b'\n_START_ARTICLE_\nMun\xc8\x9bii Bucegi\n_START_SECTION_\nEtimologie\n_START_PARAGRAPH_\nUnele denumiri toponimice \xc3\xaent\xc3\xa2lnite \xc3\xaen ace\xc8\x99ti mun\xc8\x9bi ridic\xc4\x83 interesante probleme de filologie. Numele de Bucegi are o form\xc4\x83 arhaic\xc4\x83 de Buceci. Forma Buceci este identic\xc4\x83 cu a antroponimicului Buc\xc8\x99a sau c\xc4\x83 numirea ar fi o variant\xc4\x83 a lui Bugeac "un complex de mai multi mu\xc8\x99chi care formeaz\xc4\x83 un covor verde si moale". \xc3\x8en actul ctitoricesc din 1695 al M\xc4\x83n\xc4\x83stirii Sinaia, se spune c\xc4\x83 m\xc4\x83n\xc4\x83stirea a fost ridicat\xc4\x83 "la pustie sub muntele Buceciul". Numele de Buceci \xc3\xaen loc de Bucegi mai este dat masivului, \xc3\xaen zilele noastre, de c\xc4\x83tre unii b\xc4\x83tr\xc3\xa2ni din Branul de Sus. Oamenii de pe versantul nordic, estic \xc8\x99i cei din partea de miaz\xc4\x83zi a mun\xc8\x9bilor, ca \xc8\x99i locuitorii Branului de Jos, \xc3\xaei numesc cu to\xc8\x9bi \xc3\xaen zilele noastre Bucegi. Lingvi\xc8\x99tii spun ca huceagul sau buceagul este un p\xc4\x83duri\xc8\x99 des \xc8\x99i jos, ori covorul de mu\xc8\x99chi verde \xc8\x99i moale, sau chiar p\xc4\x83m\xc3\xa2ntul pustiu, lipsit de p\xc4\x83duri, doar cu buruieni \xc8\x99i ierb\xc4\x83rie. Localit\xc4\x83\xc8\x9bi cu numele Bugeac sau Buceag existau in jude\xc8\x9bele Constan\xc8\x9ba, Ialomi\xc8\x9ba \xc8\x99i Teleorman, Bugeacul istoric din Basarabia, teritoriu apar\xc8\x9bin\xc3\xa2nd regatului dacic al lui Burebista. Poate c\xc4\x83 tufele joase de jnepeni, numite \xc8\x99i buceag, au dat numele Bucegilor. Lingvistul Sextil Pu\xc8\x99cariu sus\xc8\x9bine chiar c\xc4\x83 Buc\xc8\x99oiul, unul din bra\xc8\x9bele stelei de mun\xc8\x9bi ce se int\xc3\xa2lnesc \xc3\xaen v\xc3\xa2rful Omu, \xc3\xae\xc8\x99i are numele derivat de la Buc, Bucur (nume autentic dacic), tot a\xc8\x99a cum \xc8\x99i Buceci, Bugeci, se deriv\xc4\x83 de la Buc cu acelasi sufix ca \xc3\xaen M\xc4\x83neciu sau Moeciu.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nClima se caracterizeaz\xc4\x83 prin temperaturi medii de 2-6\xc2\xb0 Celsius \xc8\x99i 0-2\xc2\xb0 Celsius la peste 1800 m altitudine, precipita\xc8\x9bii abundente de 800\xe2\x80\x931200\xc2\xa0mm/an \xc8\x99i v\xc3\xa2nturi puternice. Pe platoul Bucegi se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te climatul alpin cu temperaturi medii anuale sub 2\xc2\xb0 Celsius, precipita\xc8\x9bii pu\xc8\x9bine \xc8\x99i v\xc3\xa2nturi foarte puternice. \xc3\x8en Bucegi, ca pe orice alt munte, vremea se poate schimba foarte repede, exist\xc3\xa2nd chiar zile \xc3\xaen care cel pu\xc8\x9bin trei anotimpuri sunt prezente \xc3\xaen timp relativ scurt. Num\xc4\x83rul mediu de zile de iarn\xc4\x83, cu temperaturi mai mici de 0\xc2\xb0 Celsius, este de 47 zile/an, iar num\xc4\x83rul mediu de zile cu temperaturi peste 25\xc2\xb0 Celsius, este de aproximativ 16 zile/an.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nToate studiile botanice efectuate \xc3\xaen zona masivului Bucegi, au reflectat bog\xc4\x83\xc8\x9bia \xc8\x99i varietatea de specii \xc8\x99i familii reprezentate, specific\xc4\x83 at\xc3\xa2t p\xc4\x83durilor de conifere \xc8\x99i foioase c\xc3\xa2t \xc8\x99i paji\xc8\x99tilor alpine, sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd necesitatea protej\xc4\x83rii \xc8\x99i ocrotirii acestui complex de forme, asocia\xc8\x9bii \xc8\x99i peisaje. \xc3\x8en 1935, o parte din masiv este inclus \xc3\xaen lista ariilor protejate din Rom\xc3\xa2nia, cu statut de Parc Na\xc8\x9bional. La acesta se adaug\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 doua rezerva\xc8\x9bii din bazinul Ialomitei \xc8\x99i c\xc3\xa2teva puncte fosilifere din sud.\n_START_SECTION_\nZonarea florei\n_START_PARAGRAPH_\nTeritoriul Parcului Na\xc8\x9bional Bucegi include trei etaje de vegeta\xc8\x9bie._NEWLINE_1. Etajul montan superior ( Platoul Bucegilor ) - reprezentat pe versantul prahovean al masivului numai \xc3\xaen por\xc8\x9biunea dintre Sinaia \xc8\x99i Valea Morarului. Asocia\xc8\x9bia dominant\xc4\x83 aici este f\xc4\x83getul cu brad specific Carpa\xc8\x9bilor Orientali \xc8\x99i Meridionali (p\xc3\xa2n\xc4\x83 la valea Oltului), cu \xc3\xaentreaga sa compozi\xc8\x9bie floristic\xc4\x83. P\xc4\x83tura ierbacee cuprinde elemente carpatice, cum sunt: col\xc8\x9bisorul, vulturica, odoleanul, t\xc4\x83t\xc4\x83neasa, mierea ursului, piciorul coco\xc8\x99ului, floarea pa\xc8\x99tilor. Cu totul remarcabil este arboretul secular de brad de la Sinaia (l\xc3\xa2ng\xc4\x83 castelul Pele\xc8\x99), care mai cuprinde \xc3\xaenc\xc4\x83 arbori monumentali de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 50 m \xc3\xaenal\xc8\x9bime \xc8\x99i diametre considerabile. De asemenea, unul dintre cele mai frumoase arborete pure de brad din Bucegi, de\xc8\x99i mai t\xc3\xaen\xc4\x83r, se g\xc4\x83se\xc8\x99te deasupra localit\xc4\x83\xc8\x9bii Poiana \xc8\x9aapului, pe drumul spre cascada Urlatoarea. \xc3\x8entre speciile cu r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndire sporadic\xc4\x83 \xc3\xaen Carpa\xc8\x9bi \xc8\x99i caracteristice acestui etaj de vegeta\xc8\x9bie men\xc8\x9bion\xc4\x83m \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd tisa , care se afl\xc4\x83 \xc3\xaen exemplare izolate sau \xc3\xaen p\xc3\xa2lcuri \xc3\xaen c\xc3\xa2teva sta\xc8\x9biuni, \xc8\x99i anume la\xc2\xa0:st\xc3\xa2ncile Sf. Ana (2 exemplare); valea Pele\xc8\x99ului; sub st\xc3\xa2ncile de sub Poiana St\xc3\xa2nci, la 1050 m, \xc8\x99i deasupra carierei de piatra Piatra Ars\xc4\x83; pe Jepii Mici; pe valea Comorilor, la circa 1250 m; pe Caraiman, \xc3\xaen v\xc3\xa2lcelul Sp\xc4\x83lat de sub col\xc8\x9bul Pic\xc4\x83tura, la 1280 m altitudine (circa 10 exemplare). O alt\xc4\x83 raritate \xc3\xaen cuprinsul masivului este salba moale, care se afl\xc4\x83 numai \xc3\xaen cuprinsul acestei rezerva\xc8\x9bii, \xc3\xaen apropiere de st\xc3\xa2ncile Sf. Ana, \xc3\xaen p\xc4\x83durea Jepii Mari \xc8\x99i pe valea Urlatoarea Mic\xc4\x83 din Jepii Mici. Datorit\xc4\x83 pozi\xc8\x9biei lor ad\xc4\x83postite \xc8\x99i calcarelor titonice (g\xc4\x83lbui), st\xc3\xa2ncile Sf. Ana de deasupra Sinaiei au favorizat men\xc8\x9binerea unor elemente rare ca liliacul, iedera alb\xc4\x83 prezente la o altitudine excep\xc8\x9bional\xc4\x83 a unor specii lemnoase proprii regiunilor inferioare: prunul, lemnul, alunul, frasinul. \xc3\x8en lumea p\xc3\xa2raielor \xc8\x99i \xc3\xaen cheile acestora se afla o vegeta\xc8\x9bie foarte bogat\xc4\x83. Dintre numeroasele specii, majoritatea de statur\xc4\x83 \xc3\xaenalt\xc4\x83 men\xc8\x9bion\xc4\x83m: l\xc4\x83ptucul oii, lopa\xc8\x9beana, \xc8\x99olandul, magul, piciorul coco\xc8\x99ului, iarba ciutei, ciulinul. Vegeta\xc8\x9bia lichenologic\xc4\x83 saxicol\xc4\x83 din etajul montan superior este foarte variat\xc4\x83 \xc3\xaen raport cu lumina, pozi\xc8\x9bia \xc8\x99i gradul de umiditate. Pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 cele mai r\xc4\x83spandite specii, cum ar fi: ochii \xc8\x99oarecelui, odoleanul, p\xc4\x83iu\xc8\x99ul, feriga de piatr\xc4\x83, tr\xc4\x83snicul, exist\xc4\x83 unele endemisme carpatice: mic\xc8\x99andra de munte, ca \xc8\x99i unele specii rare. Dintre speciile de licheni prezente \xc3\xaen masivul Bucegi enumer\xc4\x83m reprezentan\xc8\x9bi din clasa Ascolichenes, ordinul Discolichenes._NEWLINE_2. Etajul alpin. Dintre arboretele remarcabile din acest etaj trebuie men\xc8\x9bionat arboretul de pe Br\xc3\xa2ul Furnicii, care cuprinde o serie de exemplare monumentale unice pe tot cuprinsul masivului; arboretul de larice cu cimbru de pe Br\xc3\xa2na Mare a Jepilor, valea Jepilor Mari, la 1750 m altitudine, arboretele de larice de pe versan\xc8\x9bii nordici ai Jepilor Mici, precum \xc8\x99i rarit\xc4\x83\xc8\x9bi de larice, de pe flancurile \xc3\xaensorite ale v\xc4\x83ilor Seaca Jepilor \xc8\x99i Seaca Caraimanului. Vegeta\xc8\x9bia paji\xc8\x99tilor de o deosebit\xc4\x83 bog\xc4\x83\xc8\x9bie, prezint\xc4\x83 un caracter mixt, cuprinz\xc3\xa2nd at\xc3\xa2t elementele silvicole montane c\xc3\xa2t \xc8\x99i specii pe care le g\xc4\x83sim \xc8\x99i \xc3\xaen etajul alpin inferior. Dintre specii mai deosebite amintim: crinul de p\xc4\x83dure, coada coco\xc8\x99ului, m\xc4\x83cri\xc8\x99ul, iarba moale, mili\xc8\x9biana, omagul, nopticoasa, col\xc8\x9bunul doamnei, tulichina, \xc8\x99tevia - endemism carpatic, ciubo\xc8\x9bica cucului, gen\xc8\x9biana - endemism carpato-balcanic, iarba ciutei, margareta, cruciuli\xc8\x9ba._NEWLINE_3. Etajul alpin inferior. Tuf\xc4\x83ri\xc8\x99urile de jnepeni, caracteristice pentru acest etaj, sunt foarte r\xc4\x83spandite mai ales pe versan\xc8\x9bii nordici ai abrupturilor dinspre valea Prahovei \xc8\x99i dinspre Bran. De asemenea, rezerva\xc8\x9bia cuprinde \xc8\x99i o bun\xc4\x83 parte din jnepeni\xc8\x99urile de pe platoul mun\xc8\x9bilor Piatra Ars\xc4\x83, Jepii Mari \xc8\x99i Jepii Mici. Jnepeni\xc8\x99urile ascund uneori una dintre rarele specii de arbu\xc8\x99ti de la noi, \xc8\x99i anume Lonicera coerulea. Aceasta a fost g\xc4\x83sit\xc4\x83 pe versantul nordic al Jepilor Mici, pe Br\xc3\xa2na Mare a Co\xc8\x99tilei, l\xc3\xa2ng\xc4\x83 firul v\xc4\x83ii Albe, pe valea Gaura \xc8\x99i muntele Grohoti\xc8\x99u, toate aceste zone fiind cuprinse \xc3\xaen cadrul rezerva\xc8\x9biei. Dar cel mai de seam\xc4\x83 reprezentant al florei lemnoase din acest etaj este z\xc3\xa2mbrul (Pinus cembra), singura specie arborescent\xc4\x83 care se ridic\xc4\x83 \xc3\xaen zona alpin\xc4\x83 \xc8\x99i care reprezint\xc4\x83 un relict cu r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndire limitat\xc4\x83 la noi. \xc3\x8en cadrul rezerva\xc8\x9biei principale, Pinus cembra se afl\xc4\x83 \xc3\xaen dou\xc4\x83 zone importante \xc8\x99i anume: prima pe versantul nordic al Jepilor Mici, sub Br\xc3\xa2na Mare a Jepilor, la 1750 m, \xc3\xaen punctul Creasta cu Zimbri, \xc8\x99i a doua \xc3\xaen valea Gaura, printre tuf\xc4\x83ri\xc8\x99urile de jnepeni, la 1800\xe2\x80\x93 1900 m altitudine, \xc8\x99i pe muntele Gu\xc8\x9banu, \xc3\xaentre valea Gaura \xc8\x99i hornul \xc8\x9aapului; \xc3\xaen afara de acestea, se mai g\xc4\x83sesc c\xc3\xa2teva exemplare pe creasta nordic\xc4\x83 a muntelui Buc\xc8\x99oiu, deasupra v\xc4\x83ii M\xc4\x83l\xc4\x83e\xc8\x99ti, la circa 1700 m altitudine._NEWLINE_Dintre asocia\xc8\x9biile de tuf\xc4\x83ri\xc8\x99uri pitice se pot aminti: firu\xc8\x9ba, vi\xc8\x9belarul, salcia pitic\xc4\x83, cornutul, garofi\xc8\x9ba, afinul, meri\xc8\x99orul. Asocia\xc8\x9bia se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te mai ales pe versan\xc8\x9bii nordici sau vestici, unde z\xc4\x83pada se a\xc8\x99terne tot timpul iernii, dar se tope\xc8\x99te relativ repede primavara, pe soluri de tip podzol alpin. La altitudini mai mici sau pe versan\xc8\x9bi mai lumina\xc8\x9bi, mai \xc3\xaent\xc3\xa2lnim paiu\xc8\x99ul, rotunjioara. \xc3\x8en etajul alpin propriu-zis se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc cele mai interesante asocia\xc8\x9bii din tot cuprinsul Bucegilor. Aici sunt \xc3\xaentrunite majoritatea elementelor specifice masivului, precum \xc8\x99i cele mai multe endemisme \xc8\x99i rarit\xc4\x83\xc8\x9bii floristice. Remarcabil\xc4\x83 din acest punct de vedere este vegeta\xc8\x9bia ce acoper\xc4\x83 br\xc3\xa2nele, c\xc3\xa2mpurile \xc3\xaenierbate ce \xc3\xaenl\xc4\x83n\xc8\x9buie abrupturile st\xc3\xa2ncoase. Crestele ierboase \xc8\x99i br\xc3\xa2nele de pe versan\xc8\x9bii abrupti \xc8\x99i \xc3\xaensori\xc8\x9bi sunt aproape \xc3\xaen \xc3\xaentregime acoperite de asocia\xc8\x9bii de graminee, caracteristice pe soluri scheletice. Aceste specii sunt f\xc4\x83cie\xc8\x99ul, p\xc4\x83iu\xc8\x99ul \xc8\x99i feru\xc8\x9ba. Dintre speciile \xc3\xaenso\xc8\x9bitoare amintim: limba (plant\xc4\x83), ura (plant\xc4\x83), l\xc3\xa2na caprelor, garofi\xc8\x9ba - endemisme ale Carpa\xc8\x9bilor Meridionali. Se mai \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc: cinci degete, sp\xc3\xa2rceta - endemism carpatic, unghia p\xc4\x83s\xc4\x83rii, gen\xc8\x9biana, ghintura, cimbri\xc8\x99orul - endemism carpatic, v\xc3\xa2rtejul p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului, campanula, ochiul boului.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nFauna este reprezentat\xc4\x83 de mistre\xc8\x9b, iepure, lup, vulpe, urs, cerb, r\xc3\xa2s, c\xc4\x83prioar\xc4\x83, veveri\xc8\x9b\xc4\x83. Dintre p\xc4\x83s\xc4\x83ri apar aici coco\xc8\x99ul de munte, g\xc4\x83inu\xc8\x99a de alun, z\xc4\x83ganul, iar \xc3\xaen apele reci de munte se g\xc4\x83sesc pe\xc8\x99ti ca p\xc4\x83str\xc4\x83vul, cleanul \xc8\x99i mreana. \xc3\x8en zona alpin\xc4\x83 se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc acvila de munte \xc8\x99i capra neagr\xc4\x83. Al. Grotu, studiind fauna molu\xc8\x99telor \xc8\x99i gasteropodelor, a identificat \xc3\xaen Bucegi peste 100 de specii \xc8\x99i variet\xc4\x83\xc8\x9bi, dintre care multe endemisme: Daudebardia transsylvanica, Vitrea transsylvanica, Helicigona banatica, Trichia transsylvanica, Alopia canescens, Alopia nixa._NEWLINE_Fauna mamiferelor este \xc3\xaenc\xc4\x83 bine reprezentat\xc4\x83 \xc3\xaen p\xc4\x83durile de la poalele masivului, de\xc8\x99i activit\xc4\x83\xc8\x9bile economice \xc8\x99i dezvoltarea ora\xc8\x99elor sunt principalele cauze ale dispari\xc8\x9biei multor exemplare din: cerbul carpatin, c\xc4\x83prioare, mistre\xc8\x9bi, r\xc3\xa2\xc8\x99i, lupi, vulpi, veveri\xc8\x9be, p\xc3\xa2r\xc8\x99ul mare, p\xc3\xa2r\xc8\x99ul cu coada stufoas\xc4\x83, p\xc3\xa2r\xc8\x99ul de alun, \xc8\x99oarecele scurm\xc4\x83tor etc._NEWLINE_Fauna ornitologic\xc4\x83, studiat\xc4\x83 \xc3\xaen special de I. C\xc4\x83tuneanu, este reprezentat\xc4\x83 prin: coco\xc8\x99ul de munte (Tetrao urogallus), vulturul ple\xc8\x99uv sur (Gyps fulvus fulvus), vulturul ple\xc8\x99uv brun (Aegypius monachus), acvila \xc3\xaenc\xc4\x83l\xc8\x9bat\xc4\x83 (Aquila heliaca heliaca), \xc8\x99orecarul comun (Buteo buteo), corbul (Corvus corax), mierla de piatr\xc4\x83 (Monticola saxatilis), fluturele de piatr\xc4\x83 (Trichodroma muraria), mierla gulerat\xc4\x83 alpin\xc4\x83 (Turdus torquatus alpestris), mierla de p\xc3\xa2rau (Cindus cindus aquaticus), forfecu\xc8\x9ba g\xc4\x83lbuie (Loxia curviostra), fasa de munte (Anthus spinoletta), l\xc4\x83stunul mare (Apus apus apus)._NEWLINE_Fauna herpetologic\xc4\x83 a fost studiat\xc4\x83 de I. Fuhn \xc8\x99i este reprezentat\xc4\x83 prin aproximativ 16 specii, \xc3\xaentre care se num\xc4\x83r\xc4\x83: \xc8\x99op\xc3\xa2rla de nisip (Lacerta afilis agilis), \xc8\x99op\xc3\xa2rla de zid (Lacerta muralis muralis), \xc8\x99op\xc3\xa2rla vivipar\xc4\x83(Lacerta viviparia), viermele orb (Anguis fragilis), \xc8\x99arpele fin (Coronella austriaca austriaca), vipera comun\xc4\x83 european\xc4\x83 (Vivipera berus berus), vipera de poian\xc4\x83 (Vipera ursinii macrops)._NEWLINE_Fauna Bucegilor este una dintre cele mai cunoscute din \xc8\x9bar\xc4\x83, \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd datorit\xc4\x83 studiilor efectuate aici \xc3\xaen cadrul Sta\xc8\x9bionarului Zoologic Sinaia, \xc3\xaentemeiat \xc3\xaen anul 1922 \xc8\x99i care func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Facultatea de Biologie a Universit\xc4\x83\xc8\x9bii din Bucure\xc8\x99ti. Pentru o mai bun\xc4\x83 documentare \xc8\x99i pentru a facilita accesul speciali\xc8\x99tilor \xc3\xaen mediul de via\xc8\x9b\xc4\x83 al animalelor din Bucegi, din anul 1927 apare Cabana Naturali\xc8\x99tilor de pe Jepi, fondat\xc4\x83 de Societatea Naturali\xc8\x99tilor din Romania._NEWLINE_Dintre cei care \xc8\x99i-au dedicat mare parte din timp pentru studierea faunei Bucegilor amintim pe: C. Bogoescu, Ecaterina Dobreanu, M. Ienistea, C. Ionescu, C. Manolache - care au studiat lumea insectelor, pe Radu Codreanu - grupe de viermi, N. Botnariuc, M. B\xc4\x83cescu, Traian Orghidan, Valentin Pu\xc8\x99cariu - care au studiat crustaceele, C. Motas si J. Tanasachi - care au studiat hidrocarienii._NEWLINE_V\xc3\xa2natul intensiv, turismul necontrolat \xc8\x99i p\xc4\x83trunderea \xc3\xaen masiv a mijloacelor de transport creeaz\xc4\x83 probleme speciilor locale.\n_START_SECTION_\nZone protejate\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en cadrul Mun\xc8\x9bilor Bucegi, pe teritoriul jude\xc8\x9bului Bra\xc8\x99ov se g\xc4\x83sesc c\xc3\xa2teva obiective puse sub ocrotire, care au statut de rezerva\xc8\x9bie natural\xc4\x83: Abruptul Buc\xc8\x99oiului, Valea M\xc4\x83l\xc4\x83ie\xc8\x99ti \xc8\x99i Valea Gaura, unde, datorit\xc4\x83 faptului c\xc4\x83 afluen\xc8\x9ba de turi\xc8\x99ti este mai redus\xc4\x83, s-au retras cele mai multe capre negre din acest masiv. Pentru asigurarea unor condi\xc8\x9bii optime de via\xc8\x9b\xc4\x83 pentru caprele negre, numai \xc3\xaen Valea Gaura spre exemplu, este pus\xc4\x83 sub ocrotire o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 63 de hectare din zona golului alpin. \xc3\x8en regim de ocrotire mai intr\xc4\x83 \xc8\x99i zona superioar\xc4\x83 a p\xc4\x83durilor de molid, unde caprele se retrag \xc3\xaen timpul iernii. \xc3\x8en afar\xc4\x83 de capre negre, \xc3\xaen aceste areale mai sunt protejate \xc8\x99i alte animale: r\xc3\xa2sul, coco\xc8\x99ul de munte \xc8\x99i multe specii floristice rare. _NEWLINE_Vezi \xc8\x99i Parcul National Bucegi._NEWLINE_Rezerva\xc8\x9bia de jepi de lang\xc4\x83 Piatra Ars\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nRezerva\xc8\x9bii floristice\n_START_PARAGRAPH_\nCuprind obiective floristice \xc8\x99i faunistice reprezentate \xc3\xaen Abruptul Bucsoiului, Valea M\xc4\x83l\xc4\x83ie\xc8\x99ti \xc8\x99i Valea Gaura._NEWLINE_Specii ocrotite: Daphne blagayana (iedera alb\xc4\x83), Angelica archangelica (angelica), Leontopodium alpinum (floarea-reginei, sau floarea de col\xc8\x9b), Nigritella rubra (s\xc3\xa2ngele voinicului), Dryas octopetala (argin\xc8\x9bica), Salix herbacea, Salix reticulata (salcia pitic\xc4\x83), Papaver pyerenacium (macul galben), Botrychium lunaria (iarba dragostei), Silene acaulis (iarba ro\xc8\x99ioar\xc4\x83). Ca arbu\xc8\x99ti se \xc3\xaentalnesc Pinus montana (jnepenii), Juniperus nana (ienup\xc4\x83rul), Rohodendron kotschyi (sm\xc3\xa2rdarul, bujorul de munte)._NEWLINE_Anini\xc8\x99ul de la Sinaia este o rezerva\xc8\x9bie forestier\xc4\x83 complex\xc4\x83 reprezentat\xc4\x83 de o mic\xc4\x83 \xc8\x99i interesant\xc4\x83 p\xc4\x83dure de foioase compus\xc4\x83 din anin (Alnus incana), paltin (Acer pseudoplatanus) \xc8\x99i carpen (Carpinus Betulus). \xc3\x8en afar\xc4\x83 de arbori mai reg\xc4\x83sim aici \xc8\x99i arbu\xc8\x99ti cum ar fi p\xc4\x83ducelul (Crataegus intermedia) \xc8\x99i alte plante ocrotite precum piciorul coco\xc8\x99ului (Ranunculus carpaticus), crinul de p\xc4\x83dure (Lilium Martagon), s\xc3\xa2nziene (Galium vernum), floarea pa\xc8\x99telui (Anemone nemorosa).\n_START_SECTION_\nParcul Natural Bucegi\n_START_PARAGRAPH_\nSuprafa\xc8\x9ba parcului este de 32663 ha, din care 60% fond forestier \xc8\x99i 30% paji\xc8\x99ti alpine. Administra\xc8\x9bia parcului se afl\xc4\x83 \xc3\xaen comuna Moroeni, jude\xc8\x9bul D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9ba._NEWLINE_Vezi \xc8\x99i: Parcul Natural Bucegi.\n_START_SECTION_\nRezerva\xc8\x9bia Cheile Orzei\n_START_PARAGRAPH_\nRezerva\xc8\x9biile naturale mixte Orzea - Z\xc4\x83noaga \xc8\x99i Z\xc4\x83noaga - Luc\xc4\x83cil\xc4\x83 cuprind sistemul carstic Z\xc4\x83noaga: Cheile Z\xc4\x83noagei Mari, Cheile Z\xc4\x83noagei Mici, Cheile Orzei (monumente ale naturii), p\xc4\x83duri de molid (Pices abies); o vegetatie termofil\xc4\x83 compus\xc4\x83 din elemente floristice rare sud-europene, sud-mediteraneene sau balcanice: secara de munte (Secale montanum), iris (Iris dacica), scoru\xc8\x99ul (Sorbus cretica), spinul (Carduus candicanus), umbelifera (Athamantha_NEWLINE_hungarica), timoftica (Phleum montanum), caprifoiul (Lonicera caerulea), cosaci (Astragalus depressus), etc.\n_START_SECTION_\nBran\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa2rtia Bran - Z\xc4\x83noaga a fost inaugurat\xc4\x83 \xc3\xaen anul 2005, \xc8\x99i este situat\xc4\x83 la mai pu\xc8\x9bin de 4\xc2\xa0km de Castelul Bran. Aceasta prezint\xc4\x83 o dificultate medie, potrivit\xc4\x83 at\xc3\xa2t schiorilor \xc3\xaencep\xc4\x83tori, c\xc3\xa2t \xc8\x99i celor avansa\xc8\x9bi. P\xc3\xa2rtia are o lungime de 1000 de metri, \xc8\x99i este dotat\xc4\x83 cu teleschi. Diferen\xc8\x9ba de altitudine este de 170 de metri. Pasiona\xc8\x9bii sporturilor de iarn\xc7\x8e se pot bucura de disponibilitatea p\xc3\xa2rtiei datorit\xc7\x8e tunurilor de z\xc7\x8epad\xc4\x83 artificial\xc4\x83, ce o fac practicabil\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen iernile cu mai pu\xc8\x9bin\xc4\x83 z\xc4\x83pad\xc4\x83. De asemenea, p\xc3\xa2rtia este dotat\xc4\x83 cu instala\xc8\x9bie de nocturn\xc4\x83, pentru cei care doresc s\xc7\x8e schieze \xc3\xaen timpul nop\xc8\x9bii. La baza p\xc3\xa2rtiei, se afl\xc7\x8e mai multe centre de \xc3\xaenchirieri c\xc3\xa2t \xc8\x99i un centru de prim ajutor.\n_START_SECTION_\nBu\xc8\x99teni\n_START_PARAGRAPH_\nSta\xc8\x9biune balneoclimateric\xc4\x83 \xc8\x99i de odihn\xc4\x83, se afl\xc4\x83 la o altitudine de 880 metri, la poalele Caraimanului. Sta\xc8\x9biunea este denumit\xc4\x83 \xc8\x99i Poarta Bucegilor, datorit\xc4\x83 pozi\xc8\x9biei sale, de aici deschiz\xc3\xa2ndu-se numeroase c\xc4\x83i de acces \xc3\xaen munte, cele mai deosebite atrac\xc8\x9bii fiind Piatra Ars\xc4\x83, Jepii Mari, Jepii Mici, Crucea de pe Caraiman \xc8\x99i Co\xc8\x99tila - renumit\xc4\x83 \xc3\xaen mediul alpini\xc8\x99tilor. Sta\xc8\x9biunea Bu\xc8\x99teni face leg\xc4\x83tura cu platoul Bucegilor prin cel mai lung traseu de telecabin\xc4\x83 din \xc8\x9bar\xc4\x83 \xc8\x99i dispune de numeroase p\xc3\xa2rtii de schii cu diferite grade de dificultate, at\xc3\xa2t pentru \xc3\xaencepatori c\xc3\xa2t \xc8\x99i pentru cei mai experimenta\xc8\x9bi. Sta\xc8\x9biunea Bu\xc8\x99teni este str\xc4\x83juit\xc4\x83 de muntele Sorica, muntele Zamora, muntele Cump\xc4\x83tu, care sunt caracteriza\xc8\x9bi printr-o panta lin\xc4\x83, \xc3\xaemp\xc4\x83duri\xc8\x9bi p\xc3\xa2n\xc4\x83 la jum\xc4\x83tate \xc8\x99i acoperi\xc8\x9bi cu p\xc4\x83\xc8\x99uni, fiind \xc8\x99i locul unde r\xc3\xa2ul Prahova se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te cu p\xc3\xa2raiele Valea Cerbului \xc8\x99i Valea Alb\xc4\x83. P\xc3\xa2rtia Kalinderu - este ast\xc4\x83zi una dintre cele mai moderne din \xc8\x9bar\xc4\x83. Lungimea p\xc3\xa2rtiei, destinat\xc4\x83 agrementului, concursurilor \xc8\x99i compe\xc8\x9bitiilor sportive, este de 1.500 de metri, cu o pant\xc4\x83 medie de 37% \xc8\x99i o l\xc4\x83\xc8\x9bime de 40 de metri.\n_START_SECTION_\nSinaia\n_START_PARAGRAPH_\nSinaia, "perla Carpa\xc8\x9bilor", a\xc8\x99a cum a fost adesea numit\xc4\x83, se afl\xc4\x83 pe Valea Prahovei, la poalele Bucegilor. Sinaia are statut de sta\xc8\x9biune turistic\xc4\x83 \xc8\x99i balneo-climateric\xc4\x83. Altitudinea ora\xc8\x99ului variaz\xc4\x83 \xc3\xaentre 767 m \xc8\x99i 1.055 m._NEWLINE_Sta\xc8\x9biunea este renumit\xc4\x83 pentru atrac\xc8\x9biile sale turistice. printre care: Castelul Pele\xc8\x99, M\xc4\x83n\xc4\x83stirea Sinaia, Cazinoul etc._NEWLINE_\xc3\x8en Sinaia exist\xc4\x83 numeroase facilit\xc4\x83\xc8\x9bi pentru turi\xc8\x99ti \xc8\x99i pentru amatorii sporturilor de iarn\xc4\x83: hoteluri, pensiuni, transport pe cablu (telecabin\xc4\x83 \xc8\x99i telegondol\xc4\x83) \xc8\x99i p\xc3\xa2rtii de schi amenajate.\n_START_SECTION_\nLocalit\xc4\x83\xc8\x9bi de acces \xc8\x99i transport\n_START_PARAGRAPH_\nExist\xc4\x83 servicii de telecabin\xc4\x83 din Bu\xc8\x99teni p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Babele, \xc8\x99i din Sinaia p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Cota 1400 \xc8\x99i apoi de la Cota 1400 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Cota 2000. \xc3\x8en Parcul Natural Bucegi exist\xc4\x83 dou\xc4\x83 drumuri de acces auto care parcurg aproape \xc3\xaentreaga suprafa\xc8\x9b\xc4\x83, \xc3\xaenlesnind accesul turi\xc8\x99tilor: unul din partea de sud, ce \xc3\xaencepe din localitatea Moroeni \xc8\x99i urc\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la barajul Bolboci \xc8\x99i mai departe p\xc3\xa2n\xc4\x83 la hotelul Pe\xc8\x99tera, unde se intersecteaz\xc4\x83 cu drumul ce urc\xc4\x83 pe Platoul Bucegilor; altul din partea de est, ce pleac\xc4\x83 din Sinaia, urc\xc4\x83 pe la Cuibul Dorului \xc8\x99i mai departe \xc3\xaen \xc8\x98aua Dichiului \xc8\x99i de aici fie \xc3\xaen zona de platou, fie pe Valea Ialomi\xc8\x9bei. \xc3\x8en rest, accesul se face pe poteci \xc8\x99i drumuri forestiere.\n_START_SECTION_\nReferin\xc8\x9be literare\n_START_PARAGRAPH_\nDespre Bucegi a scris \xc8\x99i Nestor Urechia numeroase texte dintre care multe cu un v\xc4\x83did caracter literar.'