fiind un mod de venera\xc8\x9bie a catolicilor pentru sfin\xc8\x9bi, lucru interzis protestan\xc8\x9bilor. Conform unei alte legende, Luther ar fi fost profund impresionat de cerul \xc3\xaenstelat, lucru pe care nu l-a putut reproduce \xc3\xaen cuvinte pentru familia sa, a\xc8\x99a c\xc4\x83 a t\xc4\x83iat un brad, l-a pus \xc3\xaen cas\xc4\x83 \xc8\x99i a pus lum\xc3\xa2n\xc4\x83ri \xc3\xaen el \xc8\x99i le-a aprins. Conform legendei, aceasta ar fi originea bradului de cr\xc4\x83ciun.\n_START_SECTION_\nCr\xc4\x83ciunul \xc3\xaen tradi\xc8\x9bia rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPe teritoriul rom\xc3\xa2nesc, Cr\xc4\x83ciunul este una dintre cele mai importante s\xc4\x83rb\xc4\x83tori cre\xc8\x99tine.\n_START_SECTION_\nCredin\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i legende populare privitoare la originea termenului\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en folclor se spune c\xc4\x83 Fecioara Maria, c\xc3\xa2nd trebuia s\xc4\x83 nasc\xc4\x83 pe fiul lui Dumnezeu, umbla, \xc3\xaenso\xc8\x9bit\xc4\x83 de dreptul Iosif, din cas\xc4\x83 \xc3\xaen cas\xc4\x83, rug\xc3\xa2ndu-i pe oameni s\xc4\x83-i ofere ad\xc4\x83post pentru a na\xc8\x99te. Ajunge la casa unor b\xc4\x83tr\xc3\xa2ni, Cr\xc4\x83ciun \xc8\x99i Cr\xc4\x83ciunoaia, \xc3\xaens\xc4\x83 nici ace\xc8\x99tia nu o primesc, spre a nu le spurca locul prin na\xc8\x99terea unui prunc z\xc4\x83mislit din gre\xc8\x99eal\xc4\x83. Nemaiput\xc3\xa2nd merge, Maria a intrat \xc3\xaen ieslea vitelor, unde au apucat-o durerile na\xc8\x99terii. Cr\xc4\x83ciunoaia, auzind-o, \xc8\x99i \xc8\x99tiind ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 o na\xc8\x99tere de copil, i s-a f\xc4\x83cut mil\xc4\x83 de d\xc3\xa2nsa \xc8\x99i s-a dus la ea, \xc3\xaendeplinind rolul de moa\xc8\x99\xc4\x83. Cr\xc4\x83ciun, c\xc3\xa2nd a aflat, s-a sup\xc4\x83rat \xc8\x99i i-a t\xc4\x83iat babei m\xc3\xa2inile; apoi, \xc3\xaensp\xc4\x83im\xc3\xa2ntat de tot ce s-a \xc3\xaent\xc3\xa2mplat, a plecat de acas\xc4\x83. Cr\xc4\x83ciunoaia a umplut, cum a putut, un ceaun cu ap\xc4\x83, l-a \xc3\xaenc\xc4\x83lzit, \xc8\x99i l-a dus s\xc4\x83 scalde copilul. Maria i-a zis s\xc4\x83 \xc3\xaencerce apa, \xc8\x99i c\xc3\xa2nd a bagat cioturile m\xc3\xa2inilor, acestea au crescut la loc, mai frumoase dec\xc3\xa2t erau \xc3\xaenainte; de la aceast\xc4\x83 minune se crede c\xc4\x83 moa\xc8\x99ele au m\xc3\xa2ini binecuv\xc3\xa2ntate. \xc3\x8en alt\xc4\x83 variant\xc4\x83 a pove\xc8\x99tii, Maria sufl\xc4\x83 peste m\xc3\xa2inile Cr\xc4\x83ciunoaiei \xc8\x99i acestea cresc la loc.\n_START_SECTION_\nObiceiurile culinare\n_START_PARAGRAPH_\nTimp de 40 de zile \xc3\xaenainte de s\xc4\x83rb\xc4\x83tori, cre\xc8\x99tinii respect\xc4\x83 Postul Cr\xc4\x83ciunului, care se \xc3\xaencheie \xc3\xaen ziua de Cr\xc4\x83ciun dup\xc4\x83 liturghie. T\xc4\x83ierea porcului \xc3\xaen ziua de Ignat (la 20 decembrie) este un moment important ce anticipeaza Cr\xc4\x83ciunul. Preg\xc4\x83tirea m\xc3\xa2nc\xc4\x83rurilor cap\xc4\x83t\xc4\x83 dimensiunile unui ritual str\xc4\x83vechi: c\xc3\xa2rna\xc8\x9bii, chi\xc8\x99ca, toba, r\xc4\x83citurile, sarmalele, caltabo\xc8\x99ul \xc8\x99i nelipsitul cozonac vor trona pe masa de Cr\xc4\x83ciun.'