b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc3\xa7ois, Duce de Anjou\n_START_SECTION_\nCopil\xc4\x83ria\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc4\x83scut la Castelul de la Fontainebleau \xc3\xaen 18 martie 1555, suferea de o form\xc4\x83 u\xc8\x99oar\xc4\x83 de nanism. Este botezat Hercule Fran\xc3\xa7ois \xc8\x99i na\xc8\x99ii s\xc4\x83i sunt  cardinalul Louis de Lorraine \xc8\x99i conetabilul Fran\xc8\x9bei Anne de Montmorency, iar ducesa de Ferrara, Anna d\'Este \xc3\xaei este na\xc8\x99\xc4\x83. Se debaraseaz\xc4\x83 de prenumele Hercule, la moartea fratelui s\xc4\x83u Francisc al II-lea \xc3\xaen 1560. Francisc Hercule a r\xc4\x83mas orfan de tat\xc4\x83 la doar patru ani. De\xc8\x99i Caterina se ocup\xc4\x83 de educa\xc8\x9bia fiilor, Francisc \xc8\x99i fra\xc8\x9bii s\xc4\x83i Carol \xc8\x99i Henric, lipsi\xc8\x9bi de o figur\xc4\x83 patern\xc4\x83 sunt fascina\xc8\x9bi de b\xc4\x83rba\xc8\x9bii de mare cultur\xc4\x83 de la curte. Cel mai perspicace \xc8\x99i influent este Gaspard II de Coligny, care \xc8\x99tia bine c\xc4\x83 influen\xc8\x9ba sa asupra eventualilor viitori suverani valora mai mult dec\xc3\xa2t orice complot. \xc3\x8ensemna s\xc4\x83-i aib\xc4\x83 \xc3\xaen pumn pentru totdeauna. C\xc3\xa2nd cei trei fra\xc8\x9bi erau la un pas de a se converti la religia protestant\xc4\x83, Caterina a mirosit pericolul \xc8\x99i a sim\xc8\x9bit c\xc4\x83 orice mijloc pentru a-l \xc3\xaendep\xc4\x83rta pe Coligny era legitim. Cu un caracter cert\xc4\x83re\xc8\x9b, taciturn \xc8\x99i ambi\xc8\x9bios, era gelos pe fratele s\xc4\x83u Henric la umbra c\xc4\x83ruia a crescut. Supersti\xc8\x9bioas\xc4\x83 \xc8\x99i iubitoare de ocultism, dup\xc4\x83 moartea lui Francisc al II-lea, Caterina de\' Medici \xc3\xaei cere lui Nostradamus s\xc4\x83-i prezic\xc4\x83 viitorul fiilor r\xc4\x83ma\xc8\x99i. Printre altele, astrologul ar fi prezis c\xc4\x83 Francisc nu va deveni niciodat\xc4\x83 rege.\n_START_SECTION_\nTr\xc4\x83darea\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en copil\xc4\x83rie suferise de variol\xc4\x83, iar fa\xc8\x9ba i-a fost distrus\xc4\x83 \xc8\x99i dup\xc4\x83 Henri de la Tour "era unul din cei mai ur\xc3\xa2\xc8\x9bi b\xc4\x83rba\xc8\x9bi ce s-au v\xc4\x83zut". Este total opus lui Henric ca aspect \xc8\x99i caracter. Francisc \xc8\x99tie c\xc4\x83 ori din cauza aspectului, ori pentru pu\xc8\x9bina inteligen\xc8\x9b\xc4\x83, ori pentru v\xc3\xa2rsta fraged\xc4\x83, nu prea este luat \xc3\xaen considerare de familie \xc8\x99i curteni. Toate acestea l-au f\xc4\x83cut s\xc4\x83 devin\xc4\x83 gelos \xc8\x99i i-au trezit dorin\xc8\x9ba de a-\xc8\x99i lua revan\xc8\x99a. Du\xc8\x99manii protestan\xc8\x9bi ai Caterinei au profitat de avantaj \xc8\x99i l-au f\xc4\x83cut s\xc4\x83 cread\xc4\x83 c\xc4\x83 este urma\xc8\x99ul defunctului Coligny; astfel Francisc complota \xc3\xaen umbr\xc4\x83 cu scopul de a-\xc8\x99i \xc3\xaenfr\xc3\xa2nge fra\xc8\x9bii. Cu ocazia asediului ora\xc8\x99ului protestant La Rochelle, de c\xc4\x83tre trupele regelui conduse de Henric, 22 de ani, Francisc, 18 ani, fiind sub ordinele lui, comploteaz\xc4\x83 din umbr\xc4\x83 pentru \xc3\xaenvingerea trupelor regale. La Rochelle \xc3\xaent\xc3\xa2rzia s\xc4\x83 cedeze asediului. Francisc pleac\xc4\x83 la Paris \xc8\x99i \xc3\xaei cere Caterinei s\xc4\x83-l numeasc\xc4\x83 locotenent al armatei, deoarece fratele s\xc4\x83u Henric este un incapabil. Caterina nu cedeaz\xc4\x83 cerin\xc8\x9belor sale, fiind la curent cu perfidia fiului s\xc4\x83u mai mic. \xc3\x8en afar\xc4\x83 de protestan\xc8\x9bi, Francisc este manipulat \xc8\x99i de sora sa Margareta, care nu vrea ca fratele s\xc4\x83u Henric, cu care nu are raporturi bune, s\xc4\x83 urce pe tron, dat fiind c\xc4\x83 tuberculoza amenin\xc8\x9ba via\xc8\x9ba lui Carol al IX-lea. Francisc o adora pe Margareta \xc8\x99i urma toate sfaturile ei. C\xc3\xa2nd Henric este ales rege al Poloniei, Francisc, Margareta, Henric de Navarra \xc8\x99i fac\xc8\x9biunea hughenot\xc4\x83 decid s\xc4\x83 se organizeze, astfel \xc3\xaenc\xc3\xa2t dup\xc4\x83 moartea lui Carol al IX-lea, s\xc4\x83 urce pe tron micul prin\xc8\x9b. Conspiratorii (Conjuration des Malcontents - Conspira\xc8\x9bia Nemul\xc8\x9bumi\xc8\x9bilor) pun la cale un atentat pentru a-i \xc3\xaenl\xc4\x83tura pe Caterina \xc8\x99i Henric. Francisc care trebuia s\xc4\x83 fie la conducerea trupelor conspiratoare, este cuprins de panic\xc4\x83 \xc8\x99i fuge la Caterina pl\xc3\xa2ng\xc3\xa2nd, \xc3\xaei poveste\xc8\x99te tot \xc8\x99i \xc3\xaei cere iertare. Pl\xc3\xa2nge disperat, s\xc4\x83rut\xc4\x83 picioarele lui Carol al IX-lea \xc8\x99i \xc3\xaei d\xc4\x83 mamei sale numele tuturor conspiratorilor, numai s\xc4\x83 nu fie judecat pentru \xc3\xaenalt\xc4\x83 tr\xc4\x83dare. La moartea lui Carol al IX-lea, sf\xc4\x83tuit de Caterina, Fran\xc3\xa7ois joac\xc4\x83 aceea\xc8\x99i comedie: se c\xc4\x83ie\xc8\x99te \xc3\xaen fa\xc8\x9ba noului rege, Henric al III-lea \xc8\x99i \xc3\xaei jur\xc4\x83 fidelitate. Henric \xc3\xael iart\xc4\x83, dar decide c\xc4\x83 este mai sigur s\xc4\x83-i \xc8\x9bin\xc4\x83 sub observa\xc8\x9bie pe Francisc \xc8\x99i cumnatul s\xc4\x83u Henric de Navarra. Margareta, care ob\xc8\x9binu-se mai mult\xc4\x83 libertate de la Caterina care dorea \xc3\xaemp\xc4\x83carea celor doi _NEWLINE_fra\xc8\x9bi, \xc3\xael ajut\xc4\x83 pe Francisc s\xc4\x83 evadeze \xc8\x99i acesta se refugiaz\xc4\x83 la Dreux. Fuga lui Francisc \xc3\xael \xc3\xaenfurie pe Henric al III-lea, care o acuz\xc4\x83 pe Caterina c\xc4\x83 l-ar fi ajutat. \xc3\x8en luna septembrie, sose\xc8\x99te \xc8\x99i Henric de Navarra, care reu\xc8\x99ise la r\xc3\xa2ndul lui s\xc4\x83 fug\xc4\x83. R\xc4\x83zboiul care izbucne\xc8\x99te, este promi\xc8\x9b\xc4\x83tor pentru Francisc. Henric al III-lea este nevoit s\xc4\x83 cedeze, iar \xc3\xaen 6 mai 1576 este proclamat Edictul de la Beaulieu numit \xc8\x99i La paix du Monsieur, edict care permite libertatea de cult a protestan\xc8\x9bilor pe tot teritoriul Fran\xc8\x9bei. \xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, victimele masacrului din Noaptea Sf\xc3\xa2ntului Bartolomeu sunt reabilitate. Francisc prime\xc8\x99te Anjou \xc8\x99i o compensa\xc8\x9bie substan\xc8\x9bial\xc4\x83. Se \xc3\xaempac\xc4\x83 cu regele \xc8\x99i \xc3\xae\xc8\x99i reia triumf\xc4\x83tor pozi\xc8\x9bia la curte cu titlul de Monsieur.\n_START_SECTION_\nPrin\xc8\x9bul \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 ruptura cu Filip al II-lea al Spaniei, proviincile \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos(cu excep\xc8\x9bia Olandei \xc8\x99i Zeelandei), sunt \xc3\xaen c\xc4\x83utarea unui nou suveran. Privirile lor cad asupra lui Francisc de Anjou. \xc3\x8en 1579 este invitat de Wilhelm de Orania s\xc4\x83 devin\xc4\x83 suveranul \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos. \xc3\x8en 29 septembrie 1580 este semnat tratatul de la Plessis-les-Tour, prin care Francisc ia titlul de protector al libert\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos. \xc3\x8en 1581 continu\xc4\x83 negocierile pentru c\xc4\x83s\xc4\x83toria lui Francisc cu regina Elisabeta I a Angliei, \xc3\xaencepute \xc3\xaen 1572. El are dou\xc4\x83zeci \xc8\x99i \xc8\x99ase de ani, ea patruzeci \xc8\x99i \xc8\x99apte. Elisabeta \xc3\xael nume\xc8\x99te broscu\xc8\x9ba ei. \xc3\x8ent\xc3\xa2lnirea lor este de bun augur, dar nimeni nu \xc8\x99tie ce pl\xc4\x83nuie\xc8\x99te \xc3\xaen realitate regina. Poporul englez este contrar acestei c\xc4\x83s\xc4\x83torii, Francisc este un prin\xc8\x9b francez \xc8\x99i catolic pe deasupra. Francisc se \xc3\xaentoarce \xc3\xaen \xc8\x9a\xc4\x83rile de Jos, este \xc3\xaencoronat oficial \xc8\x99i prime\xc8\x99te titlul de duce de Brabant. Dar ia decizia gre\xc8\x99it\xc4\x83 s\xc4\x83 ia Anvers cu for\xc8\x9ba, iar \xc3\xaen 18 ianuarie 1583 trupele franceze sunt respinse. Este furia francez\xc4\x83 din Anvers. E\xc8\x99ecul nu-l \xc3\xaempiedic\xc4\x83 s\xc4\x83 reia negocierile cu provinciile \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos, dar moare de tuberculoz\xc4\x83 \xc3\xaen iunie 1584.'