b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Michel\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Michel a ob\xc8\x9binut diploma de inginer la \xc3\x89cole polytechnique din Paris \xc8\x99i doctoratul la Manchester, cu o tez\xc4\x83 trat\xc3\xa2nd despre teoria interac\xc8\x9biilor slabe. A fost cercet\xc4\x83tor la Copenhaga \xc8\x99i la Institute for Advanced Study, Princeton. \xc3\x8entors \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, a activat \xc3\xaen didactic\xc4\x83 \xc8\x99i cercetare la Lille \xc8\x99i Orsay, apoi la \xc3\x89cole polytechnique, unde a pus bazele Centrului de Fizic\xc4\x83 Teoretic\xc4\x83 (CPHT). \xc3\x8en 1962 a devenit profesor permanent la Institut des Hautes \xc3\x89tudes Scientifiques (IH\xc3\x89S), Bures-sur-Yvette. A fost pre\xc8\x99edinte al Societ\xc4\x83\xc8\x9bii Franceze de Fizic\xc4\x83 (Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 fran\xc3\xa7aise de physique) (1978\xe2\x80\x931980). \xc3\x8en 1979 a fost ales membru al Academiei Franceze de \xc8\x98tiin\xc8\x9be (Acad\xc3\xa9mie des sciences); \xc3\xaen 1982 i s-a decernat Medalia Wigner. A \xc3\xaencetat din via\xc8\x9b\xc4\x83 la 30 decembrie 1999, la Bures-sur-Yvette. \xc3\x8en memoria sa au fost instituite la IHES catedrele de cercetare Chaires Louis Michel pentru vizitatori de lung\xc4\x83 durat\xc4\x83, fizicieni.\n_START_SECTION_\nLucr\xc4\x83ri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en teoria interac\xc8\x9biilor slabe, Michel a studiat dezintegrarea miuonului (\xc3\xaentr-un electron \xc8\x99i doi neutrini), introduc\xc3\xa2nd a\xc8\x99a-numitul parametru Michel. \xc3\x8en teoria interac\xc8\x9biilor tari, a demonstrat conservarea parit\xc4\x83\xc8\x9bii G (care, de exemplu, interzice tranzi\xc8\x9bii dintr-o stare cu num\xc4\x83r impar de pioni \xc3\xaentr-o stare cu num\xc4\x83r par de pioni, sau invers). \xc3\x8empreun\xc4\x83 cu V. Bargmann \xc8\x99i V. Telegdi a formulat ecua\xc8\x9bia Bargmann-Michel-Telegdi care descrie precesia spinului \xc3\xaen c\xc3\xa2mp magnetic. \xc3\x8empreun\xc4\x83 cu Luigi A. Radicati a dezvoltat teoria geometric\xc4\x83 a octetului SU(3). \xc3\x8enc\xc4\x83 din 1953 introdusese o descriere a tranzi\xc8\x9biilor de faz\xc4\x83 ca fenomene de rupere a simetriei; a aplicat acest concept la o clas\xc4\x83 larg\xc4\x83 de fenomene, de la fizica particulelor elementare la cristalografie.'