b'\n_START_ARTICLE_\nDominic Stanca (medic)\n_START_PARAGRAPH_\nDominic Stanca (n. 4 octombrie 1892, Petro\xc8\x99ani - d. 1 aprilie 1979, Cluj-Napoca) a fost un medic, profesor universitar \xc8\x99i proprietar al B\xc4\x83ilor Some\xc8\x99eni.\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nA fost fiul mai mic al protopopului Avram Stanca (1843-1916) \xc8\x99i al Ioanei Chirca (1856-1944), fondatoarea Reuniunii femeilor rom\xc3\xa2ne greco-ortodoxe din Petro\xc8\x99ani._NEWLINE_Este fratele preotului dr. Sebastian Stanca (1878-1947) \xc8\x99i al medicului Constantin Stanca, tat\xc4\x83l poetului \xc8\x99i actorului Dominic Stanca (1926-1976), \xc8\x99i unchiul dramaturgului Radu Stanca \xc8\x99i al cronicarului dramatic Horia Stanca (1909-2002)._NEWLINE_Este totodat\xc4\x83 fratele Elenei Stanca, c\xc4\x83s\xc4\x83torit\xc4\x83 cu protopopul V\xc4\x83ii Jiului Ioan Duma, acesta din urm\xc4\x83 fiind una din victimele persecu\xc8\x9biei comuniste._NEWLINE_Face studiile primare \xc8\x99i secundare la Petro\xc8\x99ani, iar cele superioare (medicina) la Cluj (1910-1915). \xc3\x8e\xc8\x99i ia doctoratul \xc3\xaen 1916, dup\xc4\x83 care lucreaz\xc4\x83 la Viena ca medic militar, fiind apoi trimis pe frontul de est, \xc3\xaen Vol\xc3\xaenia, iar mai apoi pe cel de vest, \xc3\xaen Italia, unde ia parte la \xe2\x80\x9emarea ofensiv\xc4\x83\xe2\x80\x9d (15-16 iunie 1918)._NEWLINE_Dup\xc4\x83 r\xc4\x83zboi este membru al \xe2\x80\x9eComitetului Sfatului Muncitoresc\xe2\x80\x9d din Petro\xc8\x99ani, \xc8\x99i al \xe2\x80\x9eSfatului Na\xc8\x9bional al Poporului Rom\xc3\xa2n\xe2\x80\x9d din Valea Jiului. Particip\xc4\x83 la Marea Adunare Na\xc8\x9bional\xc4\x83 de la Alba Iulia (1 decembrie 1918), ca delegat oficial (cu credentional) din partea ,,Reuniunii Femeilor Rom\xc3\xa2ne Greco-Ortodoxe din Petro\xc8\x99ani\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Devine profesor universitar la Facultatea de Medicin\xc4\x83 din Cluj, sec\xc8\x9bia ginecologie. Dup\xc4\x83 Marea Unire, a fondat primul spital rom\xc3\xa2nesc din Cluj, un spital de na\xc8\x99teri (1919), care ast\xc4\x83zi se nume\xc8\x99te: Sec\xc8\x9bia Clinic\xc4\x83 de Obstetric\xc4\x83 \xc8\x99i Ginecologie \xe2\x80\x9eDominic Stanca\xe2\x80\x9d._NEWLINE_\xc3\x8en 1928 reorganizeaz\xc4\x83 B\xc4\x83ile Some\xc8\x99eni, ale c\xc4\x83ror efecte terapeutice le descoperise, \xc8\x99i ale c\xc4\x83ror proprietar era. B\xc4\x83ile i-au fost na\xc8\x9bionalizate \xc3\xaen 1949, \xc8\x99i el n-a mai avut voie s\xc4\x83 intre acolo timp de 10 ani._NEWLINE_Public\xc4\x83 articole de specialitate at\xc3\xa2t \xc3\xaen reviste din \xc8\x9bar\xc4\x83 (Clujul medical, Revista de balneologie \xc8\x99i climatologie), c\xc3\xa2t \xc8\x99i din str\xc4\x83in\xc4\x83tate (Zentralblatt f\xc3\xbcr Dermatologie - Viena, Magyar n\xc5\x91gyogy\xc3\xa1szat - Budapesta)._NEWLINE_Dup\xc4\x83 Dictatul de la Viena (1940), va organiza Spitalul de stat din Or\xc4\x83\xc8\x99tie, iar \xc3\xaen 1943 un spital cu 300 de paturi pentru Crucea Ro\xc8\x99ie la Suceava._NEWLINE_Public\xc4\x83 \xc8\x99i scrieri literere, de ex. \xc3\xaen Societatea de m\xc3\xa2ine, Transilvania, Cos\xc3\xa2nzeana, Utunk, Foaia noastr\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1935 public\xc4\x83 cartea \xc3\x8entre dou\xc4\x83 fronturi, o culegere de evoc\xc4\x83ri din Primul R\xc4\x83zboi Mondial.'