b'\n_START_ARTICLE_\nPsihoz\xc4\x83\n_START_SECTION_\nClasificare\n_START_PARAGRAPH_\nPsihoza este considerat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre majoritatea psihiatrilor un simptom al unei maladii mentale grave, dar nu este un diagnostic \xc3\xaen sine. De\xc8\x99i nu este \xc3\xaen mod exclusiv legat\xc4\x83 de o stare fiziologic\xc4\x83 sau psihologic\xc4\x83, este \xc3\xaen special asociat\xc4\x83 cu schizofrenia, tulburarea bipolar\xc4\x83 (maniaco-depresia) \xc8\x99i cu depresia clinic\xc4\x83 grav\xc4\x83. Exist\xc4\x83 de asemenea patologii fizice detectabile care pot induce o stare psihotic\xc4\x83, incluz\xc3\xa2nd leziuni cerebrale sau alte afec\xc8\x9biuni neurologice, intoxica\xc8\x9bii cu droguri \xc8\x99i substan\xc8\x9be post-intoxica\xc8\x9bii (\xc3\xaen special alcool, barbiturice \xc8\x99i uneori benzodiazepine), lupus, afec\xc8\x9biuni electrolitice cum ar fi hipocalcemia, hipernatremia, hiponatremia, hipocalemia, hipomagnesemia, hipermagnesemia, hipercalcemia, \xc8\x99i hipofosfatemia._NEWLINE_Termenul psihoz\xc4\x83 ar trebui diferen\xc8\x9biat de conceptul de nebunie, termenul legal care denot\xc4\x83 c\xc4\x83 o persoan\xc4\x83 nu ar trebui s\xc4\x83 fie responsabil\xc4\x83 penal pentru faptele sale. De asemenea, ar trebui s\xc4\x83 fie diferen\xc8\x9biat de psihopatie, o tulburare de personalitate adesea asociat\xc4\x83 cu violen\xc8\x9ba, lipsa de empatie \xc8\x99i comportament social manipulativ. \xc3\x8en ciuda faptului c\xc4\x83 am\xc3\xa2ndou\xc4\x83 sunt abreviate \xc3\xaen limbajul curent ca "psiho", psihoza seam\xc4\x83n\xc4\x83 destul de pu\xc8\x9bin cu caracteristicile centrale ale psihopatiei, \xc3\xaen mod particular cu privire la violen\xc8\x9b\xc4\x83, care se \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83 destul de rar \xc3\xaen psihoz\xc4\x83, \xc8\x99i percep\xc8\x9bie denaturat\xc4\x83 a realit\xc4\x83\xc8\x9bii, care se \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83 destul de rar \xc3\xaen psihopatie._NEWLINE_De asemenea, psihoza, ar trebui s\xc4\x83 fie distins\xc4\x83 de starea de delir, \xc3\xaen care, un individ psihotic, ar putea fi \xc3\xaen stare s\xc4\x83 execute anumite ac\xc8\x9biuni care necesit\xc4\x83 un nivel ridicat intelectual, dac\xc4\x83 ar avea con\xc8\x99tiin\xc8\x9ba clar\xc4\x83. \xc3\x8en ultimul r\xc3\xa2nd, ar trebui s\xc4\x83 fie distins\xc4\x83 de boala mental\xc4\x83 \xc3\xaen general. Psihoza poate fi privit\xc4\x83 ca un simptom al altor tulbur\xc4\x83ri mentale, dar, ca \xc8\x99i concept descriptiv, nu este considerat\xc4\x83 ca o boal\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaentregul sens al cuv\xc3\xa2ntului. De exemplu, persoane cu schizofrenie pot avea perioade lungi f\xc4\x83r\xc4\x83 psihoze, \xc8\x99i persoane cu tulburare bipolar\xc4\x83 \xc8\x99i depresie pot avea simptome de st\xc4\x83ri f\xc4\x83r\xc4\x83 psihoz\xc4\x83. Dimpotriv\xc4\x83, psihoza poate avea loc la persoane f\xc4\x83r\xc4\x83 boli mentale cronice, ca rezultat la o reac\xc8\x9bie advers\xc4\x83 la droguri sau stres extrem.\n_START_SECTION_\nCauze\n_START_PARAGRAPH_\nPsihoza poate fi o caracteristic\xc4\x83 a mai multor boli, adesea atunci c\xc3\xa2nd creierul sau sistemul nervos este afectat direct. Totu\xc8\x99i, faptul c\xc4\x83 psihoza poate ap\xc4\x83rea ocazional \xc3\xaen paralel cu ni\xc8\x99te maladii (incluz\xc3\xa2nd boli cum ar fi gripa sau oreionul, de exemplu) sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 o varietate de factori de stres ai sistemului nervos pot duce la o reac\xc8\x9bie psihotic\xc4\x83. Psihoza rezultat\xc4\x83 din condi\xc8\x9bii non-psihiatrice este uneori cunoscut\xc4\x83 drept \xe2\x80\x9epsihoz\xc4\x83 secundar\xc4\x83\xe2\x80\x9d. Mecanismele prin care aceasta se \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83 nu sunt \xc3\xaenc\xc4\x83 clare, dar non-specificitatea psihozei i-a f\xc4\x83cut pe Tsuang \xc8\x99i pe colegii s\xc4\x83i s\xc4\x83 argumenteze c\xc4\x83 \xe2\x80\x9epsihoza este \'febra\' tulbur\xc4\x83rii mentale \xe2\x80\x94 un indicator serios dar nonspecific.\xe2\x80\x9d Condi\xc8\x9biile non-psihiatrice care sunt \xc3\xaen mod special legate de psihoz\xc4\x83 includ tumoarea cerebral\xc4\x83, demen\xc8\x9ba \xe2\x80\x9cLewy bodies\xe2\x80\x9d, hipoglicemia, intoxica\xc8\x9biile, scleroza multipl\xc4\x83, Systemic Lupus Erythematosus, sarcoidoza, oreionul, SIDA, malaria \xc8\x99i lepra._NEWLINE_Stresul psihologic este de asemenea cunoscut drept un declan\xc8\x99ator al st\xc4\x83rilor psihotice. At\xc3\xa2t amintirea unor incidente traumatice experimentate pe toat\xc4\x83 durata vie\xc8\x9bii, c\xc3\xa2t \xc8\x99i experien\xc8\x9ba recent\xc4\x83 a unui eveniment stresant, pot contribui la dezvoltarea unei psihoze. Psihozele de scurt\xc4\x83 durat\xc4\x83 declan\xc8\x99ate de stres sunt cunoscute drept \xe2\x80\x9epsihoze reactive scurte\xe2\x80\x9d, a\xc8\x99a c\xc4\x83 pacien\xc8\x9bii \xc3\xae\xc8\x99i pot reveni \xc3\xaen mod spontan la func\xc8\x9bionarea normal\xc4\x83 \xc3\xaen mai pu\xc8\x9bin de dou\xc4\x83 s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni. \xc3\x8en unele cazuri rare, indivizii pot r\xc4\x83m\xc3\xa2ne \xc3\xaentr-o stare avansat\xc4\x83 de psihoz\xc4\x83 pentru mai mul\xc8\x9bi ani, sau pot s\xc4\x83 aib\xc4\x83 simptome psihotice atenuate (cum ar fi halucina\xc8\x9bii de intensitate sc\xc4\x83zut\xc4\x83) prezente tot timpul._NEWLINE_Intoxica\xc8\x9bia cu droguri, care are efecte depresante generale asupra sistemului nervos central (\xc3\xaen special alcool \xc8\x99i barbiturice) tinde s\xc4\x83 nu cauzeze psihoze \xc3\xaen timpul folosirii, \xc8\x99i pot de fapt s\xc4\x83 mic\xc8\x99oreze sau s\xc4\x83 scad\xc4\x83 impactul simptomelor la unii oameni. Totu\xc8\x99i, stoparea consumului de alcool \xc8\x99i barbiturice poate fi periculoas\xc4\x83, conduc\xc3\xa2nd la psihoze sau delir \xc8\x99i la alte, poten\xc8\x9bial letale, efecte ale stop\xc4\x83rii._NEWLINE_Deprivarea de somn poate fi legat\xc4\x83 de psihoz\xc4\x83, de\xc8\x99i sunt pu\xc8\x9bine dovezi care sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 este un factor de risc major la majoritatea oamenilor. Unii oameni tr\xc4\x83iesc halucina\xc8\x9bii hipnagogice sau hipnopompice, unde tr\xc4\x83irile senzoriale neobi\xc8\x99nuite sau g\xc3\xa2ndurile apar \xc3\xaen timpul trezirii sau \xc3\xaen timpul adormirii. Totu\xc8\x99i, acestea sunt fenomene normale ale somnului, \xc8\x99i nu sunt considerate semne ale psihozelor.\n_START_SECTION_\nSemne \xc8\x99i simptome\n_START_PARAGRAPH_\nUn episod psihotic poate fi \xc3\xaen mod semnificativ afectat de c\xc4\x83tre starea sufleteasc\xc4\x83. De exemplu, oamenii care tr\xc4\x83iesc un episod psihotic \xc3\xaen contextul unei depresii pot \xc3\xaencerca manii persecutorii sau de auto-\xc3\xaenvinov\xc4\x83\xc8\x9bire sau halucina\xc8\x9bii, \xc3\xaen timp ce oamenii care tr\xc4\x83iesc un episod psihotic \xc3\xaen contextul unei manii \xc3\xae\xc8\x99i pot forma grandomanii sau pot avea experien\xc8\x9be de semnifica\xc8\x9bie ad\xc3\xa2nc\xc4\x83 religioas\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nHalucina\xc8\x9bii\n_START_PARAGRAPH_\nHalucina\xc8\x9biile sunt definite ca percep\xc8\x9bii senzoriale \xc3\xaen absen\xc8\x9ba unor stimuli externi. Se difer\xc4\x83 de iluzii, sau distorsiuni perceptuale, care sunt percep\xc8\x9bii eronate ale stimulilor externi. Halucina\xc8\x9biile pot avea loc \xc3\xaen oricare dintre cele 5 sim\xc8\x9buri \xc8\x99i pot lua aproape orice form\xc4\x83, de la senza\xc8\x9bii simple (cum ar fi lumini, culori, gusturi, mirosuri) la experien\xc8\x9be mai \xc3\xaensemnate cum ar fi vederea \xc8\x99i interac\xc8\x9biunea cu animale \xc8\x99i oameni, auzirea unor voci \xc8\x99i senza\xc8\x9bii tactile complexe.\n_START_SECTION_\nIluzii \xc8\x99i paranoia\n_START_PARAGRAPH_\nPsihoza poate implica credin\xc8\x9be iluzorii sau paranoide. Karl Jaspers a clasificat iluziile psihotice \xc3\xaen tipuri primare \xc8\x99i secundare. Iluziile primare sunt definite ca ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd pe nea\xc8\x99teptate \xc8\x99i nefiind comprehensibile \xc3\xaen termeni de procese mentale normale, pe c\xc3\xa2nd iluziile secundare pot fi \xc3\xaen\xc8\x9belese ca fiind influen\xc8\x9bate de c\xc4\x83tre fondul persoanei sau al situa\xc8\x9biei curente (ex. discriminare etnic\xc4\x83 or sexual\xc4\x83, credin\xc8\x9be religioase, credin\xc8\x9be supersti\xc8\x9bioase).\n_START_SECTION_\nTulbur\xc4\x83ri de g\xc3\xa2ndire\n_START_PARAGRAPH_\nTulbur\xc4\x83rile de g\xc3\xa2ndire formale descriu un deranjament general al g\xc3\xa2ndurilor con\xc8\x99tiente \xc8\x99i sunt clasificate \xc3\xaen func\xc8\x9bie de efectele pe care le au asupra vorbirii \xc8\x99i a scrisului. Persoanele afectate pot ar\xc4\x83ta presiune \xc3\xaen dialog (vorbire ne\xc3\xaencetat\xc4\x83 \xc8\x99i rapid\xc4\x83), zbor sau deraiere a ideilor (terminarea subiectului la jum\xc4\x83tatea lui sau inadecvat), blocare a g\xc3\xa2ndirii sau pot construi uneori rime sau calambururi.\n_START_SECTION_\nAnosognozie\n_START_PARAGRAPH_\nO caracteristic\xc4\x83 important\xc4\x83 \xc8\x99i enigmatic\xc4\x83 a psihozei este anosognozia . Chiar \xc8\x99i \xc3\xaen cazul unei psihoze acute, suferinzii pot fi complet incon\xc8\x99tien\xc8\x9bi c\xc4\x83 halucina\xc8\x9biile lor vivide \xc8\x99i iluziile lor imposibile sunt de fapt nereale. Totu\xc8\x99i, acest lucru nu este absolut; acest simptom poate varia \xc3\xaen func\xc8\x9bie de indivizi \xc8\x99i \xc3\xaen func\xc8\x9bie de durata episodului psihotic.\n_START_SECTION_\nTratament\n_START_PARAGRAPH_\nTratamentul psihozei depinde adeseori de asocierea cu diagnoza care se crede c\xc4\x83 e prezent\xc4\x83 (cum ar fi schizofrenia sau tulburarea bipolar\xc4\x83). Totu\xc8\x99i, tratamentul principal pentru simptomele psihotice este de obicei medicamenta\xc8\x9bia antipsihotic\xc4\x83, \xc8\x99i \xc3\xaen unele cazuri spitalizarea. S-a dovedit c\xc4\x83 terapia cognitiv\xc4\x83 comportamental\xc4\x83 \xc8\x99i terapia familial\xc4\x83 pot fi efective \xc3\xaen managementul simptomelor psihotice. Atunci c\xc3\xa2nd alte tratamente pentru psihoz\xc4\x83 sunt neeficiente, terapia electroconvulsiv\xc4\x83 (ECT) (sau tratamentul cu \xc8\x99ocuri) este utilizat\xc4\x83 uneori pentru a u\xc8\x99ura simptomele generale ale psihozei, cum ar fi depresia sau schizofrenia. Exist\xc4\x83 de asemenea cercet\xc4\x83ri \xc3\xaen desf\xc4\x83\xc8\x99urare care sugereaz\xc4\x83 c\xc4\x83 terapia asistat\xc4\x83 de animale poate contribui la \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9birea general\xc4\x83 a st\xc4\x83rii pacien\xc8\x9bilor schizofrenici.\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\nCuv\xc3\xa2ntul psihoz\xc4\x83 a fost folosit pentru prima dat\xc4\x83 de Ernst von Feuchtersleben, \xc3\xaen anul 1845, ca o alternativ\xc4\x83 pentru demen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i manie, av\xc3\xa2nd r\xc4\x83d\xc4\x83cinile de la cuv\xc3\xa2ntul psyche (\xe2\x80\x9eminte\xe2\x80\x9d) \xc8\x99i -osis (\xe2\x80\x9econdi\xc8\x9bie anormal\xc4\x83\xe2\x80\x9d sau \xe2\x80\x9eboal\xc4\x83\xe2\x80\x9d). Termenul a fost folosit pentru a se distinge tulbur\xc4\x83rile care se credeau a fi ale min\xc8\x9bii, fiind opus nevrozei, despre care se credea c\xc4\x83 provine dintr-o afec\xc8\x9biune a sistemului nervos._NEWLINE_Diviziunea psihozelor majore \xc3\xaen psihoz\xc4\x83 maniaco-depresiv\xc4\x83 (numit\xc4\x83 acum \xe2\x80\x9etulburare bipolar\xc4\x83\xe2\x80\x9d) \xc8\x99i demen\xc8\x9b\xc4\x83 praecox (numit\xc4\x83 acum schizofrenie) a fost f\xc4\x83cut\xc4\x83 de Emil Kraepelin. El a \xc3\xaencercat s\xc4\x83 creeze o sintez\xc4\x83 a variatelor tulbur\xc4\x83ri mentale identificate \xc3\xaen secolul al XIX-lea de c\xc4\x83tre psihiatrii acelor vremuri, prin gruparea \xc3\xaempreun\xc4\x83 a afec\xc8\x9biunilor, baz\xc3\xa2ndu-se pe clasificarea simptomelor comune. Kraepelin a folosit termenul de \xe2\x80\x9epsihoz\xc4\x83 maniaco-depresiv\xc4\x83\xe2\x80\x9d pentru a descrie \xc3\xaentregul spectru al tulbur\xc4\x83rilor de st\xc4\x83ri suflete\xc8\x99ti, \xc3\xaentr-un sens mult mai larg dec\xc3\xa2t este folosit \xc3\xaen ziua de azi. \xc3\x8en clasificarea lui Kraepelin, acesta ar include depresia clinic\xc4\x83 \'unipolar\xc4\x83\', ca \xc8\x99i tulburarea bipolar\xc4\x83 \xc8\x99i alte tulbur\xc4\x83ri de dispozi\xc8\x9bie, cum ar fi ciclotimia. Acestea sunt caracterizate de probleme cu controlul dispozi\xc8\x9biei \xc8\x99i de faptul c\xc4\x83 episoadele psihotice apar asociate cu tulbur\xc4\x83ri de stare, iar pacien\xc8\x9bii vor avea perioade frecvente de func\xc8\x9bionare normal\xc4\x83 \xc3\xaentre episoadele psihotice, chiar \xc8\x99i f\xc4\x83r\xc4\x83 medicamenta\xc8\x9bie. Schizofrenia se caracterizeaz\xc4\x83 prin episoade psihotice care par s\xc4\x83 nu aib\xc4\x83 nici o leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu tulbur\xc4\x83rile de stare, \xc8\x99i majoritatea pacien\xc8\x9bilor non-medicamenta\xc8\x9bi vor ar\xc4\x83ta semne de nelini\xc8\x99te \xc3\xaentre episoadele psihotice.'