b'\n_START_ARTICLE_\n\xc8\x98tefan Fori\xc8\x99\n_START_SECTION_\nBiografie\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\x83rin\xc8\x9bii s\xc4\x83i au fost Istv\xc3\xa1n F\xc3\xb3ris \xc8\x99i Anna Kocsis. Familia era \xc3\xaenst\xc4\x83rit\xc4\x83 \xc8\x99i poseda o fabric\xc4\x83 de c\xc4\x83r\xc4\x83mizi \xc8\x99i \xc8\x9bigle. \xc8\x98coala elementar\xc4\x83 a absolvit-o \xc3\xaen T\xc4\x83rlungeni, dup\xc4\x83 care a urmat liceul comercial din Bra\xc8\x99ov. Fori\xc8\x99 a fost combatant voluntar \xc3\xaen Primul R\xc4\x83zboi Mondial. Dup\xc4\x83 r\xc4\x83zboi, a aderat la Partidul Comuni\xc8\x99tilor din Ungaria \xc8\x99i a activat \xc3\xaen cadrul regimului Republicii Sovietice Ungare._NEWLINE_\xc3\x8en 1919, Fori\xc8\x99 s-a re\xc3\xaentors la Bra\xc8\x99ov. \xc3\x8en 1921 a aderat la nou \xc3\xaenfiin\xc8\x9batul Partid Comunist Rom\xc3\xa2n (care \xc3\xaen 1924 a fost interzis). A fost redactor la dou\xc4\x83 gazete de st\xc3\xa2nga. \xc3\x8en 1928, tribunalul militar din Cluj l-a condamnat la zece ani \xc3\xaenchisoare, \xc3\xaens\xc4\x83 Fori\xc8\x99 s-a refugiat \xc3\xaen URSS. Un timp a locuit la Moscova, apoi la Viena \xc8\x99i Berlin. S-a \xc3\xaentors \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia \xc3\xaen 1930 \xc8\x99i o parte din pedeaps\xc4\x83 a isp\xc4\x83\xc8\x99it-o \xc3\xaen deten\xc8\x9bie \xc3\xaentre anii 1931-1935._NEWLINE_A fost \xc3\xaenl\xc4\x83turat de la conducerea PCR la 4 aprilie 1944 (\xc3\xaen timpul preg\xc4\x83tirilor clandestine \xc3\xaen vederea unei revolte antihitleriste \xc8\x99i antiantonesciene). A fost arestat la 9 iunie 1945. A fost acuzat de tr\xc4\x83dare (colabora\xc8\x9bionism cu Siguran\xc8\x9ba \xc3\xaen anii r\xc4\x83zboiului) de trei membri ai secretariatului PCdR - Teohari Georgescu, Iosif Chi\xc8\x99inevschi \xc8\x99i Gavril\xc4\x83 Birta\xc8\x99 (secretar de partid al regiunii Oradea). Fori\xc8\x99 a fost ucis \xc3\xaen 1946 cu lovituri de rang\xc4\x83 aplicate de Gheorghe Pintilie (Pantiu\xc8\x99a Bodnarenko), \xc3\xaen complicitate cu \xc8\x99oferul s\xc4\x83u D. Neciu. Pintilie-Bodnarenko \xc8\x99i agen\xc8\x9bi ai Siguran\xc8\x9bei din Oradea au fost implica\xc8\x9bi \xc8\x99i \xc3\xaen asasinarea mamei (\xc3\xaen v\xc3\xa2rst\xc4\x83 de 70 de ani) lui Fori\xc8\x99, pe care au \xc3\xaenecat-o \xc3\xaen Cri\xc8\x99._NEWLINE_Fori\xc8\x99 a fost reabilitat de Ceau\xc8\x99escu \xc3\xaen 1968. Ancheta din acela\xc8\x99i an a stabilit oficial c\xc4\x83 mama lui Fori\xc8\x99 ar fi murit de moarte natural\xc4\x83, dar c\xc4\x83 gazdele sale, so\xc8\x9bii Fogel, i-ar fi aruncat cadavrul \xc3\xaen Cri\xc8\x99. S-a mai stabilit de asemenea c\xc4\x83 decizia asasin\xc4\x83rii lui Fori\xc8\x99 fusese luat\xc4\x83 de Gheorghiu-Dej, Teohari Georgescu, Ana Pauker \xc8\x99i al\xc8\x9bi demnitari ai PCR._NEWLINE_\xc8\x98tefan Fori\xc8\x99 a tr\xc4\x83it un timp cu evreica basarabeanc\xc4\x83 Tatiana Bulan, fost\xc4\x83 logodnic\xc4\x83, care s-a c\xc4\x83s\xc4\x83torit ulterior cu generalul rus Iakov Bulan. Tatiana Bulan a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 de\xc8\x9bin\xc4\x83 func\xc8\x9bia de Viceministru al \xc3\x8env\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntului \xc8\x99i a fost decorat\xc4\x83 cu titlul de Erou al Muncii Socialiste. Ea s-a pensionat ca director al Academiei de partid \xc8\x98tefan Gheorghiu. \xc8\x98tefan Fori\xc8\x99 s-a c\xc4\x83s\xc4\x83torit cu Victoria S\xc3\xa2rbu. Victoria S\xc3\xaerbu-Fori\xc8\x99 dup\xc4\x83 moartea so\xc8\x9bului a fost condamnat\xc4\x83 cu \xc3\xaenchisoarea \xc8\x99i fiica lor din cauza experien\xc8\x9belor prin care a trecut a fost traumatizat\xc4\x83 psihic pe via\xc8\x9b\xc4\x83. A primit o pensie special\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1970 c\xc3\xa2nd a decedat. Victoria Fori\xc8\x99 a fost reabilitat\xc4\x83 ulterior, ea devenind o activist\xc4\x83 de rang inferior.'