b'\n_START_ARTICLE_\nPolitica (Aristotel)\n_START_PARAGRAPH_\nPolitica (\xc3\xaen greac\xc4\x83 \xce\xa0\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xb1) este o lucrare de filozofie politic\xc4\x83 a lui Aristotel. Este a doua jum\xc4\x83tate a unui tratat, prima fiind Etica._NEWLINE_Cele opt c\xc4\x83r\xc8\x9bi ale Politicii, despre care nu se \xc8\x99tie dac\xc4\x83 n-au fost redactate \xc3\xaen momente diferite ale vie\xc8\x9bii lui Aristotel, trateaz\xc4\x83 \xc3\xaen general comunitatea politic\xc4\x83 \xc8\x99i institu\xc8\x9biile sale. Aristotel se intereseaz\xc4\x83 de politic\xc4\x83 \xc3\xaen calitate de naturalist, observator care descrie, compar\xc4\x83 \xc8\x99i clasific\xc4\x83 cet\xc4\x83\xc8\x9bile pe care le cunoa\xc8\x99te identific\xc3\xa2nd tr\xc4\x83s\xc4\x83turile care le sunt comune._NEWLINE_Marile teme ale Politicii sunt:\n_START_SECTION_\nAbordarea general\xc4\x83 a politicii\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entruc\xc3\xa2t Binele suprem se afl\xc4\x83 dincolo de bunurile particulare, omul trebuie s\xc4\x83 se mul\xc8\x9bumeasc\xc4\x83 cu ob\xc8\x9binerea a ce e mai bine posibil \xc8\x99i s\xc4\x83 nu porneasc\xc4\x83 \xc3\xaen c\xc4\x83utarea unui absolut iluzoriu. Fericirea rezid\xc4\x83, \xc3\xaen ultim\xc4\x83 instan\xc8\x9b\xc4\x83, \xc3\xaen activitate. Politica, prima dintre \xc8\x99tiin\xc8\x9be \xc3\xaen concep\xc8\x9bia lui Aristotel, studiaz\xc4\x83 omul ca zoon politikon (animal social   - politikon provine de la cuv. polis, \xe2\x80\x9ecetate\xe2\x80\x9d \xc3\xaen limba greac\xc4\x83). Omul este destinat prin natura sa nu numai pentru a tr\xc4\x83i o existen\xc8\x9b\xc4\x83 biologic\xc4\x83, ci \xc8\x99i pentru bine \xc8\x99i pentru fericire._NEWLINE_Fericirea presupune o independen\xc8\x9b\xc4\x83 maxim\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de constr\xc3\xa2ngerile materiale pe care individul este incapabil s\xc4\x83 o ob\xc8\x9bin\xc4\x83 singur \xc8\x99i care nu este pe deplin realizat\xc4\x83 dec\xc3\xa2t \xc3\xaen comunitatea politic\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nDescrierea cet\xc4\x83\xc8\x9bilor\n_START_PARAGRAPH_\nStatul este o institu\xc8\x9bie natural\xc4\x83, bazat\xc4\x83 pe comunitatea unor fiin\xc8\x9be cu limbaj articulat(limbajul este pentru Aristotel axul moralit\xc4\x83\xc8\x9bii, prin limbaj omul are acces la ra\xc8\x9biune \xc8\x99i no\xc8\x9biunile de bine \xc8\x99i r\xc4\x83u)._NEWLINE_Pornind de la teoria organicist\xc4\x83, a\xc8\x99a cum corpul este anterior organelor, tot a\xc8\x99a \xc8\x99i statul este anterior familiei \xc8\x99i prin urmare omului, \xc8\x99i argumenteaz\xc4\x83 c\xc4\x83 individul nu-\xc8\x99i este suficient sie \xc8\x99i, deci nu poate exista f\xc4\x83r\xc4\x83 stat, \xc3\xaen timp ce statul poate subzista f\xc4\x83r\xc4\x83 un individ._NEWLINE_Rolul cet\xc4\x83\xc8\x9bii este de a realiza fericirea comun\xc4\x83 a cet\xc4\x83\xc8\x9benilor. Func\xc8\x9bia principal\xc4\x83 a cet\xc4\x83\xc8\x9bii const\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaenflorirea moral\xc4\x83 a cet\xc4\x83\xc8\x9beanului, de aceea Aristotel consacr\xc4\x83 o mare parte a lucr\xc4\x83rii problemelor de educa\xc8\x9bie.\n_START_SECTION_\nCetatea ideal\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nCeea ce face ca un regim politic s\xc4\x83 fie bun nu este conformarea sa la o norm\xc4\x83 ideal\xc4\x83, ci adaptarea la datele concrete ale istoriei. Un regim neadaptat la realitate se g\xc4\x83se\xc8\x99te \xc3\xaen mod necesar sanc\xc8\x9bionat pe termen lung prin tulbur\xc4\x83ri sau revolu\xc8\x9bii. Rezisten\xc8\x9ba la timp este un criteriu realist pentru definirea idealului politic: cele mai bune regimuri sunt \xc3\xaen general \xc8\x99i cele mai durabile._NEWLINE_Cet\xc4\x83\xc8\x9bile fiind diferen\xc8\x9biate prin date geografice, prin popula\xc8\x9bie, prin cultur\xc4\x83 \xc8\x99i istoria lor, nu se poate furniza un model universal de cetate ideal\xc4\x83._NEWLINE_Aristotel \xc3\xae\xc8\x99i manifest\xc4\x83 preferin\xc8\x9ba pentru regimurile cump\xc4\x83tate care sunt \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp cele mai drepte \xc8\x99i mai puternice._NEWLINE_Politika lui Aristotel realizeaz\xc4\x83 o adev\xc4\x83rat\xc4\x83 microsociologie a raporturilor de conducere, dovedind o subtil\xc4\x83 surprindere a fenomenelor specifice statului sclavagist al c\xc4\x83rui contemporan era.'