b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa2ul R\xc4\x83ut\n_START_SECTION_\nDate generale\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa2ul \xc3\xae\xc8\x99i are ob\xc3\xa2r\xc8\x99ia la confluen\xc8\x9ba a dou\xc4\x83 p\xc4\x83raie la 2 km spre est de satul Rediul Mare, la altitudinea de 180 m \xc8\x99i debu\xc8\x99eaz\xc4\x83 \xc3\xaen r\xc3\xa2ul Nistru de pe malul drept, la 342 km de la gura fluviului, l\xc3\xa2ng\xc4\x83 ora\xc8\x99ul Dub\xc4\x83sari, la altitudinea de 12,00 m. Lungimea r\xc3\xa2ului este de 286 km, suprafa\xc8\x9ba bazinului hidrografic de 7.760 km\xc2\xb2, diferen\xc8\x9ba de nivel de 168 m \xc8\x99i panta medie de 0,59\xe2\x80\xb0.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nClima se caracterizeaz\xc4\x83 prin veri calde \xc8\x99i uscate, ierni bl\xc3\xa2nde \xc8\x99i umede. Anual pe suprafa\xc8\x9ba bazinului cad \xc3\xaen medie 400-500 mm de precipita\xc8\x9bii, \xc3\xaen anii ploio\xc8\x99i (1951, 1955) \xe2\x80\x93 650-700 mm, \xc3\xaen anii seceto\xc8\x99i (1951) \xe2\x80\x93 320-350 mm. Cele mai multe precipita\xc8\x9bii revin perioadei calde a anului (aprilie-octombrie). Cuvertura de z\xc4\x83pad\xc4\x83 are o grosime de 20-30 cm, ia rezervele de ap\xc4\x83 din z\xc4\x83pad\xc4\x83 constitue 10-30 mm.\n_START_SECTION_\nRe\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc8\x9beaua hidrorafic\xc4\x83 este bine dezvoltat\xc4\x83 de o form\xc4\x83 detritic\xc4\x83, cu densitatea medie de 0,48 km/km\xc2\xb2. \xc3\x8en total \xc3\xaen bazin exist\xc4\x83 935 de r\xc3\xa2uri cu lungimea de 3 720 km, cele mai multe cu o lungime de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 10 km; 25 de r\xc3\xa2uri cu lungimea de 10-20 km, 6 r\xc3\xa2uri cu lungimea de 31-40 km, 3 r\xc3\xa2uri cu lungimea de 41-50 km, 5 r\xc3\xa2uri cu lungimea de 51-100 km, Cei mai mari afluen\xc8\x9bi de pe cursul superior \xc8\x99i cel mediu sunt r\xc3\xa2urile Cop\xc4\x83ceanca, Cubolta, C\xc4\x83inar, Camenca, Solone\xc8\x9b, Ciucul Mic, iar \xc3\xaen cursul inferior (pe ultimii 80 km) R\xc3\xa2ul prime\xc8\x99te apele a doi afluen\xc8\x9bi \xc3\xaensemna\xc8\x9bi  - Cula \xc8\x99i Cog\xc3\xa2lnic.\n_START_SECTION_\nBazinul hidrografic\n_START_PARAGRAPH_\nBazinul r\xc3\xa2ului ocup\xc4\x83 o parte considerabil\xc4\x83 a Podi\xc8\x99ului Nistrului \xc8\x99i a Podi\xc8\x99ului Moldovei Centrale. Are forma de par\xc4\x83, cu lungimea de cca 190 km, l\xc4\x83\xc8\x9bimea medie de 41 km, maxim\xc4\x83 \xe2\x80\x93 65 km (\xc3\xaen partea central\xc4\x83). Cumpenele de ap\xc4\x83 bine exprimate trec pe v\xc3\xa2rful dealurilor cu altitudinea de 230-388 m. Suprafa\xc8\x9ba bazinului este de c\xc3\xa2mpie, puternic dezmembrat\xc4\x83 de v\xc3\xa2lcele \xc8\x99i ravene dese, care deseori au forma de canion. Partea superioar\xc4\x83 a bazinului, \xc3\xaen limitele Podi\xc8\x99ului Moldovei de Nord \xc8\x99i ale C\xc3\xa2mpiei Cuboltei, are altitudi de 150-250 m. Cele mai mari altitudini sun pe afluentul Cula, unde ating cote de 250-300 m. La temelia bazinului se afl\xc4\x83 roci nisipoase, cret\xc4\x83, marn\xc4\x83 din perioada cretacic\xc4\x83, acoperite cu un strat de roci calcaroase \xc8\x99i lutoase de origine tortonian\xc4\x83. Cuvertura tortonian\xc4\x83 este prezentat\xc4\x83 de argile loessoidale \xc8\x99i luturi. Solurile sunt cernoziomice, iar pe sectoarele mai \xc3\xaenalte \xe2\x80\x93 cenu\xc8\x99ii de p\xc4\x83dure. \xc3\x8en cea mai mare parte bazinul este valorificat sub terenuri arabile, cu excep\xc8\x9bia a 3,2% din suprafa\xc8\x9b\xc4\x83, acoperit\xc4\x83 de p\xc4\x83duri de foioase, predominant stejar \xc8\x99i carpen. Terenurile \xc3\xaenml\xc4\x83\xc8\x99tinite, care se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc doar \xc3\xaen luncile r\xc3\xa2urilor, ocup\xc4\x83 cca 0,8% din suprafa\xc8\x9ba bazinului.\n_START_SECTION_\nLacurile de acumulare\n_START_PARAGRAPH_\nLacuri naturale \xc3\xaen bazin practic nu exist\xc4\x83, iar lacurile de acumulare ocup\xc4\x83 doar 0,2% din suprafa\xc8\x9ba total\xc4\x83 a acestuia. Nemijlocit \xc3\xaen albia R\xc4\x83utului sunt construite dou\xc4\x83 lacuri de acumulare \xe2\x80\x93 Flore\xc8\x99ti, care func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen prezent, \xc8\x99i C\xc4\x83z\xc4\x83ne\xc8\x99ti, al c\xc4\x83rui baraj este avariat. Lacul de acumulare Flore\xc8\x99ti se \xc3\xaentinde de la satul Prajila p\xc3\xa2n\xc4\x83 la ora\xc8\x99ul Flore\xc8\x99ti. Barajul de aici este \xc3\xaentr-o stare satisf\xc4\x83c\xc4\x83toare, lacul \xc3\xaens\xc4\x83 este forte colmatat, pe alocuri \xc3\xaenml\xc4\x83\xc8\x99tinit, mai cu seam\xc4\x83 \xc3\xaen cursul superior. Barajul lacului de acumulare C\xc4\x83z\xc4\x83ne\xc8\x99ti a fost conceput \xc8\x99i construit pe la mijlocul sec. XX ca o hidrocentral\xc4\x83. Procesul de colmatare rapid\xc4\x83 a dus \xc3\xaens\xc4\x83 la degradarea lacului. \xc3\x8en prezent stavilele barajului nu mai func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc8\x99i al\xc4\x83turi s-a s\xc4\x83pat un canal de evacuare a apei din lac, prin care curge r\xc3\xa2ul.\n_START_SECTION_\nValea r\xc3\xa2ului\n_START_PARAGRAPH_\nValea r\xc3\xa2ului este \xc3\xaen general slab \xc8\x99erpuitoare, \xc3\xaen cursul superior, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la debu\xc8\x99area r. R\xc4\x83ule\xc8\x9b, \xc3\xaen form\xc4\x83 de V, cu l\xc4\x83\xc8\x9bimea de 1,5-1,0 km, cu patul \xc3\xaengust (0,1-0,2km) \xc8\x99i versan\xc8\x9bi abrub\xc8\x9bi \xe2\x80\x93 60-90 m \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime. \xc3\x8en cursul mediu ea este predominant \xc3\xaen form\xc4\x83 de lad\xc4\x83, cu l\xc4\x83\xc8\x9bimea de 5-10 km, cu versan\xc8\x9bi abrup\xc8\x9bi (100-170 m) \xc8\x99i foarte abrup\xc8\x9bi. De la or. Flore\xc8\x99ti \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la s. \xc8\x98tef\xc4\x83ne\xc8\x99ti ea este ad\xc3\xa2nc sculptat\xc4\x83 \xc3\xaen calcare \xc8\x99i foarte puternic meandrat\xc4\x83. \xc3\x8en aval de or. Orhei valea se \xc3\xaengusteaz\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 1,5-3,0 km \xc3\xaen forma de V, cu versan\xc8\x9bi foarte abrup\xc8\x9bi (cca 100 m \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime) \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la gura r\xc3\xa2ului este extrem de \xc8\x99erpuitoare. \xc3\x8en cursul superior \xc8\x99i cel mediu ale r\xc3\xa2ului, pe sectoare cu lungimea de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 2 km, se observ\xc4\x83 prima teras\xc4\x83 cu o lungime de 0,3-1,5-2,4 km, cu treapta domoal\xc4\x83, mai rar abrupt\xc4\x83, de 2-9 m \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime \xc8\x99i cu o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 neted\xc4\x83. Versan\xc8\x9bii \xc8\x99i terasele sunt din roci nisipoase \xc8\x99i argilo-nisipoase, predominant valorifica\xc8\x9bi \xc3\xaen agricultur\xc4\x83, \xc3\xaen cursul inferior al r\xc3\xa2ului (\xc3\xaen aval de s. M\xc4\x83\xc8\x99c\xc4\x83u\xc8\x9bi) acoperi\xc8\x9bi cu p\xc4\x83duri de stejar \xc8\x99i carpen. \xc3\x8entre satele Cli\xc8\x99ova cu Isacova \xc8\x99i la 1 km \xc3\xaen aval de or. Orhei sunt frecvente alunec\xc4\x83rile de teren. Lunca este bilateral\xc4\x83, insular\xc4\x83, prezent\xc4\x83 pe ambele maluri, \xc3\xaen cursul superior \xc8\x99i pe multe sectoare din aval devine \xc3\xaengust\xc4\x83 (50-100 m.), uscat\xc4\x83, cu vegeta\xc8\x9bie de paji\xc8\x99te, constituit\xc4\x83 din argile nisipoase. \xc3\x8en cursul mediu albia este lat\xc4\x83 (1,0-1,3 km), predominant \xc3\xaenml\xc4\x83\xc8\x99tinit\xc4\x83, acoperit\xc4\x83 cu trestie \xc8\x99i rogoz, \xc3\xaentre satele M\xc4\x83l\xc4\x83ie\xc8\x99ti \xc8\x99i Br\xc4\x83viceni prezint\xc4\x83 o mla\xc8\x99tin\xc4\x83 desecat\xc4\x83 tipic\xc4\x83. Suprafa\xc8\x9ba luncii constituit\xc4\x83 din roci argilo-nisipoase nu este neted\xc4\x83, fiind \xc3\xaentret\xc4\x83iat\xc4\x83 de mul\xc8\x9bi afluen\xc8\x9bi, stari\xc8\x9be \xc8\x99i hele\xc8\x99teie. \xc3\x8en perioada apelor mari de prim\xc4\x83var\xc4\x83 \xc8\x99i a viiturilor pluviale este acoperit\xc4\x83 de un strat de ap\xc4\x83 cu grosimea de 2-4 m, pe o perioad\xc4\x83 de la 2-5 zile p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 3-4 s\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2ni. \xc3\x8en aval de or. Orhei lunca se \xc3\xaengusteaz\xc4\x83 mult, ca urmare a st\xc3\xa2mtorii de versan\xc8\x9bii abrup\xc8\x9bi ai v\xc4\x83ii. Albia este pu\xc8\x9bin \xc8\x99erpuitoare, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la s. Ord\xc4\x83\xc8\x99ei neramificat\xc4\x83; \xc3\xaen aval de ora\xc8\x99ul Orhei se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc insule de dimensiuni destul de mari amplasate la fiecare 1-5 km, fiind \xc3\xaenml\xc4\x83\xc8\x99tinite, acoperite cu stuh \xc8\x99i rogoz. De la izvor p\xc3\xa2n\xc4\x83 la ora\xc8\x99ul B\xc4\x83l\xc8\x9bi l\xc4\x83\xc8\x9bimea r\xc3\xa2ului este de 3-6 m, ad\xc3\xa2ncimea de 0,1-0,5 m, \xc3\xaen aval de ora\xc8\x99 cre\xc8\x99te brusc de la 20-60 m p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 200 m la 0,5 km \xc3\xaen aval de s. Isacova, iar \xc3\xaen aval de or. Orhei \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la gur\xc4\x83 r\xc3\xa2ul curge printr-o singur\xc4\x83 albie cu l\xc4\x83\xc8\x9bimea de 15-70 m. Ad\xc3\xa2ncimile sunt repartizate neuniform: la repezi\xc8\x99uri \xe2\x80\x93 0,5 m, \xc3\xaen locuri mai ad\xc3\xa2nci \xe2\x80\x93 1,0-2,5 m, l\xc3\xa2ng\xc4\x83 satul \xc8\x98tef\xc4\x83ne\xc8\x99ti \xe2\x80\x93 3,5 m. \xc3\x8en cursul superior, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la satul Putine\xc8\x99ti \xc8\x99i \xc3\xaentr-un \xc8\x99ir de locuri din cursul inferior al r\xc3\xa2ului, albia este complet acoperit\xc4\x83 cu vegeta\xc8\x9bie de stuf \xc8\x99i rogoz, \xc3\xaen restul cursului vegeta\xc8\x9bia se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te doar la maluri. Patul albiei este neregulat, m\xc3\xa2los, la repezi\xc8\x99uri \xc8\x99i \xc3\xaen cursul inferior al r\xc3\xa2ului cu prundi\xc8\x99 \xc8\x99i nisip, deseori pietros. Malurile sunt abrupte av\xc3\xa2nd \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea de 0,5-1,0 m, \xc3\xaen multe locuri cresc p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 2-4 m \xc8\x99i se contopesc cu versan\xc8\x9bii v\xc4\x83ii. Malurile sunt constituite din argile nisipoase, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la s. Ord\xc4\x83\xc8\x99ei \xc3\xaenierbate, \xc3\xaen aval de sat cu desi\xc8\x99uri de arbu\xc8\x99ti.\n_START_SECTION_\nRegimul hidrologic\n_START_PARAGRAPH_\nObserva\xc8\x9biile aspra regimului hidrologic se efectueaz\xc4\x83 la posturile hidrometrice B\xc4\x83l\xc8\x9bi (1940-prezent),Flore\xc8\x99ti (1928-1962), C\xc4\x83z\xc4\x83ne\xc8\x99ti (1945-1980), Jeloboc (din 1923 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent). Materialele observa\xc8\x9biilor sunt publicate \xc3\xaen edi\xc8\x9biile respective ale CSA. R\xc3\xa2ul R\xc4\x83ut face parte din r\xc3\xa2urile cu alimentare mixt\xc4\x83. Nivelurile de ap\xc4\x83 se caracterizeaz\xc4\x83 prin ape mari de prim\xc4\x83var\xc4\x83 \xc3\xaenalte, o serie de viituri pluviale, care uneori dep\xc4\x83\xc8\x99esc \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimea apelor mari de prim\xc4\x83var\xc4\x83, \xc8\x99i oscila\xc8\x9bii mari de nivel iarna, rezultat al moinelor. Asupra regimului hidrologic al nivelurilor \xc3\xae\xc8\x99i las\xc4\x83 amprenta de atenuare lacurile de acumulare. Apele mari de prim\xc4\x83var\xc4\x83, de regul\xc4\x83, \xc3\xaencep la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii februarie. Durata lor constituie \xc3\xaen medie 36 de zile, durata maxim\xc4\x83 \xe2\x80\x93 66 de zile (\xc3\xaen anul 1972), minim\xc4\x83 \xe2\x80\x93 14 zile (anul 1993). Intensitatea cre\xc8\x99terii nivelurilor de ap\xc4\x83 este de 2,0-3,0 m peste NCA. Nivelul extrem \xc3\xaenregistrat a fost de 4,7 m peste NCA. Debitul maxim \xc3\xaenregistrat la postul Jeloboc a fost de 419 m\xc2\xb3/s (anul 1969). _NEWLINE_\xc3\x8en perioada apelori mari de prim\xc4\x83var\xc4\x83, r\xc3\xa2ul transport\xc4\x83 27% din scurgerea anual\xc4\x83. Durata propag\xc4\x83rii undei de viitur\xc4\x83 \xc3\xaen sectorul B\xc4\x83l\xc8\x9bi-Jeloboc este de 2-3 zile. Viiturile pluviale vara se caracterizeaz\xc4\x83 prin cre\xc8\x99teri \xc8\x99i descre\xc8\x99teri intensive ale elementelor principale ale regimului hidrologic. Durata medie a viiturii este de 16 zile. Durata cre\xc8\x99terii la Jeloboc este de 5 zile, iar a descre\xc8\x99terii \xe2\x80\x93 11 zile. Nivelul maxim instantaneu \xc3\xaenregistrat aici a alc\xc4\x83tuit 5,2 m, iar debitul maxim instantaneu - 449 m\xc2\xb3/s. Toamna, \xc3\xaen urma ploilor, nivelurile cresc cu 0,3-0,8 m, viituri substan\xc8\x9biale nu se formeaz\xc4\x83. Iarna viiturile provoac\xc4\x83 cre\xc8\x99teri de nivel cu 0,5-1,5 m peste nivelul de etiaj. Regimul de iarn\xc4\x83 este foarte instabil, fiind condi\xc8\x9bionat de moinele frecvente, uneori \xc3\xaenso\xc8\x9bite de ploi. Primele forma\xc8\x9biuni de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 (ghea\xc8\x9b\xc4\x83 la mal) apar la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii noiembrie, \xc3\xaen unii ani men\xc8\x9bin\xc3\xa2ndu-se toat\xc4\x83 iarna. Toamna scurgerea sloiurilor de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 este un fenomen foarte rar, \xc3\xaen cursul inferior aproape c\xc4\x83 \xc3\xaen fiecare an se manifest\xc4\x83 n\xc4\x83boiul. Podul de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 se instaleaz\xc4\x83 \xc3\xaen decembrie. Procesele de formare a ghe\xc8\x9bii se extind pe o durat\xc4\x83 de o lun\xc4\x83 \xc8\x99i mai mult. Sunt cunoscute \xc8\x99i cazuri de acoperire cu ghea\xc8\x9b\xc4\x83 a r\xc3\xa2ului \xc3\xaen decurs de o noapte (anul 1949, s. C\xc4\x83z\xc4\x83ne\xc8\x99ti). Suprafa\xc8\x9ba ghe\xc8\x9bii este neted\xc4\x83, iar grosimea ei, spre sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul iernii, este de 20-25 cm, maxim\xc4\x83 45 m. La repezi\xc8\x99uri \xc8\x99i la locul desc\xc4\x83rc\xc4\x83rii apelor subterane se formeaz\xc4\x83 ochiuri de ap\xc4\x83, care se p\xc4\x83streaz\xc4\x83 toat\xc4\x83 iarna. Ca rezultat al moinelor, r\xc3\xa2ul deseori se desc\xc4\x83tu\xc8\x99eaz\xc4\x83 de ghea\xc8\x9b\xc4\x83, fenomen \xc3\xaenso\xc8\x9bit de scurgerea sloiurilor de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i cur\xc4\x83\xc8\x9barea complet\xc4\x83 a albiei. \xc3\x8en cazul r\xc4\x83cirii timpului, \xc3\xaen apa r\xc3\xa2ului iar\xc4\x83\xc8\x99i se formeaz\xc4\x83 ghea\xc8\x9b\xc4\x83 la mal, n\xc4\x83boi \xc8\x99i sloiuri de ghea\xc8\x9b\xc4\x83, apoi podul de ghea\xc8\x9b\xc4\x83. Succesiunea acestor fenomene poate fi observat\xc4\x83 de c\xc3\xa2teva ori pe an. Durata podului stabil de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 este cca 35 de zile, \xc3\xaen iernile grele (1963-1964) \xe2\x80\x93 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 112 zile, iar \xc3\xaen iernile foarte bl\xc3\xa2nde (1974-1975) \xc3\xaen general lipse\xc8\x99te. _NEWLINE_R\xc3\xa2ul se elibereaz\xc4\x83 de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lunii februarie; \xc3\xaenainte de desc\xc4\x83tu\xc8\x99area r\xc3\xa2ului de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 apare apa, \xc3\xaencepe mi\xc8\x99carea sloiurilor de ghea\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en cursul superior r\xc3\xa2ul se dezghea\xc8\x9b\xc4\x83 cu c\xc3\xa2teva zile mai t\xc3\xa2rziu dec\xc3\xa2t \xc3\xaen cursul inferior. Scurgera sloiurilor de ghea\xc8\x9b\xc4\x83 dureaz\xc4\x83 2-5 zile. Temperatura medie lunar\xc4\x83 a apei variaz\xc4\x83 de la 0\xcb\x9aC, \xc3\xaen lunile de iarn\xc4\x83, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 20-21\xcb\x9aC vara (iulie, august). Temperatura maxim\xc4\x83 \xc3\xaenregistrat\xc4\x83 a apei a fost de 32,8\xcb\x9aC (anul 1967). \xc3\x8en bazinul r\xc3\xa2ului sunt construite 22 de lacuri de acumulare, cu volum de ap\xc4\x83, la moment, de 31,3 mil. m\xc2\xb3 \xc8\x99i suprafa\xc8\x9ba total\xc4\x83 a oglinzii de 1 680 ha. Exist\xc4\x83 \xc8\x99i peste 1 000 de acumul\xc4\x83ri mici de ap\xc4\x83 (iazuri, hele\xc8\x99teie), majoritatea colmatate, din care cauz\xc4\x83 \xc8\x99i-au pierdut importan\xc8\x9ba economic\xc4\x83. Sunt puternic afectate de fenomenul colmat\xc4\x83rii rapide \xc8\x99i lacurile mari de acumulare. Apa, \xc3\xaen special din acumul\xc4\x83rile de ap\xc4\x83, se folosesc pentru irigare, \xc3\xaen piscicultur\xc4\x83, pentru diferite necesit\xc4\x83\xc8\x9bi tehnice. Nu se recomand\xc4\x83 folosirea apei r. R\xc4\x83ut pentru irigare din cauza mineraliz\xc4\x83rii \xc8\x99i durit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaenalte. Acumul\xc4\x83rile de ap\xc4\x83 sunt deosebit de importante sub aspect recreativ. La 1 km aval de s. Jeloboc, la talpa versantului st\xc3\xa2ng al v\xc4\x83ii, se afl\xc4\x83 un puternic izvor de ap\xc4\x83 cu debitul de cca 45 l/s. Apa iese prin fisurile din calcarele sarma\xc8\x9biene, fiind captat\xc4\x83 \xc8\x99i pompat\xc4\x83 prin \xc8\x9bevi pentru alimentarea or. Orhei cu ap\xc4\x83 potabil\xc4\x83. Monitorizarea calit\xc4\x83\xc8\x9bii apei r. R\xc4\x83ut pe teritoriul Republicii Moldova se realizeaz\xc4\x83 \xc3\xaen urm\xc4\x83toarele posturi: 2 sec\xc8\x9biuni \xe2\x80\x93 or. B\xc4\x83l\xc8\x9bi, 2 sec\xc8\x9biuni \xe2\x80\x93 or. Orhei, 1 sec\xc8\x9biune \xe2\x80\x93 s. Ustia, unde se colecteaz\xc4\x83 probe cu o frecven\xc8\x9b\xc4\x83 de 12 la num\xc4\x83r din cele 12 luni ale anului.\n_START_SECTION_\nNivelul de poluare\n_START_PARAGRAPH_\nNivelul de poluare a apei r\xc3\xa2ului r\xc4\x83m\xc3\xa2ne \xc3\xaenalt ca \xc8\x99i \xc3\xaen anii preceden\xc8\x9bi la elementele biogene. \xc3\x8en toate sec\xc8\x9biunile de control s-a \xc3\xaenregistrat insuficien\xc8\x9ba de oxigen dizolvat, precum \xc8\x99i varia\xc8\x9bii maxime pentru consumul biochimic de oxigen, care au fost \xc3\xaenregistrate \xc3\xaen lunile de var\xc4\x83. Pe parcursul anului s-au \xc3\xaenregistrat dep\xc4\x83\xc8\x99iri cu compu\xc8\x99ii cuprului cu maxime la nivelul de 7,0 CMA \xc3\xaen sec\xc8\x9biunea or. Orhei din aval \xc8\x99i un nivel de poluare \xc3\xaenalt\xc4\x83 cu produse petroliere, unde peste 50% din probele analizate din toate sec\xc8\x9biunile r. R\xc4\x83ut dep\xc4\x83\xc8\x99esc valorile CMA. Concentra\xc8\x9biile medii de fenoli au oscilat \xc3\xaen limitele 1,0-2,0 CMA, iar pentru detergen\xc8\x9bi anioni-activi a fost \xc3\xaenregistrat\xc4\x83 maxima la nivelul de 2,4 CMA \xc3\xaen sec\xc8\x9biunea din aval de or. B\xc4\x83l\xc8\x9bi.  Conform valorilor IPA, calitatea apei r\xc3\xa2ului se \xc3\xaencadreaz\xc4\x83 \xc3\xaen clasele III (moderat poluat\xc4\x83) \xc8\x99i VI (foarte poluate), iar comparativ cu anii preceden\xc8\x9bi, s-a \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bit la 2 sec\xc8\x9biuni, trec\xc3\xa2nd din clasa de calitate IV (degradat\xc4\x83) \xc3\xaen clasa III (moderat poluat\xc4\x83).'