b'\n_START_ARTICLE_\nIdealism transcendental\n_START_PARAGRAPH_\nIdealismul transcendental este un termen aplicat \xc3\xaen epistemologie de c\xc4\x83tre filozoful de origine german\xc4\x83 Immanuel Kant, care sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 sinele uman sau egoul transcendental construie\xc8\x99te cunoa\xc8\x99terea din dou\xc4\x83 elemente: intui\xc8\x9bii empirice (experien\xc8\x9be senzoriale) \xc8\x99i concepte ale intelectului, numite \xc8\x99i categorii. Idealismul kantian este \xc3\xaen opozi\xc8\x9bie cu alte dou\xc4\x83 teorii filozofice - idealismul problematic cartezian centrat pe ideea c\xc4\x83 existen\xc8\x9ba materiei poate fi pus\xc4\x83 la \xc3\xaendoial\xc4\x83, respectiv idealismul berkeleyan, care arat\xc4\x83 c\xc4\x83 lucrurile materiale nu constau dec\xc3\xa2t din idei, aflate fie \xc3\xaen spiritul lui Dumnezeu, fie \xc3\xaen spiritele agen\xc8\x9bilor con\xc8\x99tien\xc8\x9bi pe care el i-a creat. Kant consider\xc4\x83 c\xc4\x83 ideile, materia brut\xc4\x83 a cunoa\xc8\x99terii, exist\xc4\x83 oarecum independent de mintea uman\xc4\x83; iar ele ca lucruri-\xc3\xaen-sine trebuie s\xc4\x83 r\xc4\x83m\xc3\xa2n\xc4\x83 ve\xc8\x99nic imposibil de cunoscut. Idealismul transcendental a r\xc4\x83mas o mi\xc8\x99care semnificativ\xc4\x83 \xc3\xaen filozofie, d\xc3\xa2nd mai t\xc3\xa2rziu na\xc8\x99tere unor curente de influen\xc8\x9b\xc4\x83 kantian\xc4\x83, respectiv neokantianismului.\n_START_SECTION_\nOrigini\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i a influen\xc8\x9bat dramatic cursul filozofiei germane, interpretarea acestui concept a fost subiectul unor dezbateri \xc3\xaentre filozofii secolului XX. Kant l-a descris pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen Critica Ra\xc8\x9biunii Pure \xc8\x99i l-a modificat astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t s\xc4\x83 nu fie identificat cu realismul sau idealismul, \xc3\xaens\xc4\x83 filozofii n-au g\xc4\x83sit elemente suficiente care s\xc4\x83 disting\xc4\x83 mi\xc8\x99carea kantian\xc4\x83 de restul pozi\xc8\x9biilor. Idealismul transcendental a fost eticheta adoptat\xc4\x83 filozofii post-kantieni precum Fichte, Schelling, Schopenhauer, \xc8\x99i Husserl \xc3\xaen secolul XX.\n_START_SECTION_\nSchopenhauer\n_START_PARAGRAPH_\nPentru scurt timp, Schopenhauer a descris idealismul transcendental drept distinc\xc8\x9bia dintre fenomen \xc8\x99i lucru-\xc3\xaen-sine, \xc8\x99i a recunoscut c\xc4\x83 doar fenomenul ne este accesibil nou\xc4\x83 deoarece \xe2\x80\x9ecunoa\xc8\x99tem lucrurile doar a\xc8\x99a cum ne apar\xe2\x80\x9d._NEWLINE_\xe2\x80\x9eTranscendental\xc4\x83 este filozofia prin care con\xc8\x99tientiz\xc4\x83m faptul c\xc4\x83 legile esen\xc8\x9biale ale lumii \xc3\xae\xc8\x99i au originea \xc3\xaen creierul nostru \xc8\x99i anume a priori. Este numit\xc4\x83 transcendental\xc4\x83 pentru c\xc4\x83 dep\xc4\x83\xc8\x99e\xc8\x99te grani\xc8\x9bele acelei origini fantasmagorice. Astfel, dup\xc4\x83 cum am spus, doar Critica Ra\xc8\x9biunii Pure \xc8\x99i \xc3\xaen genere filozofia critic\xc4\x83 poate fi transcendental\xc4\x83\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nRealismul\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en opozi\xc8\x9bie cu idealismul transcendental kantian g\xc4\x83sim doctrina realismului a c\xc4\x83rui punct de vedere este acela c\xc4\x83 lumea poate fi cunoscut\xc4\x83 a\xc8\x99a cum este, f\xc4\x83r\xc4\x83 s\xc4\x83 existe o a\xc8\x99a-zis\xc4\x83 aparen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i necesitatea unei metode speciale prin intermediul c\xc4\x83reia s\xc4\x83 cuno\xc8\x99ti lumea exterioar\xc4\x83. Aceast\xc4\x83 mi\xc8\x99care a fost \xc3\xaentemeiat\xc4\x83 de filozofi precum Bertrand Russell, G. E. Moore, Ralph Barton Perry \xc8\x99i Henry Babcock Veatch. Realismul sus\xc8\x9bine, \xc3\xaen contrast cu idealismul - dar nu neap\xc4\x83rat cu cel transcendental - c\xc4\x83 lucrurile sunt a\xc8\x99a cum le percepem, independente de mintea subiectului.'