b'\n_START_ARTICLE_\nWoerden\n_START_SECTION_\nCastellumul roman\n_START_PARAGRAPH_\nAlbia din aval a r\xc3\xa2ului Linschoten de la Montfoort \xc8\x99i Linschoten p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Woerden a secat de o lung\xc4\x83 perioad\xc4\x83 de timp \xc8\x99i cursul s\xc4\x83u a fost deviat prin r\xc3\xa2urile Lek \xc8\x99i Hollandse IJssel, dar la un moment dat a fost o important\xc4\x83 ramur\xc4\x83 a deltei Rinului, conect\xc3\xa2nd Rin de Jos de la Wijk bij Duurstede la Oude Rijn \xc3\xaen apropiere de Woerden. L\xc3\xa2ng\xc4\x83 fosta confluen\xc8\x9b\xc4\x83 a fost un loc u\xc8\x99or mai ridicat dec\xc3\xa2t \xc3\xaemprejurimile, un dig natural, care, \xc3\xaentr-o zon\xc4\x83 predispus\xc4\x83 la inunda\xc8\x9bii, a f\xc4\x83cut-o o locatie atractiva de populare._NEWLINE_Aici, \xc3\xaen cel mai \xc3\xaenalt punct, romanii au construit un castellum (Castellum Laurum), ca parte a Imperiului Roman \xc8\x99i astfel, parte din liniile de ap\xc4\x83rare a frontierei de nord a Imperiului Roman. Primul castellum a fost construit in jurul anului 40 AD, \xc8\x99i a fost distrus \xc3\xaen 69 AD \xc3\xaen timpul rebeliunii Batave. \xc3\x8en 70 AD castellumul a fost reconstruit, iar romanii au r\xc4\x83mas p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 402 AD, cu o pauz\xc4\x83 \xc3\xaen jurul anilor 275-300 AD._NEWLINE_Castellum a fost situat pe loca\xc8\x9bia prezent\xc4\x83 a siteului medieval Petruschurch \xc8\x99i a cur\xc8\x9bii bisericii din jur. \xc3\x8en timpul lucr\xc4\x83rilor de construc\xc8\x9bie a unei noi parc\xc4\x83ri subterane in centrul ora\xc8\x99ului Woerden, au fost descoperite r\xc4\x83m\xc4\x83\xc8\x99i\xc8\x9bele a numeroase cl\xc4\x83diri romane vechi \xc8\x99i o nav\xc4\x83 de marf\xc4\x83 roman\xc4\x83. \xc3\x8en timpul lucr\xc4\x83rilor de cercetare, au ie\xc8\x99it la iveal\xc4\x83 multe informa\xc8\x9bii despre perioada roman\xc4\x83 din Woerden: loca\xc8\x9bia castellumului, zona \xc8\x99an\xc8\x9burilor cu ap\xc4\x83 si intrarea principal\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nEvul mediu\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc8\x9bin este cunoscut despre perioada de dup\xc4\x83 plecarea romanilor din 402 AD. Se poate presupune c\xc4\x83 au continuat s\xc4\x83 locuiasc\xc4\x83 oameni aici, dar nu exist\xc4\x83 dovezi arheologice. Zona a fost disputat\xc4\x83 \xc3\xaentre frizieni \xc8\x99i franci. Regele francilor, Dagobert I a cucerit zona \xc3\xaen jur de 630, \xc8\x99i o mic\xc4\x83 biseric\xc4\x83 a fost ridicat\xc4\x83 in apropiere, \xc3\xaen Utrecht. \xc3\x8en jurul anului 650 s-au \xc3\xaentors \xc8\x99i au distrus biserica franc\xc4\x83 din Utrecht, \xc8\x99i regele frizon \xc8\x99i-a stabilit curtea acolo. Apoi, \xc3\xaen 689 regele Redbad a fost \xc3\xaenvins de c\xc4\x83tre ducele franc Pippin de Herstal \xc3\xaen b\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Dorestad \xc8\x99i francii au rec\xc3\xa2\xc8\x99tigat controlul asupra zonei. Regele Redbad a recucerit Utrecht dup\xc4\x83 ce Pippin a murit \xc3\xaen 714, dar victorie frizon\xc4\x83 a fost de scurt\xc4\x83 durat\xc4\x83: ducele Charles Martel l-a \xc3\xaenvins pe Redbad \xc3\xaen 718, iar \xc3\xaen 734, Charles Martel i-a \xc3\xaenvins pentru totdeauna pe frizoni \xc3\xaen B\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Boarn._NEWLINE_Misionaria au urmat dup\xc4\x83 cuceritorii franci: \xc3\x8en 695 AD Willibrord, cunoscut sub numele de "Apostol Frizonilor a devenit episcop de Utrecht, cu unele \xc3\xaentreruperi din cauza incursiunilor frizone. Boniface a lucrat aici \xc3\xaentre 719-722. Liudger a rapoartat c\xc4\x83 Boniface a predicat \xc3\xaen Wyrda, referindu-se la Wierde, \xc3\xaensemn\xc3\xa2nd c\xc4\x83 acest loc era pe un promontoriu mai \xc3\xaenalt. \xc3\x8en jur de 850 AD episcopul a trebuit s\xc4\x83 plece din nou, de aceast\xc4\x83 dat\xc4\x83, din cauza jefuitorilor vikingi. Episcopul Balderik a revenit la Utrecht \xc3\xaen 918, dup\xc4\x83 ce a amenin\xc8\x9barea viking\xc4\x83 s-a diminuat. Episcopul pretinde Woerden ca parte a jurisdictiei sale: \xc3\x8entr-o list\xc4\x83 \xc3\xaentocmit\xc4\x83 \xc3\xaentre 918 \xc8\x99i 948 se men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 -In UUrdin totum Sancti Martini- insemn\xc3\xa2nd -\xc3\x8en Woerden totul apar\xc8\x9bine de Saint Martin, adic\xc4\x83 biserica din Utrecht-.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8entre episcop \xc8\x99i conte\n_START_PARAGRAPH_\nEpiscopul de Utrecht a primit terenuri, \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd de la regii franci, \xc8\x99i mai t\xc3\xa2rziu de la \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bii Sf\xc3\xaentului Imperiu Roman, \xc3\xaen special de la  Otto I. \xc3\x8en anul 1024 episcopii au fost f\xc4\x83cu\xc8\x9bi Prin\xc8\x9bi ai Sf\xc3\xa2ntului Imperiu Roman \xc8\x99i noua episcopiei princiar\xc4\x83 din Utrecht a fost format\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en jurul anului 1000 AD a\xc8\x99ezarea se limitata la albia r\xc3\xa2ului, restul fiind mla\xc8\x99tini. Episcopii au folosit noua lor autoritate pentru a stimula folosirea terenurilor neutilizate. Concesii au fost acordate pentru coloni\xc8\x99ti, care au desecat mla\xc8\x99tinile, s\xc4\x83p\xc3\xa2nd \xc8\x99an\xc8\x9buri de la r\xc3\xa2uri \xc8\x99i \xc3\xaentinz\xc3\xa2ndu-se de aproximativ 1 kilometru \xc3\xaen interior, cre\xc3\xa2nd astfel grila caracteristic\xc4\x83 a c\xc3\xa2mpurilor vizibil\xc4\x83 \xc8\x99i ast\xc4\x83zi. \xc3\x8en jur de 1300 AD acest proces a fost finalizat._NEWLINE_\xc3\x8entre timp un teritoriu concurent s-a dezvoltat la vest, de-a lungul coastei. Cunoscut\xc4\x83 ini\xc8\x9bial sub numele de Frisia de Vest s-a redenumit \xc3\xaen Olanda c\xc3\xa2nd Floris al II-lea, Conde de Olanda \xc8\x99i-a mutat curtea la Leiden \xc3\xaen 1101. Con\xc8\x9bii de Olanda si-au extins influen\xc8\x9ba lor, \xc8\x99i din 1165 au construit un fort numit Svadeburg, langa prezentul Zwammerdam, la 10 kilometri vest de Woerden. \xc3\x8en jur de 1160, Episcopul Godfried van Rhenen a construit un castel \xc3\xaen Woerden. Iar\xc4\x83\xc8\x99i, Woerden a devenit un ora\xc8\x99 de frontier\xc4\x83 \xc3\xaentre dou\xc4\x83 puteri beligerante, o situa\xc8\x9bie care a durat p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1527, atunci c\xc3\xa2nd episcopul de Utrecht a v\xc3\xa2ndut teritoriul s\xc4\x83u \xc3\xaemp\xc4\x83ratului Carol al V-lea \xc8\x99i stfel cele dou\xc4\x83 \xc8\x9bstatelets \xc8\x9b\xc4\x83ri\xc8\x99oare au fost reunite sub conducerea lui Carol. Datorit\xc4\x83 loca\xc8\x9biei sale strategice la grani\xc8\x9ba \xc3\xaentre Comitatul Olanda \xc8\x99i Episcopatul Utrecht, diferite razboaie s-au luptat \xc3\xaen \xc8\x99i \xc3\xaen jurul Woerden de diferite c\xc4\x83petenii ale acestor domenii._NEWLINE_De la circa 1131-1296 familia Van Woerden a dominat afacerile locale din Woerden, mai mul\xc8\x9bi descenden\xc8\x9bi ai familiei sunt cunoscu\xc8\x9bi sub numele de Herman van Woerden. Initial au fost administratorii castelului pentru episcop, dar cu timpul au \xc3\xaencercat s\xc4\x83 devin\xc4\x83 independen\xc8\x9bi. \xc3\x8en 1274 Herman al VI-lea van Woerden a format o alian\xc8\x9b\xc4\x83 cu Gijsbrecht al IV-lea van Amstel, \xc8\x99i s-au revoltat \xc3\xaempotriva episcopului ales Ioan de Nassau. \xc3\x8en 1278 Floris V, Conte de Olanda a intervenit pe partea mult sl\xc4\x83bita a episcopului, \xc8\x99i a \xc3\xaenvins c\xc4\x83peteniile rebele. Gijsbrecht a fost luat prizonier \xc8\x99i Herman a plecat \xc3\xaen exil. \xc3\x8en 1281 lui Floris al V-lea au fost acordate terenurile c\xc4\x83peteniilor rebele, inclusiv Amsterdam \xc8\x99i Woerden. \xc3\x8en acordul de pace din 1288, Floris a restabilit posesia lui Woerden pentru Herman van Woerden, dar acum ca un vasal al contelui. Cu toate acestea, Herman nu se dovede\xc8\x99te a fi un vasal de \xc3\xaencredere: \xc3\xaen 1296 umilita capetenie Gijsbrecht IV van Amstel \xc8\x99i Herman van Woerden au intrat pe scena din nou, ca parte a unui complot. \xc3\x8empreun\xc4\x83 cu Gerard van Velzen au capturat contele Floris \xc3\xaen timpul unei partide de v\xc3\xa2n\xc4\x83toare \xc8\x99i l-au asasinat. Ca urmare, Gerard van Velzen a fost ucis, iar Herman van Woerden a mers din nou \xc3\xaen exil. \xc3\x8en 1300 John II, Conte de Olanda acordat de capetenia Woerden fratelui sau Guy de Avesnes, care a devenit episcop de Utrecht \xc3\xaen anul urm\xc4\x83tor. \xc3\x8en 1311 Guy a returnat de capetenie nepotului s\xc4\x83u, contele William al III-lea, \xc8\x99i Woerden a r\xc4\x83mas parte a Olandei._NEWLINE_\xc3\x8en jur de 1370 primarul Willem van Naaldwijk a ordonat construirea de ziduri de aparare si un \xc8\x99an\xc8\x9b pentru a fortifica orasul, pentru a ap\xc4\x83ra Olanda de re\xc3\xaennoita ostilitate cu Utrecht. Woerden a primit drepturile de ora\xc8\x99 de la Albert I, Duce de Bavaria, \xc8\x99i Conte de Olanda, \xc3\xaen 1372, chiar dac\xc4\x83 Woerden era \xc3\xaenc\xc4\x83 un ora\xc8\x99 mic, care ad\xc4\x83postea doar aproximativ 720 de cet\xc4\x83\xc8\x9beni. Aproximativ \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp biserica Petruschurch a fost construit; parte a turlei inc\xc4\x83 supravie\xc8\x9buie\xc8\x99te \xc8\x99i azi. \xc3\x8en 1410 Ioan III, Ducele de Bavaria - Straubing - a ordonat s\xc4\x83 fie construit castelul din Woerden \xc8\x99i \xc3\xaen 1510 s-a construit prim\xc4\x83ria. Aceste cl\xc4\x83diri exist\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83, de\xc8\x99i castelul a fost renovat \xc8\x99i modificat extensiv de-a lungul anilor._NEWLINE_Pe data de 1 noiembrie 1425 Woerden a ales partea lui Philip cel Bun, \xc3\xaen conflict cu Jacoba van Beieren, dup\xc4\x83 ce Philip a confirmat privilegiile ora\xc8\x99ului \xc8\x99i a promis c\xc4\x83 st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea Woerden nu va fi separat\xc4\x83 de comitatul Olandei prin acordarea ei c\xc4\x83tre altcineva. \xc3\x8en timpul domniei lui ducelui de Burgundia, Filip cel Bun (1419-1467) \xc8\x99i Carol Ple\xc8\x99uvul (1467-1477), Woerden s-a bucurat de o perioad\xc4\x83 de pace f\xc4\x83r\xc4\x83 precedent, \xc8\x99i deja \xc3\xaen 1477 popula\xc8\x9bia ei aproape s-a triplat, la aproximativ 1920. Moartea lui Charlol Ple\xc8\x99uvul \xc3\xaenaintea por\xc8\x9bilor din Nancy a fost preludiul unei nelini\xc8\x99ti re\xc3\xaennoite, at\xc3\xa2t cu Utrecht c\xc3\xa2t \xc8\x99i cu Ducatul de Guelders, iar ora\xc8\x99ul a suferit dificult\xc4\x83\xc8\x9bi economice, din cauza aceasta.\n_START_SECTION_\nEretici \xc8\x99i rebelii\n_START_PARAGRAPH_\nDomnia lui Carol V a fost o perioad\xc4\x83 de relativ\xc4\x83 pace \xc8\x99i prosperitate pentru Woerden, \xc3\xaen ciuda nelini\xc8\x99tii religioase. \xc3\x8en aprilie 1522 Charles V a indorus Inchezi\xc8\x9bia \xc3\xaen \xc8\x9a\xc4\x83rile de Jos._NEWLINE_Johannes Pistorius Woerdensis (Jan de Bakker), un preot catolic, a fost primul predicator din Olanda de Nord martirizat ca rezultat direct al lui convingerilor sale religioase, tat\xc4\x83l sau a fost un gropar \xc3\xaen Woerden  \xc8\x99i, de asemenea chiria\xc8\x99 de la fabrica de c\xc4\x83r\xc4\x83mid\xc4\x83, astfel c\xc4\x83 numele s\xc4\x83u deriv\xc4\x83at de la aceast\xc4\x83 profesie._NEWLINE_Jan de Bakker a fost un elev de Johannes Rhodius (Hinne Rode), director al Scoalii St Jerome din Utrecht. Rode a fost un proponent al Sacramentarianismului, \xc8\x99i \xc3\xaen 1520 tat\xc4\x83l s\xc3\xa2u l-a chemat \xc3\xaenapoi la Woerden, probabil \xc3\xaengrijorat din cauza acestor puncte de vedere eretice. Jan s-a mutat la Leuven, iar \xc3\xaen 1522 \xc8\x99i-a finalizat educa\xc8\x9bia acolo. El a revenit la Woerden, a fost hirotonit ca preot \xc3\xaen Utrecht, \xc8\x99i a ajutat tatal ca gropar \xc8\x99i diacon._NEWLINE_Jan a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 se r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndeasc\xc4\x83 opiniile sale eretice \xc8\x99i, \xc3\xaen mai 1523, el \xc8\x99i un alt preot au fost aresta\xc8\x9bi de c\xc4\x83tre administratorul castelului. Dup\xc4\x83 o scurt\xc4\x83 perioad\xc4\x83 au fost elibera\xc8\x9bi, \xc8\x99i se consider\xc4\x83 c\xc4\x83 cei doi au c\xc4\x83l\xc4\x83torit la Wittenberg, dar nu exist\xc4\x83 nici o dovad\xc4\x83 c\xc4\x83 s-au \xc3\xaent\xc3\xa2lnit cu Martin Luther. Dup\xc4\x83 ce a revenit \xc8\x99i-a continuat predicile, \xc8\x99i conflictul cu Biserica Romano-Catolica a fost agravat de faptul c\xc4\x83 el a rupt celibatul \xc8\x99i s-a c\xc4\x83s\xc4\x83torit. \xc3\x8en noaptea de 9 mai 1525, a fost arestat \xc8\x99i a doua zi a fost transferat la Haga, unde a ap\xc4\x83rut \xc3\xaenaintea Inchizi\xc8\x9biei. El a fost dez-hirotonisit \xc8\x99i condamnat la moarte, iar pe 15 septembrie 1525 a fost ars pe rug la Haga. V\xc4\x83duva lui \xc8\x99i-a salvat via\xc8\x9ba poc\xc4\x83indu-\xc8\x99i ereziile \xc8\x99i \xc8\x99i-a tr\xc4\x83it restul vie\xc8\x9bii apoi \xc3\xaentr-o m\xc4\x83n\xc4\x83stire._NEWLINE_Magistra\xc8\x9bii orasul Woerden au fost toleran\xc8\x9bi fa\xc8\x9b\xc4\x83 de confesiunea luterana. \xc3\x8en 1566, aceasta a dus la o confruntare cu Eric, ducele de Braunschweig, care a fost conducatorul lui Woerden de la momentul respectiv._NEWLINE_De\xc8\x99i Eric de Braunschweig (1528 - 1584) a fost crescut ca luteran, s-a convertit la catolicism in 1547, spre regretul mamei sale Elisabeta de Brandenburg. Eric a servit ca \xc8\x99i comandant \xc3\xaen armatele lui Carol V \xc8\x99i Filip II, \xc8\x99i a luptat de partea lor \xc3\xaen r\xc4\x83zboiul Schmalkaldic (1546-1547) \xc8\x99i r\xc4\x83zboiul franco-habsburgic (1551-1559). \xc3\x8en timpul b\xc4\x83t\xc4\x83liei de la St. Quentin (1557), se distinge prin capturarea mare\xc8\x99alilor francezi Anne de MONTMORENCY \xc8\x99i Jacques d\'Albon de Saint-Andr\xc3\xa9. Ace\xc8\x99ti prizonieri au fost foarte importan\xc8\x9bi pentru Filip II pe post de obiect de negociere \xc3\xaen timpul negocierilor pentru tratatul de pace de la Cateau-Cambr\xc3\xa9sis. \xc3\x8en 1558 Filip II a acordat Ducelui Eric de Braunschweig st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea asupra Woerden ca \xc8\x99i compensare, cu toat\xc4\x83 obiec\xc8\x9bia magistra\xc8\x9bilor ora\xc8\x99ului Woerden care au considerat c\xc4\x83 acest lucru a fost o \xc3\xaenc\xc4\x83lcare a promisiunilor f\xc4\x83cute de c\xc4\x83tre Filip cel Bun, \xc3\xaen 1425._NEWLINE_\xc3\x8en urma revoltelor iconoclastice care au maturat \xc8\x9bara \xc3\xaen 1566 un proeminent cet\xc4\x83\xc8\x9bean al Woerden, Warnaer Claesz, a petitionat magistra\xc8\x9bii ora\xc8\x99ului s\xc4\x83 introduc\xc4\x83 M\xc4\x83rturisire Augsburg . Ca m\xc4\x83sur\xc4\x83 de precau\xc8\x9bie, magistra\xc8\x9bii ora\xc8\x99ului au sos icoane si alte bunuri de valoare din biserica si le-au stocat \xc3\xaentr-un loc sigur, \xc8\x99i a au \xc3\xaenchis biserica. Curtea Olandei au fost de acord cu ac\xc8\x9biunile \xc3\xaentreprinse de c\xc4\x83tre magistra\xc8\x9bii ora\xc8\x99ului, dar Eric - ducele de Braunschweig - s-a opus, cerand s\xc4\x83 fie restaurat cultul catolic. Magistra\xc8\x9bii orasul au \xc3\xaent\xc3\xa2rziat, punand la indoiala autoritatea sa \xc3\xaen aceast\xc4\x83 problem\xc4\x83. Ducele Eric a r\xc4\x83spuns prin adunarea unei mici armatw \xc8\x99i for\xc8\x9band magistra\xc8\x9bii ora\xc8\x99ului a se conforma._NEWLINE_Ducele Eric a fost, de asemenea responsabil pentru suprimarea rebeliunii lui Hendrik van Brederode, capetenie de Vianen. Dup\xc4\x83 ce armata rebel\xc4\x83 a fost invins\xc4\x83 in Batalia de la Oosterweel (13 martie 1567), Eric de Braunschweig a capturat Vianen pe 5 mai 1567._NEWLINE_\xc3\x8en istoria de mai t\xc3\xa2rziu, orasul a cunoscut ocupa\xc8\x9bia spaniol\xc4\x83 (1575, 1576) \xc8\x99i francez\xc4\x83 (1672, 1673 \xc8\x99i, \xc3\xaen mod dezastruos \xc3\xaen 1813).'