b'\n_START_ARTICLE_\nFizic\xc4\x83 statistic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nFizica statistic\xc4\x83 reune\xc8\x99te trei discipline ale fizicii teoretice, \xc3\xaenrudite prin obiectul de studiu dar diferite prin metodele utilizate: termodinamic\xc4\x83, mecanic\xc4\x83 statistic\xc4\x83 \xc8\x99i teorie cinetic\xc4\x83. Obiectul de studiu comun sunt fenomenele \xc3\xaen care, \xc3\xaentr-un sistem macroscopic, are loc un transfer de lucru mecanic, c\xc4\x83ldur\xc4\x83 sau substan\xc8\x9b\xc4\x83. Termodinamica nu utilizeaz\xc4\x83 metode statistice, dar principiile ei se justific\xc4\x83 prin rezultatele celorlalte dou\xc4\x83 discipline. \xc3\x8en teoria cinetic\xc4\x83 propriet\xc4\x83\xc8\x9bile macroscopice ale unui sistem sunt definite ca valorile cele mai probabile ale m\xc4\x83rimilor microscopice corespunz\xc4\x83toare, pe c\xc3\xa2nd \xc3\xaen mecanica statistic\xc4\x83 ele sunt valori medii calculate \xc3\xaentr-un colectiv statistic (sau ansamblu statistic) asociat sistemului.\n_START_SECTION_\nTermodinamic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nTermodinamica se ocup\xc4\x83 cu studiul fenomenologic, la scar\xc4\x83 macroscopic\xc4\x83, al fenomenelor care decurg cu schimb de lucru mecanic, c\xc4\x83ldur\xc4\x83 si substan\xc8\x9b\xc4\x83. Baza teoretic\xc4\x83 a termodinamicii o constituie un num\xc4\x83r redus de principii, derivate prin generalizare \xc8\x99i abstractizare din fapte experimentale. Din aceste principii rezult\xc4\x83 existen\xc8\x9ba unor func\xc8\x9bii de stare care caracterizeaz\xc4\x83 complet starea unui sistem termodinamic. Dar termodinamica nu poate stabili forma acestor func\xc8\x9bii de stare; ele fie sunt determinate experimental, fie sunt calculate de mecanica statistic\xc4\x83 sau teoria cinetic\xc4\x83._NEWLINE_Necesitatea practic\xc4\x83 de a optimiza randamentul motorului cu abur, inventat \xc8\x99i dezvoltat \xc3\xaencep\xc3\xa2nd de pe la 1700, l-a condus pe Sadi Carnot (1824) la enun\xc8\x9barea teoremei lui Carnot care, c\xc3\xa2teva decenii mai t\xc3\xa2rziu, avea s\xc4\x83 fie reformulat\xc4\x83 ca principiul al doilea al termodinamicii. Cercet\xc4\x83rile lui Julius Robert von Mayer (1841) \xc8\x99i James Prescott Joule (1844) asupra echivalentului mecanic al c\xc4\x83ldurii au preg\xc4\x83tit formularea principiului \xc3\xaent\xc3\xa2i al termodinamicii. Bazele teoretice ale termodinamicii (formularea pricipiilor \xc3\xaent\xc3\xa2i \xc8\x99i al doilea \xc8\x99i consecin\xc8\x9bele lor) au fost puse \xc3\xaen deceniul 1850 de William Rankine, Rudolf Clausius \xc8\x99i William Thomson (Lord Kelvin). O serie de trei lucr\xc4\x83ri ale lui Josiah Willard Gibbs (1873\xe2\x80\x931876) a pus bazele termodinamicii chimice \xc8\x99i chimiei fizice. Hermann von Helmholtz (1882\xe2\x80\x931883) a introdus metodele termodinamicii \xc3\xaen electrochimie. Impactul acestor idei \xc8\x99i aplica\xc8\x9biile lor au acordat termodinamicii, al\xc4\x83turi de electromagnetism, o poz\xc8\x9bie de maxim\xc4\x83 relevan\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaen fizica secolului XIX.\n_START_SECTION_\nMecanic\xc4\x83 statistic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nMecanica statistic\xc4\x83, numit\xc4\x83 uneori \xc8\x99i termodinamic\xc4\x83 statistic\xc4\x83, studiaz\xc4\x83 propriet\xc4\x83\xc8\x9bile sistemelor macroscopice la echilibru, utiliz\xc3\xa2nd metode statistice. Aceste metode sunt aplicate unui colectiv statistic (ansamblu statistic) const\xc3\xa2nd dintr-un num\xc4\x83r mare de st\xc4\x83ri microscopice ale sistemului studiat. Colectivul statistic este presupus reprezentativ pentru sistem, \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 el trebuie s\xc4\x83 con\xc8\x9bin\xc4\x83, cu ponderi corecte, toate st\xc4\x83rile st\xc4\x83rile dinamice microscopice compatibile cu starea macrocopic\xc4\x83 dat\xc4\x83. Propriet\xc4\x83\xc8\x9bile macroscopice pe care le utilizeaz\xc4\x83 termodinamica sunt calculate ca valori medii ale m\xc4\x83rimilor microscopice corespunz\xc4\x83toare, pe acest colectiv statistic._NEWLINE_Bazele mecanicii statistice clasice au fost puse de Gibbs (1884). Ulterior, dinamica clasic\xc4\x83 a componentelor microscopice ale sistemului a fost completat\xc4\x83 cu cea dat\xc4\x83 de mecanica cuantic\xc4\x83, inclusiv calcularea ponderilor asociate st\xc4\x83rilor microscopice: conform statisticilor Bose-Einstein pentru bosoni sau Fermi-Dirac pentru fermioni.\n_START_SECTION_\nTeorie cinetic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nTeoria cinetc\xc4\x83 utilizeaz\xc4\x83 metode statistice pentru a determina propriet\xc4\x83\xc8\x9bile macroscopice ale unui sistem, pornind de la dinamica microscopic\xc4\x83 (for\xc8\x9bele care ac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 la scar\xc4\x83 molecular\xc4\x83 \xc8\x99i atomic\xc4\x83). Spre deosebire de mecanica statistic\xc4\x83, nu se limiteaz\xc4\x83 la studiul st\xc4\x83rilor de echilibru termodinamic._NEWLINE_James Clerk Maxwell \xc8\x99i Ludwig Eduard Boltzmann au creat teoria cinetic\xc4\x83 a gazelor (1860\xe2\x80\x931868), dup\xc4\x83 ce Clausius introdusese deja no\xc8\x9biunea de drum liber mijlociu(1858). \xc3\x8en deceniile urm\xc4\x83toare Boltzmann a cercetat aspectele ireversibilit\xc4\x83\xc8\x9bii la scar\xc4\x83 macroscopic\xc4\x83, printre altele formul\xc3\xa2nd teorema H referitoare la evolu\xc8\x9bia unui sistem c\xc4\x83tre starea de echilibru. Teoria cinetic\xc4\x83 modern\xc4\x83 a dezvoltat o varietate de metode matematice \xc8\x99i de calcul numeric, pentru studiul fenomenelor de transport \xc3\xaen lichide \xc8\x99i solide.'