b"\n_START_ARTICLE_\nDepartamentele Fran\xc8\x9bei\n_START_SECTION_\nCaracteristici\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en Fran\xc8\x9ba continental\xc4\x83 (Fran\xc8\x9ba metropolitan\xc4\x83 f\xc4\x83r\xc4\x83 Corsica), suprafa\xc8\x9ba medie a unui departament este de is 5.965 km\xc2\xb2. La recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntul din 1999, popula\xc8\x9bia medie a unui departament din Fran\xc8\x9ba continental\xc4\x83 era de 511.012._NEWLINE_Departamentele au o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaentre 4.000 \xc8\x99i 8.000 km\xc2\xb2 \xc8\x99i o popula\xc8\x9bie \xc3\xaentre 100.000 \xc8\x99i un milion. Dup\xc4\x83 suprafa\xc8\x9b\xc4\x83, cel mai mare departament este Gironde (10.000 km\xc2\xb2) iar cel mai mic este ora\xc8\x99ul Paris (105 km\xc2\xb2 excluz\xc3\xa2nd suburbiile care sunt organizate \xc8\x99i ele \xc3\xaen departamente adiacente). Cel mai populat departament este Nord (2.550.000) iar cel mai pu\xc8\x9bin populat este Loz\xc3\xa8re (74.000). _NEWLINE_Departamentele sunt numerotate de la 01 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 95, cu excep\xc8\x9bia 20, pentru Fran\xc8\x9ba continental\xc4\x83, 2A \xc8\x99i 2B pentru Corsica \xc8\x99i de la 971 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 974 \xc8\x99i 976 pentru DOM-uri. Numerele apar \xc3\xaen codul po\xc8\x99tal, codurile INSEE (inclusiv numerele de securitate social\xc4\x83) \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la introducerea noului sistem de numerotare a autovehiculelor \xc3\xaen 2006, pe pl\xc4\x83cu\xc8\x9bele de \xc3\xaenmatriculare auto. De remarcat faptul c\xc4\x83 Monaco folose\xc8\x99te codul 98 \xc3\xaen mod identic.\n_START_SECTION_\nAdministra\xc8\x9bie\n_START_PARAGRAPH_\nFiecare departament este administrat de c\xc4\x83tre un Consiliu General ales pe o perioad\xc4\x83 de \xc8\x99ase ani \xc8\x99i este condus de c\xc4\x83tre un pre\xc8\x99edinte cu puteri executive. Guvernul Fran\xc8\x9bei este reprezentat \xc3\xaen cadrul departamentului printr-un prefect numit \xc3\xaen mod discre\xc8\x9bionar \xc8\x99i este asistat de c\xc4\x83tre unul sau mai mul\xc8\x9bi subprefec\xc8\x9bi, \xc3\xaen func\xc8\x9bie de num\xc4\x83rul de centre distincte din departament._NEWLINE_Ora\xc8\x99ul de re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83 al departamentului este numit prefectur\xc4\x83 (francez\xc4\x83: pr\xc3\xa9fecture) iar departamentul este \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit \xc3\xaen mai multe arondismente (\xc3\xaentre unul \xc8\x99i \xc8\x99apte). Capitala aronsidmentului se nume\xc8\x99te sub-prefectur\xc4\x83 (francez\xc4\x83: sous-pr\xc3\xa9fecture). Departamentele sunt mai departe sub-divizate \xc3\xaen cantoane \xc8\x99i comune, acestea din urm\xc4\x83 fiind conduse de c\xc4\x83tre un consiliu municipal.\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\nDepartamentele au fost create la data de 4 Ianuarie 1790, \xc3\xaen timpul Revolu\xc8\x9biei Franceze, de c\xc4\x83tre Adunarea Constituent\xc4\x83 pentru a \xc3\xaenlocui vechiul sistem de provincii cu o structur\xc4\x83 mai ra\xc8\x9bional\xc4\x83. Departamentele au fost inten\xc8\x9bionat create pentru a sparge regiunile istorice ale Fran\xc8\x9bei \xc3\xaentr-o \xc3\xaencercare de a \xc8\x99terge diferen\xc8\x9bele culturale \xc8\x99i de a crea o na\xc8\x9biune mai omogen\xc4\x83. Astfel, marea majoritate a departamentelor au fost numite dup\xc4\x83 principalul r\xc3\xa2u al zonei sau dup\xc4\x83 un element geografic. _NEWLINE_Num\xc4\x83rul departamentelor a crescut de la 83 c\xc3\xa2te erau ini\xc8\x9bial p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 130 \xc3\xaen 1810 datorate c\xc3\xa2\xc8\x99tigurilor teritoriale ale Republicii \xc8\x99i ale Primului Imperiu, dar num\xc4\x83rul lor a fost redus la 86 odat\xc4\x83 cu \xc3\xaenfr\xc3\xa2ngerea lui Napoleon \xc3\xaen 1814-1815. \xc3\x8enc\xc4\x83 trei departamente au fost ad\xc4\x83ugate prin \xc3\xaenglobarea regiunilor Nisa \xc8\x99i Savoia \xc3\xaen 1860. Numerotarea departamentelor a fost aleas\xc4\x83 dup\xc4\x83 ordinea alfabetic\xc4\x83 a acestor 89 de departamente._NEWLINE_Departamentele din Alsacia-Lorena care au fost cedate Germaniei \xc3\xaen 1871 (Haut-Rhin, Bas-Rhin \xc8\x99i Moselle) au fost returnate Fran\xc8\x9bei dup\xc4\x83 Primul r\xc4\x83zboi mondial \xc3\xaen 1919. C\xc3\xa2nd Alsacia a fost cedat\xc4\x83 \xc3\xaen 1871, o mic\xc4\x83 por\xc8\x9biune din departamentul Haut-Rhin a fost deta\xc8\x99at\xc4\x83 \xc8\x99i a r\xc4\x83mas francez\xc4\x83. Acest teritoriu, numit Territoire de Belfort, nu a fost reintegrat \xc3\xaen departamentul Haut-Rhin \xc3\xaen 1919 ci a fost ridicat la rangul de departament cu drepturi depline \xc3\xaen 1922, devenind cel de-al 90-lea departament al Fran\xc8\x9bei._NEWLINE_Reorganizarea Regiunii Pariziene \xc3\xaen 1968 \xc8\x99i divizarea Corsicii \xc3\xaen 1975 a crescut num\xc4\x83rul departamentelor la o sut\xc4\x83, inclusiv cele patru departamente de peste m\xc4\x83ri (d\xc3\xa9partements d'outre-mer DOM): Guyana (Guyana Francez\xc4\x83) \xc3\xaen America de Sud, Guadelupa \xc8\x99i Martinica \xc3\xaen Caraibe \xc8\x99i R\xc3\xa9union \xc3\xaen Oceanul Indian. \xc3\x8en anul 2011, \xc3\xaen urma unui referendum, Mayotte a devenit un departament de peste m\xc4\x83ri in Oceanul Indian, \xc8\x99i totodat\xc4\x83 departamentul cu num\xc4\x83rul o sut\xc4\x83 unu."