b'\n_START_ARTICLE_\n\xc8\x98tiin\xc8\x9be auxiliare ale istoriei\n_START_SECTION_\nBibliotehnia\n_START_PARAGRAPH_\nBibliotehnia este tehnic\xc4\x83 producerii materiale a unei c\xc4\x83r\xc8\x9bi, care parcurge o serie de etape de la manuscris la forma tip\xc4\x83rit\xc4\x83. Factorii care asigur\xc4\x83 realizarea unei c\xc4\x83r\xc8\x9bi sunt: autorul, editorul/redactorul de carte care are un rol decizional \xc3\xaen privin\xc8\x9ba condi\xc8\x9biilor tehnice, estetice, materiale, tirajului \xc8\x99i ilustra\xc8\x9bilor, tehnoredactorul care culege \xc8\x99i selecteaz\xc7\x8e, tipografia unde se realizeaz\xc4\x83 culegerea \xc8\x99i paginarea textului \xc8\x99i corecturile \xc8\x99i \xc3\xaen cele din urm\xc7\x8e, librarul care vinde \xc8\x99i distribuie c\xc4\x83r\xc8\x9bile._NEWLINE_Foile tip\xc4\x83rite sunt \xc3\xaemp\xc4\x83turite sub forma fascicolelor, care sunt introduse ulterior \xc3\xaen coperta. Dintre coperta \xc8\x99i colile tip\xc4\x83rite se realizeaz\xc4\x83 o leg\xc4\x83tur\xc4\x83 prin intermediul unei file de protec\xc8\x9bie-forza\xc8\x9b, urmat de fil\xc4\x83 de gard\xc7\x8e, foaia de titlu care cuprinde elementele bibliografice ale c\xc4\x83r\xc8\x9bii, iar la sf\xc3\xa2r\xc8\x99it se g\xc4\x83se\xc8\x99te caseta tipografic\xc4\x83 care con\xc8\x9bine o serie de informa\xc8\x9bii referitoare la tip\xc4\x83rire, precum \xc8\x99i erat\xc4\x83, o lista a gre\xc8\x99elilor de tipar observate dup\xc4\x83 \xc3\xaencheierea procesului tipografic \xc8\x99i cum anume trebuie s\xc4\x83 fie citite. _NEWLINE_Alte no\xc8\x9biuni sunt edi\xc8\x9bie princeps care se refer\xc4\x83 la prima edi\xc8\x9bie a unei c\xc4\x83r\xc8\x9bi, edi\xc8\x9bia bibliofil\xc4\x83 ca varianta unei lucr\xc4\x83ri deosebite, tip\xc4\x83rit\xc4\x83 \xc3\xaen condi\xc8\x9bii grafice/artistice optime, pe h\xc3\xa2rtie de calitate, cu leg\xc4\x83turi \xc8\x99i ilustra\xc8\x9bii de excep\xc8\x9bie, edi\xc8\x9bia postum\xc4\x83 care se refer\xc4\x83 la tip\xc4\x83rirea unei opere dup\xc4\x83 moartea autorului \xc8\x99i edi\xc8\x9bia antum\xc4\x83 care e o lucrare realizat\xc4\x83 \xc3\xaen timpul vie\xc8\x9bii autorului.\n_START_SECTION_\nBiblioteconomia\n_START_PARAGRAPH_\nBiblioteconomia este o disciplin\xc4\x83 \xc3\xaen cadrul bibliologiei care studiaz\xc4\x83 organizarea \xc8\x99i func\xc8\x9bionarea bibliotecii, a opera\xc8\x9biilor tehnice de inventariere \xc8\x99i eviden\xc8\x9biere a c\xc4\x83r\xc8\x9bii, igiena c\xc4\x83r\xc8\x9bii, localul \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu personalul bibliotecii. _NEWLINE_C\xc4\x83r\xc8\x9bile sunt \xc3\xaenregistrate \xc8\x99i catalogate \xc3\xaen sensul notarii datelor bibliografice \xc8\x99i a cotei. Pe baza fi\xc8\x99elor mobile se alc\xc4\x83tuiesc cataloagele \xc8\x99i fi\xc8\x99ierele bibliotecii, organizate dup\xc4\x83 ordine alfabetic\xc4\x83 sau tematic\xc4\x83. Cataloagele pot fi generale care s\xc4\x83 cuprind\xc4\x83 fi\xc8\x99ele aranjate alfabetic, speciale care s\xc4\x83 cuprind\xc4\x83 fi\xc8\x99ele anumitor colec\xc8\x9bii \xc8\x99i topografice cu fi\xc8\x99e aranjate \xc3\xaen ordinea situ\xc4\x83rii c\xc4\x83r\xc8\x9bilor \xc3\xaen depozite, plus cataloage alc\xc4\x83tuite \xc3\xaen func\xc8\x9bie de categoriile de cititori.\n_START_SECTION_\nBibliografia\n_START_PARAGRAPH_\nBibliografia este ramura \xc3\xaen cadrul bibliologiei care se ocup\xc4\x83 cu realizarea listelor de lucr\xc4\x83ri referitoare la un anumit subiect/domeniu, prin str\xc3\xa2ngerea, descrierea \xc8\x99i clasarea c\xc4\x83r\xc8\x9bilor. Elementele bibliografice sunt reprezentate de autor, titlul \xc3\xaentreg al c\xc4\x83r\xc8\x9bii, subtitlul, locul de apari\xc8\x9bie, anul.\n_START_SECTION_\nMiniaturistic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nMiniaturistica studiaz\xc4\x83 ornamentele textelor (litere ornate, mici picturi, portrete), culoarea, concep\xc8\x9bia, desenul, perspectiva, tehnica \xc8\x99i arta acestora \xc3\xaen scopul determin\xc4\x83rii semnifica\xc8\x9biilor \xc8\x99i valorii artistice. Portretele realizare \xc3\xaen cadrul unor manuscris ofer\xc4\x83 prin intermediul miniaturisticii informa\xc8\x9bii legate de ve\xc8\x99mintele \xc8\x99i podoabele purtate de regi, \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bi, nobilime sau cler._NEWLINE_Miniatura reprezint\xc4\x83 un desen sau o pictur\xc4\x83 de mici dimensiuni, realizate \xc3\xaen culori cu mare fine\xc8\x9be, av\xc3\xa2nd rolul de a ilustra sau completa con\xc8\x9binutul unui text, prin \xc3\xaempodobirea frontispiciului, titlului, \xc3\xaenceputului de capitol sau ia ini\xc8\x9bialelor, \xc3\xaen cadrul c\xc4\x83r\xc8\x9bilor-manuscrise._NEWLINE_De la codice,picturile apar \xc8\x99i \xc3\xaen acte de cancelarie, cuprinz\xc3\xa2nd reprezentarea stemei ora\xc8\x99ului sau \xc8\x9b\xc4\x83rii, precum \xc8\x99i la ini\xc8\x9biale._NEWLINE_Dac\xc4\x83 ini\xc8\x9bial, miniaturile erau ridicate la rang de art\xc4\x83, dup\xc4\x83 apari\xc8\x9bia tiparului, miniaturile au trecut \xc3\xaen grafic\xc4\x83 c\xc4\x83r\xc8\x9bilor. _NEWLINE_Sunt utilizate c\xc4\x83 elemente pentru decor mai ales cele de origine vegetal\xc4\x83, elemente zoomorfe \xc8\x99i se realizau cu lichize \xc3\xaentr-o cromatic\xc4\x83 vie, miniaturile fiind realizate la margine sau la final, av\xc3\xa2nd deseori culori precum ro\xc8\x99u, auriu \xc8\x99i argintiu. Pentru fronispicii erau utilizate cruci, potire, chipuri de sfin\xc8\x9bi, \xc3\xaencadrate \xc3\xaentr-un chenar de form\xc4\x83 dreptunghiular\xc4\x83 cu l\xc4\x83\xc8\x9bimea egal\xc4\x83 cu cea a textului. Se realizau \xc8\x99i miniaturi pe suprafe\xc8\x9be mai mari care permiteau observarea artei compozi\xc8\x9biei: scene biblice, scene de b\xc4\x83t\xc4\x83lie, \xc3\xaencoron\xc4\x83ri de \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bi \xc8\x99i regi._NEWLINE_La actele emise de cancelariile regatelor erau ornamentate invoca\xc8\x9bia simbolic\xc4\x83 (de multe ori crucea), ini\xc8\x9biala \xc8\x99i monograma, folosindu-se o serie de elemente vegetale. _NEWLINE_Pentru chenare frumos ornamentate, frontispicii cu stema \xc8\x9b\xc4\x83rii sau portrete ale regelui \xc8\x99i familiei sale era utilizat lichidul auriu.\n_START_SECTION_\n\xc8\x98tiin\xc8\x9bele auxiliare majore \xc8\x99i cele de grani\xc8\x9b\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nGeografia este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care se ocup\xc4\x83 de studierea p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. Ca \xc8\x99tiin\xc8\x9be auxiliar\xc4\x83 \xc3\xaen domeniul istoriei sunt utilizate georafia istoric\xc4\x83, antropogeografie-geografia uman\xc4\x83 ce se ocup\xc4\x83 de r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea \xc8\x99i activitatea uman\xc4\x83 \xc8\x99i geopolitic\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 politic\xc4\x83 unui stat ce este determinat\xc4\x83 de pozi\xc8\x9bia geografic\xc4\x83. _NEWLINE_ _NEWLINE_Geologia este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 modul de formare a p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului, compozi\xc8\x9bia \xc8\x99i structura s\xc4\x83, la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen interiorul sau cu scopul de a g\xc4\x83si urme umane conservate. Pentru istorie se dovedesc foarte utile ramuri precum stratigrafia \xc8\x99i paleontologia pentru a fi cunoscute sistemele ocupa\xc8\x9bionale ale grupurilor umane, conflictele provocate de existen\xc8\x9ba sau inexistent\xc4\x83 unor anumite resurse \xc8\x99i datarea straturilor de cultur\xc4\x83 care se interfereaz\xc4\x83 cu straturile geologice._NEWLINE_Biologia, al\xc4\x83turi de ramurile sale, Paleobotanic\xc4\x83 \xc8\x99i Paleozoloologia ofer\xc4\x83 o serie de concluzii utile cercet\xc4\x83rii istoriei economice, referitoare la inventarul animalier, culturile agricole, cu impact asupra dezvolt\xc4\x83rii comunit\xc4\x83\xc8\x9bilor umane, precum \xc8\x99i un sprijin arheologilor de a interpreta materialul osteologic animalier sau a vechilor culturi de plante ce se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen anumite straturi. Arheobotanica studiaz\xc4\x83 gr\xc4\x83untele de polen \xc8\x99i resturile vegetale._NEWLINE_Filologia este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 limba \xc8\x99i literatur\xc4\x83 unei popula\xc8\x9bii c\xc4\x83 instrument esen\xc8\x9bial al comunic\xc4\x83rii, iar dintre ramurile sale, lingvistic\xc4\x83 (ce se preocup\xc4\x83 de lingvistic\xc4\x83 istoric\xc4\x83), onomastic\xc4\x83(ce se preocup\xc4\x83 de studierea numelor proprii, al\xc4\x83turi de ramurile sale: (toponimia-nume de locuri, antroponomia-nume de persoane, hidronomia-nume de ape) \xc8\x99i etimologia (originea \xc8\x99i sensul cuvintelor) sunt utile cercet\xc4\x83rii istorice. Argumentul lingvistic este necesar pentru interpretarea vechilor surse scrise. Istoria, la r\xc3\xa2ndul ei , poate fi considerat\xc4\x83 o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 auxiliar\xc4\x83 a filologiei._NEWLINE_Antropologia este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care se ocup\xc4\x83 de om, de varietatea raselor \xc8\x99i r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirea acestora pe planet\xc4\x83 \xc3\xaen func\xc8\x9bie de condi\xc8\x9biile naturale \xc8\x99i cele socio-culturale._NEWLINE_Sociologia istoric\xc4\x83 este disciplin\xc4\x83 care se ocup\xc4\x83 de studierea vie\xc8\x9bii sociale, de fenomenele \xc8\x99i procesele sociale, urm\xc4\x83rind rela\xc8\x9biile interumane, fiind extrem de util\xc4\x83 cercet\xc4\x83rii istorice a societ\xc4\x83\xc8\x9bilor din trecut._NEWLINE_Etnologia este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care urm\xc4\x83re\xc8\x99te formarea \xc8\x99i caracterele fizice ale raselor, iar etnografia se ocup\xc4\x83 de activitatea popula\xc8\x9biilor \xc8\x99i manifest\xc4\x83rile lor materiale._NEWLINE_Psihologia cu ramur\xc4\x83 s\xc4\x83, psihologia colectiv\xc4\x83, ofer\xc4\x83 informa\xc8\x9bii despre comunit\xc4\x83\xc8\x9bile umane, prin analiz\xc4\x83 cadrului social de desf\xc4\x83\xc8\x99urare a faptelor \xc8\x99i fenomenelor istorice, precum \xc8\x99i a mentalit\xc4\x83\xc8\x9bii individuale sau colective._NEWLINE_Dreptul este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 regulile \xc8\x99i normele prin care este organizat\xc4\x83 o societate \xc8\x99i institu\xc8\x9biile acesteia \xc8\x99i se ocup\xc4\x83 de cercetarea obiceiurilor \xc8\x99i practicilor juridice a comunit\xc4\x83\xc8\x9bilor umane, fiind util pentru stabilirea valorii documentelor \xc8\x99i a evolu\xc8\x9biei institu\xc8\x9biilor juridice din trecut, folosindu-se de diplomatic\xc4\x83._NEWLINE_Politologia este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 umanist\xc4\x83 care studiaz\xc4\x83 problemele complexe ale politicii, conducerii \xc8\x99i deciziei politice, pun\xc3\xa2nd la dispozi\xc8\x9bia istoricului o serie de concluzii importante privind modelele de analiz\xc4\x83 politic\xc4\x83, informa\xc8\x9bii politice sau diverse modele politice din trecut._NEWLINE_Filosofia urm\xc4\x83re\xc8\x99te manifest\xc4\x83rile g\xc3\xa2ndirii \xc8\x99i sim\xc8\x9birii umane din trecut._NEWLINE_Folcloristica e o surs\xc4\x83 istoric\xc4\x83 din categoria celor nescrise, transmis\xc4\x83 pe cale oral\xc4\x83, contribuind prin crea\xc8\x9bia popular\xc4\x83 la reconstituirea unor aspecte din trecut, re\xc8\x9binute de memoria colectiv\xc4\x83 prin mijloace artistice._NEWLINE_Statistic\xc4\x83, cu ramur\xc4\x83 s\xc4\x83, statistic\xc4\x83 istoric\xc4\x83, este o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 auxiliar\xc4\x83 major\xc4\x83 a istoriei, fiind utilizat\xc4\x83 de istoria economic\xc4\x83, demografia istoric\xc4\x83 \xc8\x99i genealogie._NEWLINE_Informatic\xc4\x83 este utilizat\xc4\x83 c\xc4\x83 metod\xc4\x83 matematic\xc4\x83 pentru studiul istoric, pentru stocarea \xc8\x99i administrarea datelor \xc3\xaen format digital.\n_START_SECTION_\nArheologia\n_START_PARAGRAPH_\nArheologia (grec. "arhaion"-vechi, "logos"-\xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83) este disciplin\xc4\x83 independen\xc8\x9ba cu metode proprii care se ocup\xc4\x83 cu dob\xc3\xa2ndirea, interpretarea \xc8\x99i sistematizarea datelor, de valorificarea \xc8\x99tiin\xc8\x9bific\xc4\x83 a vestigiilor materiale descoperite \xc3\xaen p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 acestuia, \xc3\xaen pe\xc8\x99teri sau \xc3\xaen ape. Arheologia constituie un element esen\xc8\x9bial pentru reconstituirea culturilor preistorice, \xc8\x99i furnizeaz\xc4\x83 informa\xc8\x9bii importante pentru perioadele istorice ulterioare, informa\xc8\x9bii ce sunt corobarate cu cele oferite de alte surse. _NEWLINE_S-a dezvoltat de la \xc3\xaenceperea s\xc4\x83p\xc4\x83turilor arheologice din Italia, Grecia \xc8\x99i \xc3\xaen Egipt. Ramurile arheologiei sunt clasificate \xc3\xaen func\xc8\x9bie de epoca (cea preistoric\xc4\x83, cea medieval\xc4\x83) sau \xc3\xaen func\xc8\x9bie de mediu (cea submarin\xc4\x83, cea subteran\xc4\x83), cu metode proprii de cercetare. _NEWLINE_Scopul arheologiei este identificarea vestigiilor arheologice, clasificarea, ordonarea cronologic\xc4\x83, compararea, salvarea, interpretarea \xc8\x99i valorificarea acestora._NEWLINE_Vestigiile materiale formeaz\xc4\x83 inventarul mobil cu care poate fi reconstituit\xc4\x83 cultur\xc4\x83 uman\xc4\x83, \xc3\xaen structura, tehnologie \xc8\x99i \xc3\xaen evolu\xc8\x9bia acesteia._NEWLINE_Vestigiile materiale pot fi complexe fixe-a\xc8\x99ez\xc4\x83ri, necropole, sanctuare, fortifica\xc8\x9bii, drumuri \xc8\x99i alte monumente, c\xc3\xa2t \xc8\x99i cele mobile, cuprinz\xc3\xa2nd artefacte, obiecte casnice, arme, piese de podoab\xc4\x83, monede etc._NEWLINE_Arheologia colaboreaz\xc4\x83 cu discipline c\xc4\x83 epigrafia, numismatic\xc4\x83, sigilografia, metrologia, cronologia, art\xc4\x83, arhitectur\xc4\x83, lingvistic\xc4\x83, toponomia, etnografia, etnologia, geografia, paleontologia, geologia, paleoantropologia, paleozoologia, arheobotanica, informatic\xc4\x83 \xc8\x99i arhivistic\xc4\x83._NEWLINE_Exist\xc4\x83 culturi vii ale unei popula\xc8\x9bii \xc3\xaenc\xc4\x83 active ce poate fi observat\xc4\x83 \xc3\xaen totalitate \xc8\x99i culturi moarte ale unor grupuri, triburi sau civiliza\xc8\x9bii disp\xc4\x83rute, a c\xc4\x83ror apartenen\xc8\x9ba nu pot fi stabilite \xc8\x99i pot fi cu greu reconstituite \xc3\xaen func\xc8\x9bie de loc, \xc3\xaemprejurimi, de selec\xc8\x9bia natural\xc4\x83 \xc8\x99i obiectiv\xc4\x83 determinat\xc4\x83 de perisabilitatea unor materii prime sau de selec\xc8\x9bia subiectiv\xc4\x83 determinat\xc4\x83 de comportamentul uman (r\xc4\x83zboaie, distrugeri, abandon)._NEWLINE_Trebuie s\xc4\x83 existe o anumit\xc4\x83 mas\xc4\x83 de vestigii materiale comune cu aspecte \xc8\x99i caracteristici comune, descoperite repetat \xc3\xaen acelea\xc8\x99i situri. Fenomenul r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit trebuie s\xc4\x83 fie limitat \xc3\xaentr-un spa\xc8\x9biu bine determinat \xc8\x99i s\xc4\x83 existe un cadru cronologic delimitat._NEWLINE_Denumirea unei culturi se realizeaz\xc4\x83 \xc3\xaen func\xc8\x9bie de o a\xc8\x99ezare eponim\xc4\x83, dup\xc4\x83 atribuirea etnic\xc4\x83 sau dup\xc4\x83 manifest\xc4\x83ri caracteristice._NEWLINE_La un anumit sit arheologic de exemplu, pentru \xc3\xaenceput, se face o documenta\xc8\x9bie \xc8\x99i se constituie o baza de date ob\xc8\x9binute din cadrul muzeelor sau colec\xc8\x9biilor particulare sau dup\xc4\x83 informa\xc8\x9bii publicate. Se ob\xc8\x9bin date noi prin identificarea \xc8\x99i culegerea unor materiale necunoscute. _NEWLINE_\xc3\x8encep s\xc4\x83p\xc4\x83turile, prin activitatea de teren fiind dob\xc3\xa2ndite noi informa\xc8\x9bii despre tema cercetat\xc4\x83. Noile date sunt prelucrate \xc8\x99i \xc3\xaenregistrate \xc3\xaen liste de inventar. Obiectele sunt analizate \xc8\x99i conservate. _NEWLINE_Materialul arheologic este publicat detaliat prin rapoarte preliminare p\xc3\xa2n\xc4\x83 la monografia culturii sau sitului, cataloage vizate de speciali\xc8\x99ti \xc8\x99i de public, precum \xc8\x99i prin repertorii arheologice. _NEWLINE_Urmeaz\xc4\x83 analizarea, sistematizarea, determinarea acestor obiecte pentru recompunerea tabloului cultural, fiind realizate o clasificare tipologic\xc4\x83, cu sesizarea evolu\xc8\x9biei formelor \xc8\x99i un studiu al r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndirii \xc3\xaen spa\xc8\x9biu a obiectelor. _NEWLINE_\xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, se desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 interpretarea istoric\xc4\x83 prin confruntarea concluziilor istorice cu rezultatele descoperirilor arheologice._NEWLINE_\xc3\x8en cadrul c\xc4\x83ut\xc4\x83rii unui sit arheologic, se efectueaz\xc4\x83 prospectiunea, o opera\xc8\x9biune care se desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 solului, f\xc4\x83r\xc4\x83 ac\xc8\x9biuni distructive, cu scopul de a identifica \xc8\x99i localiza siturile. _NEWLINE_Dup\xc4\x83 ce situl a fost localizat, este cartat \xc8\x99i pus sub protec\xc8\x9bie._NEWLINE_Se efectueaz\xc4\x83 periegeza, o deplasare \xc3\xaen teren \xc3\xaen scopul de a culege informa\xc8\x9bii de la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 solului, cercet\xc4\x83torul plec\xc3\xa2nd \xc3\xaentotdeauna cu instrumente necesare (h\xc4\x83r\xc8\x9bi, busola, \xc8\x99paclul, s\xc4\x83p\xc4\x83lig\xc4\x83, aparatul foto, sacul pentru adunarea obiectelor) \xc8\x99i cu informa\xc8\x9bii ob\xc8\x9binute anterior \xc3\xaen zona respectiv\xc4\x83 de la descoperiri \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83toare ce pot duce la identificarea siturilor importante. Toponomia locului poate oferi indicii importante ale unor situri ascunse, iar fotogrametria-fotografiile aeriene, pot complet\xc4\x83 informa\xc8\x9biile prealabile._NEWLINE_Se realizeaz\xc4\x83 m\xc4\x83sur\xc4\x83tori, marcarea pe harta, recoltarea de elemente semnificative precum fragmente de oase sau cioburi \xc8\x99i dup\xc4\x83 re\xc3\xaentoarcerea de pe teren, fragmentele g\xc4\x83site vor fi \xc3\xaenregistrate \xc8\x99i etichetate dup\xc4\x83 dat\xc4\x83, locul \xc8\x99i condi\xc8\x9biile de descoperire._NEWLINE_Se efectueaz\xc4\x83 teledetec\xc8\x9bia, aerofotogrametria \xc3\xaen inflarosu ce permit o vizualizare mai bun\xc4\x83 a terenului, dar costisitoare, fiind utilizate la scar\xc4\x83 larg\xc4\x83 detectoarele de metale._NEWLINE_Urmeaz\xc4\x83 efectuarea s\xc4\x83p\xc4\x83turilor arheologice prin dezvelirea complet\xc4\x83 a structurilor \xc8\x99i recoltarea obiectelor pe categorii \xc8\x99i \xc3\xaenregistrarea stratigrafic\xc4\x83 \xc8\x99i a obiectelor, un procedeu prin care artefactele pot fi recuperate \xc8\x99i pot fi dezvelite structuri funerare sau locuin\xc8\x9be, acoperite de depuneri ulterioare._NEWLINE_S\xc4\x83p\xc4\x83turile arheologice pot fi clasificate \xc3\xaen cele de salvare a unor obiecte sau preventive pentru a evita riscul distrugerii prin construc\xc8\x9bia unor proiecte contemporane. Se fac sondaje de informare \xc8\x99i verificare prin s\xc4\x83p\xc4\x83turi mai mici pentru determinarea grosimii stratului \xc8\x99i \xc3\xaentinderea sitului. Cercetarea arheologic\xc4\x83 sistematic\xc4\x83 se face \xc3\xaen scopul realiz\xc4\x83rii unei cercet\xc4\x83ri de lung\xc4\x83 durata._NEWLINE_Urmeaz\xc4\x83 analiz\xc4\x83 descoperirilor ce presupune datarea a\xc8\x99ez\xc4\x83rii \xc8\x99i a obiectelor descoperite prin metod\xc4\x83 stratigrafic\xc4\x83 ce are \xc3\xaen vedere observarea succesiunii pe vertical\xc4\x83 a depunerilor naturale \xc8\x99i a stratului de cultur\xc4\x83 marcat de prezen\xc8\x9ba uman\xc4\x83 \xc8\x99i metod\xc4\x83 tipologic\xc4\x83 ce se aplic\xc4\x83 la artefacte, morminte, structuri \xc8\x99i monumente fixe, precum \xc8\x99i pentru clasificarea acestora._NEWLINE_Se mai pot efectua analize combinatorii de la tipologie la metode precum cea comparativ\xc4\x83, cartografic\xc4\x83, prin analiz\xc4\x83 polenului, testarea fluorului, dendrologie \xc8\x99i metode arheomagnetice \xc8\x99i radioactive (Carbon 14)._NEWLINE_Ultima etap\xc4\x83 important\xc4\x83 este cercetarea \xc3\xaen laborator prin care materialul descoperit este prelucrat, tratat, desenat, fotografiat, etichetat, datat, cur\xc4\x83\xc8\x9bat chimic sau mecanic, stabilizat, reconstruit \xc8\x99i conservat \xc3\xaen cadrul unei investiga\xc8\x9bii tehnice cu tratament adecvat prin care se urm\xc4\x83re\xc8\x99te tehnologia de fabricare \xc8\x99i structura materiei prime.\n_START_SECTION_\nGeografia istoric\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nGeografia istoric\xc4\x83 este rezultat \xc3\xaen urm\xc4\x83 leg\xc4\x83turilor str\xc3\xa2nse dintre istorie \xc8\x99i geografie. Preia mediul de la geografie \xc8\x99i evolu\xc8\x9bia social\xc4\x83 de la istorie, reprezent\xc3\xa2nd studiul interdependentei, \xc3\xaen timp, a mediului natural \xc8\x99i a societ\xc4\x83\xc8\x9bii umane. _NEWLINE_Izvoarele cartografice reprezint\xc4\x83 o categorie important\xc4\x83 de surse istorice._NEWLINE_Identificarea \xc8\x99i localizarea \xc3\xaen teren a informa\xc8\x9biei istorice se realizeaz\xc4\x83 cu ajutorul geografiei istorice. _NEWLINE_Al\xc4\x83turi de metod\xc4\x83 comparativ\xc4\x83, critic\xc4\x83 \xc8\x99i statistic\xc4\x83, prin intermediul metodei cartografice se pot oferi noi concluzii cercet\xc4\x83torului. _NEWLINE_Climatologia istoric\xc4\x83 presupune studierea preocup\xc4\x83rilor umane \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc8\x99i stabilirea precis\xc4\x83 \xc8\x99i am\xc4\x83nun\xc8\x9bit\xc4\x83 a varia\xc8\x9biilor climatice prin alc\xc4\x83tuirea unor serii sau cicluri climatice._NEWLINE_Dendroclimatologia interpreteaz\xc4\x83 aspectul inelelor de cre\xc8\x99tere concentric\xc4\x83 ale arborilor prin care se pot atest\xc4\x83 condi\xc8\x9bii meteorologice dificile sau favorabile pentru civiliza\xc8\x9biile anterioare._NEWLINE_\xc3\x8enrudit\xc4\x83 cu dendroclimatologia este metod\xc4\x83 fenologic\xc4\x83 care observ\xc4\x83 fenomenele vegetale din trecut. _NEWLINE_Metod\xc4\x83 glaciologic\xc4\x83 observ\xc4\x83 perioadele succesive de r\xc4\x83cire \xc8\x99i \xc3\xaenc\xc4\x83lzire a vremii, cu influen\xc8\x9be asupra dimensiunii ghe\xc8\x9barilor._NEWLINE_De asemenea, sunt studiate sedimentele depuse pe fundul marilor, oceanelor \xc8\x99i lacurilor prin a c\xc4\x83ror compozi\xc8\x9bie sau structura se poate identifica evolu\xc8\x9bia climei._NEWLINE_O alt\xc4\x83 metod\xc4\x83 de cercetare climatologic\xc4\x83 este cea a studierii ritmului de cre\xc8\x99tere a lichenilor-lichenometrie._NEWLINE_Dup\xc4\x83 observa\xc8\x9biile geografice \xc8\x99i climatologice se poate atest\xc4\x83 dac\xc4\x83 grup\xc4\x83rile umane au fost sedentare sau nomade._NEWLINE_Prin intermediul geografiei istorice se pot ob\xc8\x9bine informa\xc8\x9bii despre dezastre naturale, seisme, erup\xc8\x9bii vulcanice sau epidemii ce au devastat sau distrus civiliza\xc8\x9bii anterioare sau se pot ob\xc8\x9bine informa\xc8\x9bii despre ce fel de resurse au fost extrase \xc8\x99i prelucrate.\n_START_SECTION_\nDemografia istoric\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDemografia (demos-popor graphein-descriere) este \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care se ocup\xc4\x83 de studiul popula\xc8\x9biilor, fiind \xc3\xaen str\xc3\xa2ns\xc4\x83 leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu societatea, economia, mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc8\x99i habitatul, explic\xc3\xa2nd tendin\xc8\x9bele de lung\xc4\x83 durata \xc8\x99i f\xc4\x83c\xc3\xa2nd apel la istorie, antropologie, etnografie sau folcloristica. _NEWLINE__NEWLINE_Rolul demografiei are rolul de a descrie \xc8\x99i analiz\xc4\x83 popula\xc8\x9bia, familiile, structura de v\xc3\xa2rst\xc4\x83, dinamic\xc4\x83, fluxurile migratorii, urbanizarea \xc8\x99i fenomenele demografice c\xc4\x83 natalitatea, fertilitatea, nup\xc8\x9bialitatea, divor\xc8\x9bialitatea \xc8\x99i mortalitatea \xc8\x99i cel de a caut\xc4\x83 cauzele unor fenoneme demografice. Studiile de demografie vizeaz\xc4\x83 politicile demografice, legisla\xc8\x9bia, politice sociale cu impact demografic, metodele \xc8\x99i modelele de analiz\xc4\x83, \xc8\x99i estimarea prospectiv\xc4\x83 a popula\xc8\x9biei._NEWLINE_Sursele demografice pot fi inventarele, socotelile, urbariile, registrele de dijma, actele de stare civil\xc4\x83, anchetele \xc8\x99i lucr\xc4\x83rile cu caracter statistic, intorcmite prin recens\xc4\x83minte, \xc8\x9bin\xc3\xa2nd seama \xc3\xaens\xc4\x83 \xc8\x99i de tendin\xc8\x9ba de evaziune a bunurilor \xc8\x99i a persoanelor av\xc3\xa2nd \xc3\xaen vedere posibilit\xc4\x83\xc8\x9bile de \xc3\xaenregistrare limitate din trecut. _NEWLINE_Un domeniu de activitate al demografiei istorice este acela de reconstituirea familiilor, pe baza registrelor parohiale \xc8\x99i ale eviden\xc8\x9belor de stare civil\xc4\x83. Prin istorie social\xc4\x83, se poate eviden\xc8\x9bia vechimea unei familii \xc8\x99i ascensiunea ei social\xc4\x83. _NEWLINE_Pe baza datelor privind nup\xc8\x9bialitatea (trebuie luat \xc3\xaen vedere \xc8\x99i concubinajul \xc8\x99i celibatul), se poate afl\xc4\x83 num\xc4\x83rul de c\xc4\x83s\xc4\x83torii \xc8\x99i num\xc4\x83rul locuitorilor dintr-o regiune sau \xc8\x9bar\xc4\x83, num\xc4\x83rul na\xc8\x99terilor \xc8\x99i num\xc4\x83rul deceselor._NEWLINE_Popula\xc8\x9bia raportat\xc4\x83 la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 geografic\xc4\x83 locuit\xc4\x83 de aceast\xc4\x83 constituie densitatea popula\xc8\x9biei, care vizeaz\xc4\x83 analiz\xc4\x83 distribuirii \xc3\xaen teren geografic \xc8\x99i spa\xc8\x9bial a popula\xc8\x9biei, a gradului de ocupare a mediului , a reparti\xc8\x9biei resurselor naturale \xc8\x99i a mijloacelor de subzisten\xc8\x9b\xc4\x83._NEWLINE_Se poate constat\xc4\x83 mi\xc8\x99c\xc4\x83ri de popula\xc8\x9bie, cea intern\xc4\x83 sau extern\xc4\x83 (emigrare sau imigrare) \xc8\x99i tranzi\xc8\x9bia popula\xc8\x9biei sau revolu\xc8\x9bia demografic\xc4\x83 prin trecerea de la regimul demografic vechi ce se caracterizeaz\xc4\x83 prin natalitate \xc8\x99i mortalitate crescute la cel modern/industrial care se caracterizeaz\xc4\x83 prin sc\xc4\x83derea num\xc4\x83rului de na\xc8\x99teri \xc8\x99i decese prin cre\xc8\x99terea mediei de via\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i a nivelului de tr\xc4\x83i.\n_START_SECTION_\nStatistic\xc4\x83 istoric\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nStatistic\xc4\x83 istoric\xc4\x83 este o \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 ce permite istoriei s\xc4\x83 ob\xc8\x9bin\xc4\x83 concluzii cantitative \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu faptele \xc8\x99i evenimentele istorice din prezent \xc8\x99i trecut. Exist\xc4\x83 o statistic\xc4\x83 social\xc4\x83 care face referire la realitatea socio-uman\xc4\x83 \xc8\x99i o statistic\xc4\x83 istoric\xc4\x83 care prin intermediul instrumentelor, tehnicilor \xc8\x99i metodelor statistice se studiaz\xc4\x83 trecutul omenirii._NEWLINE_Termenul de statistic\xc4\x83 a ap\xc4\x83rut \xc3\xaen secolul al XVIII-lea, ulterior ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd ramuri ale statisticii: cea demografic\xc4\x83, cea social\xc4\x83, economic\xc4\x83 \xc8\x99i cea istoric\xc4\x83. _NEWLINE_Apar \xc3\xaens\xc4\x83 dificult\xc4\x83\xc8\x9bi c\xc3\xa2nd datele statistice lipsesc sau sunt incomplete, astfel, istoricii trebuie s\xc4\x83 se bazeze \xc8\x99i pe date lacunare.\n_START_SECTION_\nDiplomatica\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomatica studiaza structura si cuprinsul documentelor scrise, de natura juridica, in vederea stabilirii autenticitatii acestora. In sarcina diplomatistului intra studierea locului unde s-a creat si s-a pastrat documentul. _NEWLINE_Diplomatica a aparut in secolul XVII, iar primele reguli privind verificarea autenticitatii actelor au fost stabilite de papa Inocentiu al III-lea. Diplomatica se afla in stransa legatura cu paleografia, cronologia si sigilografia._NEWLINE_Pentru a realiza critica documentelor, diplomatistul trebuie sa aiba cunostinte generale si speciale si trebuie sa se ocupe de studierea documentului in sine, de analiza formala si de continut si sa studieze mediul \xc3\xaen care s-a creat si s-a pastrat documentul. _NEWLINE_Diplomatic, actele se impart in acte juridice, scrisori fara scop juridic , inscrisuri diverse, acte publice emise de autoritati, acte private emise de persoane particulare, probatorii care aveau rolul de a dovedi ceva, dispozitivele-acte care ajutau la savarsirea actiunii juridice. Dupa modul de prezentare, actele se impart in cele deschise, acte inchise, subiective, obiective. Dupa continut se impart in privilegii, donatii, acte de vanzare-cumparare si testamente. _NEWLINE_Actele au fost transmise sub diverse forme: ciorna, original si copie.\n_START_SECTION_\nCronologia\n_START_PARAGRAPH_\nCronologia studiaza unitatile vechi de masurare a timpului in scopul de a le transforma in sistemul actual. Are doua ramuri: cronologia tehnica care realizeaza masuratori ale timpului pe baza observatiilor astronomice si cronologia istorica.\n_START_SECTION_\nSigilografia\n_START_PARAGRAPH_\nEste stiinta auxiliara istorica care se ocupa de studierea pecetilor, sigiliilor, analizand impresiunea l\xc4\x83sata de tiparul sigilar si de tiparul sigilar. Sunt studiate istoric, artistic, tehnic, juridic si diplomatic, dimensiunile sigiliului, forma, culoarea, emblema, legenda, modalitatile de aplicare la suport si valoarea probatorie a unui sigiliu. Sigiliul este un mijloc de a pastra secretul corespondentei, de a garanta autenticitatea unui act. Sigilografia este inrudita cu heraldica si filatelia, si din aceasta s-a desprins stampilografia. _NEWLINE_Filatelia studiaza marcile postale si timbrele, dovezi ca s-a achitat taxa de expeditie.\n_START_SECTION_\nGenealogia\n_START_PARAGRAPH_\nGenealogia se ocupa de originea si evolutia familiilor si a neamurilor inrudite, de ascendenta, descendenta si structura acestora, de rolul inrudirilor. _NEWLINE_Genealogia nu se ocupa de stabilirea apartenentei a unor indivizi la o familie nobiliara sau de stabilirea vechimii a unei familii, ci se ocupa si de grupuri sociale pentru a reconstitui evolutia acestora sau locul si rolul lor in structura statala.\n_START_SECTION_\nMuzeologia\n_START_PARAGRAPH_\nMuzeologia este stiinta muzeului ce se diferentiaza de muzeografie, reprezentand aplicarea principilor de ordin general in realizarea concreta a unui muzeu sau expozitie._NEWLINE_Muzeologia obiectului presupune modul de functionare si prezentare a muzeului bazat pe obiecte. Muzeologia ideii se bazeaza pe cunoastere, obiective si concepte, aceasta fiind posibila odata cu intrarea in era digitala, media si a comuncarii._NEWLINE_Obiectul este pus in serviciul ideii, forma sa de prezentare fiind mai interactiva. S-a dezvoltat astfel muzeologia punctului de vedere, avand ca obiectiv principal vizitatorul, caruia i se ofera mai multe puncte de vedere._NEWLINE_Se utilizeaza conceptia teoretica de selectie tematica a expunerii si forma ambientala de prezentare a obiectelor prin arhitectura, mobilier, sisteme de iluminare. Au aparut notiuni ca "industrie muzeala"si "business muzeal"._NEWLINE_Muzeografia a aparut in 1727 cand la Hamburg a aparut o lucrare destinata iubitorilor de arta, fiind numita "Muzeografie", scrisa de Gaspar Neickel ce oferea sugestii privind organizarea unui muzeu: cladirea, climatul adecvat, conditiile pentru conservare, categorisirea obiectelor in "naturalia"si "curiosa artificialia". Muzeele erau initial cladiri care adaposteau colectii eterogene, simple depozite care organizau expozitii subiective si aleatorii. Din 1883, muzeologia devenise stiinta._NEWLINE_Termenul de muzeu provinde din limba greaca si cea latina (museion sau museum), fiind locuri unde se adunau filosofii, ce cuprindeau colectii , sali de anatomie, parcuri zoologice si botanice, ca museionul din Alexandria.Erau depozite, numite "thesaurus"care pastrau opere de arta si daruri ce nu erau expuse in temple. _NEWLINE_Se organizau pinacoteci, galerii de pictura. Muzeul coexista cu biblioteca, bibliotecile fiind decorate cu statui inscriptionate. Marii patricieni detineau colectii de arta expuse in piete, gradini, temple si teatre._NEWLINE_Si in evul mediu s-a mentinut tezaurizarea, manastirile colectionand piese valoroase in clisiarnite, iar marile catedrale pastrau tezaure._NEWLINE_Erau indivizi ce detineau colectii particuare, mai ales in Italia, cand cardinalul Giordano Orsini din Roma a creat un cabinet de antichitati. Lorenzo Magnificul detinea o colectie de manuscrise si geme. In secolul XV, erau colectii de tapiserii, picturi flamande, fildesuri, covoare orientale, stampe, instrumente muzicale, sculpturi antice._NEWLINE_Apar cabinete de curiozitati, cu obiecte antice si fosile preistorice, cu pavilioane pentru observatii astronomice, experimentari si cercetari de alchimie. Ia nastere Muzeul Istoric sau Muzeul de Antichitati, care acorda atentie personalitatilor si cuprindea monede si efigii ale imparatilor, portrete ale poetilor si filosofilor. _NEWLINE_Sunt organizate muzee langa universitati, devenite laboratoare de studiu. Prima institutie muzeala moderna a fost British Museum din Anglia, in 1753, fiind reunite mai multe colectii in scopul cercetarii. Bazele muzeografiei moderne au fost puse in Franta, in urma activitatii enciclipedistilor ce doreau organizarea sistematica , conservarea si restaurarea colectiilor. S-a format treptat muzeul public. In 1791 s-a deschis Muzeul Luvru._NEWLINE_Muzeele actuale sunt institutii stiintifice cu caracter pluridisciplinar si functii educative , care cerceteaza, conserva si valorifica patrimoniul in interesul publicului._NEWLINE_S-au format organizatii nonguvernamentale ce se preocupa de conservarea patrimoniului: UNESCO, ICOM, ICOMOS, ICCROM. _NEWLINE_Muzeele desfasoara expozitii de baza si cele temporare._NEWLINE_Sunt muzee de istorie, de arta, de stiintele naturii, muzee tehnice , militare, sau cele etnografice. Si casele memoriale , castelele, cetatile si institutiile pot deveni muzee. Se organizeaza muzee si in aer liber._NEWLINE_Pentru a se realiza o expozitie, este cules intregul material informativ, se grupeaza intr-un sistem coerent dupa criterii, sunt selectionate obiecte si documente, fiind adaptate la spatiul existent. Este intocmit planul definitiv de expunere pana la cele mai mici detalii, fiind realizate machete si afise cu fotografiile exponatelor si sunt stabilite toate elementele auxiliare.\n_START_SECTION_\nEpigrafia\n_START_PARAGRAPH_\nEpigrafia se ocupa de studierea inscriptiilor de pe material dur, ca piatra, metalul, ceramica, caramida, osul sau lemnul. _NEWLINE_Este in stransa legatura cu paleografia. Interpreteaza din perspectiva istorica si artistica monumentele sau obiectele pe care s-a realizat scrierea. _NEWLINE_Epigrafia s-a constituit ca stiinta in secolul XIX, aparand multe colectii de inscriptii antice._NEWLINE_Textul epigrafic era realizat prin sapare si excizie in piatra, prin incizie , excizie si gravare pe metal , prin pictare sau sculptare pe lemn si prin tesere si brodare pe textile. Se utilizau tipuri de semne grafice capitale, cu colturi ascutite sau minuscule si gotice. _NEWLINE_Erau sapate pe material dur legi, decrete, decizii, acte administrative, inscriptii onorifice, intelegeri diplomatice, contracte, texte funerare.\n_START_SECTION_\nHeraldica\n_START_PARAGRAPH_\nHeraldica este stiinta auxiliara a istoriei care se ocupa cu compunerea si explicarea stemelor a unor familii nobile, biserici, unitate administrativa sau oras, cu explicarea figurilor heraldice si a caracteristicilor acestora, prin studierea si descifrarea simbolurilor si devizelor de pe scuturi, precum si cu descrierea si impartirea scutului, cu interpretarea culorilor, smalturilor si cu istoricul si terminologia emblemelor privind stemele si blazoanele._NEWLINE_Heraldica e compusa din stiinta heraldica care cuprinde principiile teoretice si arta heraldica prin care sunt transpuse principiile teoretice, fiind studiate evolutia iconografica a unor steme._NEWLINE_Arta heraldica s-a dezvoltat in evul mediu, mai ales in perioada cruciadelor. Se utilizau ca surse de reprezentare sigiliile, monedele, monumentele, pietrele tombale, piesele de mobilier, scrisorile de innobilare, diplomele si atlasele. _NEWLINE_Erau utilizate ca simboluri heraldice lei, vulturi, cruci, mierle, serpi, monstri. Din secolele XIII-XV se utilizau ornamente si coiful. Din secolul XVI a inceput declinul, ca in epoca moderna sa dispara in urma aparitiei statelor nationale si asociatiilor._NEWLINE_Stema era deseori reprezentata pe scut, avand rol de protectie, reprezentand realizari si victorii militare ale posesorului, alaturi de animale si obiecte sacre, ce scot in evidenta calitati si trasaturi ale familiilor si dinastiilor, ulterior a statelor._NEWLINE_Smalturile erau reprezentari grafice ale metalelor pretioase ca aurul ce simboliza bogatia sau dreptatea, argintul ce reprezenta corectitudinea, sau culori ca rosul ce era un simbol al curajului si dragostei si albastrul ce era simbol al sperantei si credintei, negrul-simbol al modestiei, verdele-simbol al libertatii si tineretii, deseori reprezentate in linii orizontale , verticale sau incrucisate. Mai erau redate blanurile reprezentate de sangeap._NEWLINE_Apar figuri naturale-astre, animale, plante, fenomene naturale, elemente din mediu, membre de animale, flori, precum si figuri artificiale, realizate de om ,precum arme, castele, coroane sau corabii. Mai erau redate si figuri himerice precum cele mitologice ca dragonul. _NEWLINE_Pe scut apareau coiful, coroana, cimierul, lambrechinii, deviza heraldica si suportii animalici._NEWLINE_Mai erau armoariile vorbitoare, blazoane care aratau numele familiei. Erau si steme de pretentie sau de revendicare, steme de concesie, steme de patronaj, steme de demnitate, steme de corporatii, comunitati, asociatii, de unitati administrative, de orase , sau ordine religioase,\n_START_SECTION_\nNumismatica\n_START_PARAGRAPH_\nNumismatica este stiinta auxiliara a istoriei care are ca obiect de studiu moneda, avand in vedere descrierea tipurilor monetare, descifrarea legendelor, analizarea materialului din care sunt confectionate si a tehnicii de batere, stabilind raporturi si echivalente cu diferite monede, implicand studierea circulatiei monetare de ansamblu._NEWLINE_Moneda connstituie o sursa importanta de cunoastere istorica, analizand aspectele economice, politice, culturale si sociale ale societatilor. Poate furniza informatii despre personalitati, divinitati si fapte istorice._NEWLINE_Se urmaresc conditiile \xc3\xaen care s-a exercitat dreptul monetar, iconografia monedei, stabilirea monetariilor si a duratei lor de functionare, denumirea, emblemele heraldice, portretul, curentele artistice. Preocupari de numismatica s-au manifestat in antichitate si in renastere. Din secolul XIX, s-au adaugat studiului numismatic si medaliile. In 1891 s-a organizat primul congres internationa de numismatica._NEWLINE_Denumirea monedelor medievale au la baza anumite criterii: culoarea, corespondenta in sistemul ponderal, numele emitentului, titlul emitentului, localitatea._NEWLINE_Numismatica descriptiva se ocupa de descrierea detaliata a monezii dupa dimensiuni, forma, greutate, metalul din care a fost confectionat, imaginile de pe revers si avers care pot fi de tip heraldic sau iconografic, titlul, numele si titlul suveranului. _NEWLINE_Metrologia numismatica studiaza sistemul de masuri si cel valoric al monedelor, etalonul monetar si acoperirea in aur a valorii acestora._NEWLINE_Medalistica studiaza medaliile si plachetele comemorative, sub aspectul efigiei si inscriptiei._NEWLINE_Insignografia se ocupa de problematica insignelor, gravate cu un simbol sau inscriptionate ce indica apartenenta la o organizatie politica, culturala sau stiintifica.\n_START_SECTION_\nMetrologia\n_START_PARAGRAPH_\nMetrologia se ocupa cu studierea sistemelor de masura utilizate in trecut, ce se regasesc in documente si in muzee, fiind analizate evolutia si adaptarea acestora la sistemul de masura modern, servind la localizarea sau datarea unui document ce face referiri la anumite unitati de masura specifice unui spatiu sau perioade istorice. _NEWLINE_Din antichitate, unitatile de masura erau exprimate prin dimensiuni ale corpului uman. In privinta greutatii, s-au folosit diverse ponduri.\n_START_SECTION_\nVexilologia\n_START_PARAGRAPH_\nVexilologia este stiinta care se ocupa cu studierea culorilor si insemnelor de pe steaguri, drapele si stindarde._NEWLINE_Steagurile au aparut ca insemne de recunoastere a unui grup uman sau a unei armate pe campul de lupta, pe care erau reprezentate simbolurile heraldice sau simbolurile nationale. Erau utilizate si in timpul misiunilor diplomatice, fiind arborate la sedii si ambasade precum si la festivitati, vizite de stat sau reuniuni internationale. In prezent, sunt steaguri care arata apartenenta la cluburi, asociatii sau partide politice._NEWLINE_Partile componente ale unui drapel sunt flamura, cu sau fara reprezentare heraldica, hampa-manerul din lemn sau metal pe care este fixata flamura, crestetul de care se prinde drapelul, sub forma unui varf de lance, talpa, franjurii si ciucurii._NEWLINE_Vexilologia heraldica analizeaza mentalitatile epocii prin intermediul culorilor heraldice sau simbolurilor.'