b'\n_START_ARTICLE_\nDialecte grece\xc8\x99ti\n_START_PARAGRAPH_\nLimba greac\xc4\x83 veche, \xc3\xaen antichitatea clasic\xc4\x83, \xc3\xaenainte de dezvoltarea limbii Koin\xc3\xa9 ca lingua franca a elenismului, era \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen mai multe dialecte. La fel, limba greac\xc4\x83 modern\xc4\x83 este \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen mai multe dialecte, majoritatea derivate din Koin\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nAutori importan\xc8\x9bi\n_START_PARAGRAPH_\nAutori importan\xc8\x9bi, care au scris \xc3\xaen dialecte individuale, sunt Tucidide pentru atic\xc4\x83, Herodot \xc8\x99i Arhiloc din Paros pentru ionic\xc4\x83, Alcman \xc8\x99i Ibycus din Rhegium pentru doric\xc4\x83, Sappho \xc8\x99i Alceus pentru eolic\xc4\x83 (lesbian\xc4\x83), Corinna din Tanagra pentru boiotic. Thesalicul \xc8\x99i arcado-cipriotul nu au fost niciodat\xc4\x83 dialecte literare \xc8\x99i sunt cunoscute doar din inscrip\xc8\x9bii \xc8\x99i, \xc3\xaentr-o oarecare m\xc4\x83sur\xc4\x83, din parodiile comice ale lui Aristofan. Greaca epic\xc4\x83 este o combina\xc8\x9bie dintre cea eolic\xc4\x83, doric\xc4\x83 \xc8\x99i atic-ionic\xc4\x83, potrivit lui Dion Hrisostom; \xc3\xaens\xc4\x83, elementele "dorice" nu sunt, de fapt, dorice, ci, mai cur\xc3\xa2nd, arhaisme eolice.\n_START_SECTION_\nSchimb\xc4\x83ri fonetice, care au condus la dialectizare\n_START_PARAGRAPH_\nDialectele greac\xc4\x83i vechi erau, \xc3\xaen principal, fonemice \xc8\x99i vocalice; adic\xc4\x83, dialectele erau recunoscute, \xc3\xaen special, prin diferen\xc8\x9bele lor vocalice. Aceste diferen\xc8\x9be au ap\xc4\x83rut ca rezultat al pierderii lui s intervocalic \xc8\x99i pierderii lui i \xc8\x99i w din protogreac\xc4\x83. O astfel de pierdere a adus dou\xc4\x83 foneme vocalice \xc3\xaen juxtapunere, situa\xc8\x9bie numit\xc4\x83, deseori, "ciocnire vocalic\xc4\x83". Pentru motive necunoscute, vorbitorii de greac\xc4\x83 priveau dou\xc4\x83 vocale consecutive ca fiind necorespunz\xc4\x83toare \xc8\x99i, \xc3\xaen timp, au schimbat pronun\xc8\x9bia pentru a le evita. Modul \xc3\xaen care s-au f\xc4\x83cut aceste schimb\xc4\x83ri a determinat dialectul._NEWLINE_De exemplu, cuv\xc3\xa2ntul pentru zeul m\xc4\x83rii (indiferent de cultura \xc8\x99i limba de unde provine) a fost, \xc3\xaentr-o form\xc4\x83 preistoric\xc4\x83, Poseid\xc4\x81w\xc5\x8dn, la genitiv Poseid\xc4\x81wonos, la dativ Poseid\xc4\x81woni, etc. Pierderea lui w intervocalic a dat Poseid\xc4\x81\xc5\x8dn, g\xc4\x83sit in micenian\xc4\x83 \xc8\x99i greaca epic\xc4\x83. Ionicul a schimbat a \xc3\xaen e: Poseide\xc5\x8dn, \xc3\xaen timp ce aticul a contras cuv\xc3\xa2ntul la Poseid\xc5\x8dn. La alte dialecte: corintineanul Poted\xc4\x81woni, a devenit Poted\xc4\x81ni \xc8\x99i Poted\xc4\x81n; boioticul Poteid\xc4\x81oni; \xc3\xaen cretan\xc4\x83, rhodian\xc4\x83 \xc8\x99i delfic\xc4\x83, Poteid\xc4\x81n; \xc3\xaen lesbian\xc4\x83, Poseid\xc4\x81n; \xc3\xaen arcadian\xc4\x83, Posoid\xc4\x81nos; \xc3\xaen laconian\xc4\x83, Pohoid\xc4\x81n. Din aceste dialecte, poate fi u\xc8\x99or v\xc4\x83zut c\xc4\x83 aceste izoglose nu urmeaz\xc4\x83 deloc o structur\xc4\x83 nodal\xc4\x83._NEWLINE_Obiectul incon\xc8\x99tient al acestor schimb\xc4\x83ri pare a fi, \xc3\xaen principal, crearea unui fonem din dou\xc4\x83, proces numit contrac\xc8\x9bie dac\xc4\x83 se ajunge la un al treilea fonem, sau hyphaeresis (\xe2\x80\x9ea \xc3\xaendep\xc4\x83rta\xe2\x80\x9d) dac\xc4\x83 un fonem este \xc3\xaendep\xc4\x83rtat, p\xc4\x83str\xc3\xa2ndu-l pe cel\xc4\x83lalt. Uneori, cele dou\xc4\x83 foneme sunt p\xc4\x83strate, sau p\xc4\x83strate \xc8\x99i modificate, ca \xc3\xaen ionicul Poseide\xc5\x8dn._NEWLINE_Un alt principiu al dialectiz\xc4\x83rii vocalice urm\xc4\x83re\xc8\x99te seria de apofonii sau grade vocalice indo-europene. Indo-europeana putea s\xc4\x83 interschimbe e (gradul e) cu o (gradul o) sau s\xc4\x83 nu foloseasc\xc4\x83 nici unul (gradul zero). Asem\xc4\x83n\xc4\x83tor, greaca a mo\xc8\x99tenit seria (de exemplu) ei, oi, i, care sunt e-, o- \xc8\x99i gradul zero al diftongului. Ele puteau s\xc4\x83 apar\xc4\x83 \xc3\xaen diferite forme verbale: leipo \xe2\x80\x9eeu plec\xe2\x80\x9d, leloipa \xe2\x80\x9eeu plecasem\xe2\x80\x9d, elipon \xe2\x80\x9eeu am plecat\xe2\x80\x9d, sau ca baz\xc4\x83 a dialectiz\xc4\x83rii: aticul deiknumi \xe2\x80\x9eeu ar\xc4\x83t\xe2\x80\x9d \xc8\x99i cretanul diknumi.'