b'\n_START_ARTICLE_\nGordon Tullock\n_START_PARAGRAPH_\nGordon Tullock (n. 13 februarie 1922, Rockford, Illinois - d. 3 noiembrie 2014) a fost profesor de analiza economic\xc4\x83 a dreptului la George Mason University din Arlington, Virginia._NEWLINE_Tullock a primit doctoratul \xc3\xaen drept de la University of Chicago \xc3\xaen 1947._NEWLINE_A publicat peste 150 de articole \xc8\x99i 16 c\xc4\x83r\xc8\x9bi._NEWLINE_A publicat, \xc3\xaen 1962, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu James M. Buchanan The Calculus of consent Calculul consensului: Fundamente logice ale democra\xc8\x9biei constitu\xc8\x9bionale, tradus\xc4\x83 \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 de Paul Fudulu (Bucure\xc8\x99ti: Editura Expert, 1995). Aceasta este una dintre c\xc4\x83r\xc8\x9bile fundamentale pentru teoria institu\xc8\x9biilor.\n_START_SECTION_\nAnaliza economic\xc4\x83 a institu\xc8\x9biilor \xc3\xaen The New World of Economics\n_START_PARAGRAPH_\nThe New Word of Economics: Explorations Into the Human Experience, scris\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Gordon Tullock \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu Richard B. McKenzie, este o introducere accesibil\xc4\x83 \xc3\xaen analiza economic\xc4\x83 a institu\xc8\x9biilor \xc8\x99i a fenomenelor sociale \xc3\xaen general. Ideea de baz\xc4\x83 a acestei lucr\xc4\x83ri este aceea ca analiza economic\xc4\x83 poate fi aplicat\xc4\x83 \xc8\x99i in studiul unor domenii considerate tredi\xc8\x9bional a fi distincte \xc8\x99i care ar beneficia de metode specifice de analiz\xc4\x83. Dintre acestea pot fi enumerate: rela\xc8\x9biile interumane, politica, educa\xc8\x9bia \xc8\x99i altele.\n_START_SECTION_\nNu orice merit\xc4\x83 f\xc4\x83cut, merit\xc4\x83 f\xc4\x83cut bine\n_START_PARAGRAPH_\nUna dintre presupozi\xc8\x9biile de baz\xc4\x83 ale comportamentului ra\xc8\x9bional uman este aceea c\xc4\x83 orice om va prefera mai mult\xc4\x83 calitate dec\xc3\xa2t mai pu\xc8\x9bin\xc4\x83, in aproape orice situa\xc8\x9bie. Cu toate acestea, putem observa ca oamenii se mul\xc8\x9bumesc deseori cu mai pu\xc8\x9bin dec\xc3\xa2t cel mai bun lucru posibil. Acest lucru se datoreaz\xc4\x83 costurilor mari implicate de calitate. Un individ ra\xc8\x9bional va cre\xc8\x99te nivelul calitativ al lucrului pe care \xc3\xael face p\xc3\xa2n\xc4\x83 c\xc3\xa2nd beneficiul adus de fiecare nou\xc4\x83 unitate de calitate este egal cu costurile acelei noi unit\xc4\x83\xc8\x9bi de calitate. Problema costurilor este una subiectiv\xc4\x83, fiecare individ valoriz\xc3\xa2nd diferit resursele angrenate in orice decizie luat\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nAlegerile preziden\xc8\x9biale\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entr-un sistem politic cu dou\xc4\x83 partide sau cu mai multe partide, dar \xc3\xaen care doar dou\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i disput\xc4\x83 puterea, cele dou\xc4\x83 partide vor tinde c\xc4\x83tre centru. Reprezent\xc3\xa2nd totalitatea aleg\xc4\x83torilor pe o ax\xc4\x83, cei mai mul\xc8\x9bi se vor situa spre centru, nu spre extreme. \xc8\x98i, presupun\xc3\xa2nd ca exist\xc4\x83 un centru, situarea unui candidat oricum altfel dec\xc3\xa2t aproxim\xc3\xa2nd acest centru, \xc3\xael va costa pe acel candidat at\xc3\xa2\xc8\x9bia aleg\xc4\x83tori c\xc3\xa2\xc8\x9bi sunt \xc3\xaentre punctul unde a ales s\xc4\x83 se situeze \xc8\x99i centru. \xc3\x8en plus, cu c\xc3\xa2t se va dep\xc4\x83rta mai mult, oponentul s\xc4\x83u se va situa mai aproape de centru, dar \xc3\xaen acee\xc8\x99i direc\xc8\x9bie ca \xc8\x99i el, \xc3\xaen speran\xc8\x9ba de a-i prinde pe to\xc8\x9bi acei aleg\xc4\x83tori.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8entreprinz\xc4\x83tori birocratici\n_START_PARAGRAPH_\nOamenii agaja\xc8\x9bi \xc3\xaen sistemul birocratic(\xc3\xaen aceea\xc8\x99i m\xc4\x83sur\xc4\x83 ca \xc8\x99i politicienii) sunt la fel ca oricare al\xc8\x9bii, av\xc3\xa2nd perferin\xc8\x9bele \xc8\x99i interesele lor. Potrivit autorilor, a considera c\xc4\x83 ei iau decizii pe considerente morale, total independente de interesele lor este eronat. La fel ca oricare al\xc8\x9bi agen\xc8\x9bi de pe pia\xc8\x9b\xc4\x83, ei caut\xc4\x83 s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i creeze avantaje. Una dintre rezultatele acestui proces este faptul ca to\xc8\x9bi ceilal\xc8\x9bi indivizi r\xc4\x83m\xc3\xa2n dezavantaja\xc8\x9bi._NEWLINE_Um mod prin care urm\xc4\x83rirea intereselor birocra\xc8\x9bilor este dezavantajoas\xc4\x83 pentru oameni este risipirea banilor da\xc8\x9bi de stat. Pentru a dob\xc3\xa2ndi bani, influen\xc8\x9ba, statut social sau orice urm\xc4\x83resc \xc8\x99efii departamentelor, ei pot investi \xc3\xaen extinderea sau redecorarea biroului, \xc3\xaenfiin\xc8\x9barea de filiale, cu posibilitatea avans\xc4\x83rii sau retrogad\xc4\x83rii angaja\xc8\x9bilor \xc8\x99.a.m.d. \xc3\x8en plus, atunci c\xc3\xa2nd o agen\xc8\x9bie sau un departament trebuie sa fac\xc4\x83 un lucru, pre\xc8\x9bul pe care statul trebuie s\xc4\x83-l pl\xc4\x83teasc\xc4\x83 nu va fi niciodat\xc4\x83 cel mai mic. \xc3\x8en lipsa concuren\xc8\x9bei, statul nu are nici un control aupra diferen\xc8\x9bei dintre costul efectiv \xc8\x99i pre\xc8\x9bul cerut de agen\xc8\x9bia sau departamentul \xc3\xaen cauz\xc4\x83._NEWLINE_Solu\xc8\x9bia propus\xc4\x83 de autori este ca statul s\xc4\x83 preia modelul pie\xc8\x9bei. ori de c\xc3\xa2te ori un proiect  trebuie f\xc4\x83cut \xc8\x99i sunt viza\xc8\x9bi bani de la buget, diferitele departamente interesate, chiar \xc8\x99i firme private, ar trebui s\xc4\x83 vin\xc4\x83 fiecare cu proiectele lor \xc8\x99i cel mai bun s\xc4\x83 fie ales.\n_START_SECTION_\nRevolte \xc8\x99i panic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nAutorii constat\xc4\x83 ca exist\xc4\x83 dou\xc4\x83 explica\xc8\x9bii pentru fenomenele asociate cu revoltele maselor: 1)condi\xc8\x9biile de via\xc8\x9b\xc4\x83 sunt aspre \xc8\x99i oamenii se r\xc4\x83svr\xc4\x83tesc sau 2)exist\xc4\x83 o "psihologie a masei", ceva care \xc3\xaei determin\xc4\x83 pe oameni s\xc4\x83 fac\xc4\x83 lucruri pe care nu le-ar face \xc3\xaen mod normal. Totu\xc8\x99i, spun ei, explica\xc8\x9bia comportamentului indivizilor este alta \xc8\x99i este mult mai simpl\xc4\x83. Independent de factorii care declan\xc8\x99eaz\xc4\x83 revolta, ceea ce se petrece in fiecare caz \xc8\x99i ceea ce poate explica aceste fenomene este faptul c\xc4\x83 se schimb\xc4\x83 costurile pentru cei implica\xc8\x9bi. Ideea lor este c\xc4\x83 mult\xc4\x83 lume ar vrea uneori s\xc4\x83 distrug\xc4\x83, din diverse motive. Dar, \xc3\xaen mod normal, costurile sunt foarte mari \xc8\x99i riscul de a fi prins este prea mare, a\xc8\x99a c\xc4\x83 astfel de acte sunt izolate. \xc3\x8en timpul unei revolte lucrurile se schimb\xc4\x83. Presupun\xc3\xa2nd c\xc4\x83 un singur individ din mul\xc8\x9bime arunc\xc4\x83 o piatr\xc4\x83, ceea ce este putin probabil, \xc8\x99i chiar presupun\xc3\xa2nd c\xc4\x83 poli\xc8\x9bia \xc3\xael identific\xc4\x83 pe acela, \xc8\x99ansele ca el sa fie arestat sunt mult mai mici dec\xc3\xa2t de obicei. Priorit\xc4\x83\xc8\x9bile sunt altele._NEWLINE_Pentru a discuta despre panic\xc4\x83, autorii iau un exemplu de fenomen care acum nu se mai petrece, dar care a fost c\xc3\xa2t se poate de real: s\xc4\x83lile de teatru care luau foc. \xc3\x8en acestea, pericolul de a muri din cauza arsurilor era reletiv mic, comparativ cu cel de a muri strivit de tavanul foarte greu, care se pr\xc4\x83bu\xc8\x99ea. Interesul oricui din sal\xc4\x83 era s\xc4\x83 ias\xc4\x83 c\xc3\xa2t mai repede, iar modul cel mai simplu de a ob\xc8\x9bine ceea ce i\xc8\x99i dorea fiecare era s\xc4\x83 ias\xc4\x83 \xc3\xaenaintea tuturor. Fiecare, cu c\xc3\xa2t l\xc4\x83sa mai pu\xc8\x9bini oameni s\xc4\x83 ias\xc4\x83 inaintea sa, cu at\xc3\xa2t mai repede era \xc3\xaen siguran\xc8\x9b\xc4\x83. Nu ar trebui s\xc4\x83 ne mire, conchid autorii, c\xc4\x83 majoritatea victimelor acestor teatre sunt de fapt victime ale celorlal\xc8\x9bi, care \xc3\xaei calc\xc4\x83 in picioare pentru a sc\xc4\x83pa.'