b'\n_START_ARTICLE_\nSociolect\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en sociolingvistic\xc4\x83, termenul sociolect denume\xc8\x99te o varietate a unei limbi, \xc3\xaen afara variet\xc4\x83\xc8\x9bilor regionale, folosit\xc4\x83 de o anumit\xc4\x83 categorie de vorbitori. Mai ales \xc3\xaen lingvistica american\xc4\x83, o asemenea varietate se nume\xc8\x99te \xc8\x99i \xe2\x80\x9edialect social\xe2\x80\x9d. Defini\xc8\x9biile date sociolectului difer\xc4\x83 \xc3\xaen func\xc8\x9bie de categoriile de vorbitori considerate. Unii lingvi\xc8\x99ti \xc3\xael limiteaz\xc4\x83 la clasele sociale (clasele sociale superioare, clasa de mijloc, clasa muncitoare etc.), \xc3\xaen acest caz defini\xc8\x9bia corespunz\xc3\xa2nd exact termenului. La al\xc8\x9bi lingvi\xc8\x99ti termenul devine conven\xc8\x9bional, dat fiind c\xc4\x83 se refer\xc4\x83 \xc8\x99i la alte tipuri de categorii de vorbitori, precum cele ocupa\xc8\x9bionale, profesionale \xc8\x99i de v\xc3\xa2rst\xc4\x83. Sociolecte sunt considerate \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd argourile, slangurile \xc8\x99i jargoanele. Unii lingvi\xc8\x99ti includ printre sociolecte variet\xc4\x83\xc8\x9bile folosite de grupuri etnice, cum sunt cele numite cu termenul colectiv Black English \xe2\x80\x9eengleza neagr\xc4\x83\xe2\x80\x9d, vorbite \xc3\xaen America de Nord de c\xc4\x83tre urma\xc8\x99ii sclavilor de origine african\xc4\x83. Astfel de variet\xc4\x83\xc8\x9bi sunt numite altfel \xe2\x80\x9eetnolecte\xe2\x80\x9d. Tot printre sociolecte sunt incluse \xc8\x99i registrele de limb\xc4\x83, care interfereaz\xc4\x83 cu ceea ce unii lingvi\xc8\x99ti numesc stiluri func\xc8\x9bionale.\n_START_SECTION_\nDiferen\xc8\x9be \xc3\xaentre sociolecte\n_START_PARAGRAPH_\nSociolectele difer\xc4\x83 unele de altele din mai multe puncte de vedere._NEWLINE_Una dintre diferen\xc8\x9be const\xc4\x83 \xc3\xaen modul \xc3\xaen care sunt \xc3\xaensu\xc8\x99ite. Unele sunt \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bate de copii odat\xc4\x83 cu vorbirea. A\xc8\x99a este registrul de limb\xc4\x83 popular la vorbitorii care nu au un nivel de \xc8\x99colarizare suficient ca s\xc4\x83 cunoasc\xc4\x83 varietatea standard a limbii. Majoritatea celorlalte sociolecte sunt \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bate ulterior vorbirii, \xc3\xaen sistemul de \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2nt, de exemplu varietatea standard sau limbajele domeniilor \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, ori \xc3\xaentr-un anumit mediu neinstitu\xc8\x9bional, de pild\xc4\x83 argourile._NEWLINE_Alt\xc4\x83 diferen\xc8\x9b\xc4\x83 prive\xc8\x99te m\xc4\x83sura \xc3\xaen care sociolectele au aspect oral \xc8\x99i aspect scris. De pild\xc4\x83 argourile nu au aspect scris, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de redarea lor par\xc8\x9bial\xc4\x83 \xc3\xaen unele opere beletristice. Alte sociolecte au ambele aspecte, de exemplu limbajele domeniilor \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice \xc8\x99i tehnice. \xc3\x8en fine, unele au numai aspect scris, precum jargoanele folosite pe internet, \xc3\xaen chaturi sau \xc3\xaen unele forumuri de discu\xc8\x9bii._NEWLINE_\xc3\x8en raport cu standardul limbii, sociolectele se \xc3\xaempart \xc3\xaen standard \xc8\x99i nestandard. Sunt standard registrele curent \xc8\x99i elevat ale limbii comune. Limbajele domeniilor \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice \xc8\x99i tehnice sunt considerate de unii lingvi\xc8\x99ti tot standard, anume de cei care vorbesc despre stilul \xc8\x99tiin\xc8\x9bific, dar al\xc8\x9bii le consider\xc4\x83 nestandard. Nestandard sunt registrele popular \xc8\x99i familiar, precum \xc8\x99i argourile, slangurile \xc8\x99i jargoanele._NEWLINE_Sociolectele difer\xc4\x83 mai mult sau mai pu\xc8\x9bin prin tr\xc4\x83s\xc4\x83turile lor lingvistice. Registrele de limb\xc4\x83 difer\xc4\x83 \xc3\xaentre ele prin vocabular \xc8\x99i prin unele tr\xc4\x83s\xc4\x83turi gramaticale. Argourile, slangurile \xc8\x99i jargoanele au vocabulare specifice \xc8\x99i sistemul gramatical al registrului popular sau al celui familiar, iar limbajele \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice \xc8\x99i tehnice au vocabularele (terminologiile) lor specifice \xc8\x99i sistemul gramatical \xc8\x99i discursiv al registrului curent sau al celui elevat, cu unele particularit\xc4\x83\xc8\x9bi.\n_START_SECTION_\nRaporturi \xc3\xaentre variet\xc4\x83\xc8\x9bi (sociale \xc8\x99i regionale)\n_START_PARAGRAPH_\nUn vorbitor poate s\xc4\x83 nu foloseasc\xc4\x83 un singur sociolect, ci cel pu\xc8\x9bin dou\xc4\x83. Se spune c\xc4\x83 este \xc3\xaen situa\xc8\x9bie de diglosie. De exemplu, un elev de liceu dintr-o familie cu nivel relativ \xc3\xaenalt de \xc8\x99colarizare poate folosi acas\xc4\x83 registrul curent al variet\xc4\x83\xc8\x9bii standard a limbii, iar cu colegii lui s\xc4\x83 foloseasc\xc4\x83 argoul elevilor._NEWLINE_Toate variet\xc4\x83\xc8\x9bile limbii formeaz\xc4\x83 un continuum, deci nu exist\xc4\x83 grani\xc8\x9be \xc3\xaentre ele. Unele variet\xc4\x83\xc8\x9bi interfereaz\xc4\x83 cu altele sau influen\xc8\x9beaz\xc4\x83 altele. De exemplu, un sociolect poate avea caracter regional. Astfel, argourile din Bucure\xc8\x99ti sunt foarte diferite de cele din Chi\xc8\x99in\xc4\x83u, caracterizate prin multe \xc3\xaemprumuturi din argourile ruse\xc8\x99ti. Un exemplu de influen\xc8\x9b\xc4\x83 este cel al cuvintelor argotice, care \xc3\xae\xc8\x99i pierd \xc3\xaen mod continuu caracterul secret \xc8\x99i intr\xc4\x83 \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd \xc3\xaen registrele de limb\xc4\x83 popular \xc8\x99i familiar. De pild\xc4\x83 baft\xc4\x83 \xe2\x80\x9enoroc\xe2\x80\x9d este dat ca argotic de c\xc4\x83tre Constantinescu-Dobridor 1998, ca argotic \xc8\x99i familiar \xc3\xaen DEX \xe2\x80\x9998, \xc8\x99i numai ca familiar \xc3\xaen DEX \xe2\x80\x9909. Unele cuvinte argotice ajung \xc8\x99i \xc3\xaen registrul curent al limbii, bun\xc4\x83oar\xc4\x83, \xc3\xaen limba francez\xc4\x83, maquiller \xe2\x80\x9ea machia\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nRegistrele de limb\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nRegistrele sau nivelurile de limb\xc4\x83 sunt variet\xc4\x83\xc8\x9bi posedate de vorbitori \xc3\xaen func\xc8\x9bie de nivelul lor de \xc8\x99colarizare, care depinde \xc3\xaen oarecare m\xc4\x83sur\xc4\x83 de categoria social\xc4\x83 din care fac parte. \xc3\x8en lingvistica francez\xc4\x83, de exemplu, se distinge registrul curent \xc8\x99i cel elevat, care fac parte din varietatea standard a limbii, \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9bat\xc4\x83 \xc3\xaen sistemul de \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2nt, registrul popular, al celor ne\xc8\x99colariza\xc8\x9bi sau pu\xc8\x9bin \xc8\x99colariza\xc8\x9bi, \xc8\x99i registrul familiar, al celor care posed\xc4\x83 \xc8\x99i cel pu\xc8\x9bin registrul curent. Ace\xc8\x99tia pot s\xc4\x83-\xc8\x99i adapteze modul de exprimare la diverse situa\xc8\x9bii de comunicare \xc3\xaen care se g\xc4\x83sesc, folosind, de exemplu, registrul familiar cu prietenii, pe cel curent \xc3\xaentr-un birou al administra\xc8\x9biei publice, \xc8\x99i registrul elevat \xc8\x9bin\xc3\xa2nd o conferin\xc8\x9b\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nStilurile func\xc8\x9bionale\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en unele lingvistici, ca cea rom\xc3\xa2n\xc4\x83 sau cea maghiar\xc4\x83, \xc3\xaen general nu se vorbe\xc8\x99te despre registre de limb\xc4\x83, ci despre stiluri func\xc8\x9bionale, toate apar\xc8\x9bin\xc3\xa2nd variet\xc4\x83\xc8\x9bii numite tradi\xc8\x9bional \xe2\x80\x9elimb\xc4\x83 literar\xc4\x83\xe2\x80\x9d, altfel spus variet\xc4\x83\xc8\x9bii standard a limbii. Ion Coteanu a tratat trei stiluri, artistic (beletristic), \xc8\x99tiin\xc8\x9bific \xc8\x99i juridic-administrativ, la care al\xc8\x9bii au ad\xc4\x83ugat stilurile publicistic (al presei), colocvial, oratoric, epistolar \xc8\x99i telegrafic._NEWLINE_Zsemlyei 2009 distinge dou\xc4\x83 categorii de stiluri a ceea ce nume\xc8\x99te \xe2\x80\x9elimb\xc4\x83 literar\xc4\x83\xe2\x80\x9d: varianta scris\xc4\x83 a acesteia, cu stilurile \xc8\x99tiin\xc8\x9bific, juridic-administrativ, publicistic \xc8\x99i beletristic, \xc8\x99i cea oral\xc4\x83 \xe2\x80\x93 cu stilurile oratoric \xc8\x99i colocvial.\n_START_SECTION_\nLimbajele de specialitate\n_START_PARAGRAPH_\nAceste limbaje se caracterizeaz\xc4\x83 prin stilul \xc8\x99tiin\xc8\x9bific \xc3\xaen viziunea de mai sus, \xc3\xaen m\xc4\x83sura \xc3\xaen care apar\xc8\x9bin variet\xc4\x83\xc8\x9bii standard. Este vorba de aspectul scris al limbajelor speciali\xc8\x99tilor nu numai din domeniile \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice, ci \xc8\x99i din alte domenii, foarte variate: tehnice, economice, politice etc. Acestea difer\xc4\x83 de limba comun\xc4\x83 prin terminologiile lor, care sunt mai riguros alc\xc4\x83tuite \xc3\xaen matematic\xc4\x83, medicin\xc4\x83 sau fizic\xc4\x83, \xc8\x99i mai pu\xc8\x9bin riguros \xc3\xaen discipline ca arheologia, istoria etc. \xc3\x8en principiu, toate tind c\xc4\x83tre precizia exprim\xc4\x83rii \xc8\x99i evitarea sinonimiei. Sistemul lor gramatical este cel la variet\xc4\x83\xc8\x9bii standard, dar au \xc8\x99i specificit\xc4\x83\xc8\x9bi precum stilul nominal (folosirea frecvent\xc4\x83 a substantivelor derivate din verbe \xc8\x99i mai rar\xc4\x83 a verbelor), folosirea frecvent\xc4\x83 a construc\xc8\x9biilor impersonale, recurgerea la ra\xc8\x9bionamente, coheren\xc8\x9ba \xc8\x99i coeziunea discursului oral \xc8\x99i scris etc.'