b'\n_START_ARTICLE_\nEmil Cioran\n_START_SECTION_\nFamilia\n_START_PARAGRAPH_\nEmil Cioran s-a n\xc4\x83scut la R\xc4\x83\xc8\x99inari, aflat pe atunci \xc3\xaen comitatul Sibiu. Tat\xc4\x83l s\xc4\x83u, Emilian Cioran, a fost protopop ortodox \xc8\x99i consilier al Mitropoliei din Sibiu. Mama sa, Elvira Cioran (n. Comaniciu), era originar\xc4\x83 din Vene\xc8\x9bia de Jos, comun\xc4\x83 situat\xc4\x83 \xc3\xaen apropiere de F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99. Tat\xc4\x83l Elvirei, Gheorghe Comaniciu, de profesie notar, fusese ridicat de autorit\xc4\x83\xc8\x9bile austro-ungare la rangul de baron. Astfel, pe linie matern\xc4\x83, Emil Cioran se tr\xc4\x83gea dintr-o familie din nobilimea transilvan\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nFormarea\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 studii clasice la Liceul Gheorghe Laz\xc4\x83r din Sibiu, \xc3\xaencepe la 17 ani studiul filozofiei la Universitatea din Bucure\xc8\x99ti. A fost coleg cu Constantin Noica \xc8\x99i Mircea Eliade, elev al lui Tudor Vianu \xc8\x99i Nae Ionescu. Bun cunosc\xc4\x83tor al limbii germane, a studiat \xc3\xaen original pe Immanuel Kant, Arthur Schopenhauer, \xc8\x99i mai ales pe Friedrich Nietzsche. \xc3\x8enc\xc4\x83 din tinere\xc8\x9be a ar\xc4\x83tat \xc3\xaenclina\xc8\x9bie spre agnosticism, ap\xc4\x83r\xc3\xa2ndu-i evident\xc4\x83 "incovenien\xc8\x9ba existen\xc8\x9bei". \xc3\x8en timpul studen\xc8\x9biei a fost \xc3\xaen mod deosebit influen\xc8\x9bat de lectura lui Georg Simmel, Ludwig Klages \xc8\x99i Martin Heidegger, precum \xc8\x99i de filozoful rus Lev \xc8\x98estov, care situase \xc3\xaent\xc3\xa2mplarea \xc3\xaen centrul sistemului s\xc4\x83u de g\xc3\xa2ndire. \xc3\x8en 1933 ob\xc8\x9bine o burs\xc4\x83, care \xc3\xaei permite s\xc4\x83 continue studiile de filozofie la Berlin, unde intr\xc4\x83 \xc3\xaen contact cu Nicolai Hartmann \xc8\x99i Ludwig Klages.\n_START_SECTION_\nPrimele volume\n_START_PARAGRAPH_\nPrima lui carte ap\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen 1934 \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia, Pe culmile disper\xc4\x83rii, a fost distins\xc4\x83 cu Premiul Comisiei pentru premierea scriitorilor tineri needita\xc8\x9bi \xc8\x99i Premiul Tinerilor Scriitori Rom\xc3\xa2ni. Succesiv au ap\xc4\x83rut: Cartea am\xc4\x83girilor (1935), Schimbarea la fa\xc8\x9b\xc4\x83 a Rom\xc3\xa2niei (1936), Lacrimi \xc8\x99i Sfin\xc8\x9bi (1937). Cel de-al doilea volum, Schimbarea la fa\xc8\x9b\xc4\x83 a Rom\xc3\xa2niei a fost autocenzurat \xc3\xaen edi\xc8\x9bia a doua ap\xc4\x83rut\xc4\x83 la \xc3\xaenceputul anilor \'90, autorul \xc3\xaensu\xc8\x99i elimin\xc3\xa2nd numeroase pasaje considerate extremiste, "preten\xc8\x9bioase \xc8\x99i stupide"._NEWLINE_Nevoia resim\xc8\x9bit\xc4\x83 atunci de genera\xc8\x9bia t\xc3\xa2n\xc4\x83r\xc4\x83 a unei treziri spirituale pornit\xc4\x83 din exaltarea valorilor vitale, antira\xc8\x9bionaliste, care a culminat \xc3\xaentr-un extremism de dreapta, a influen\xc8\x9bat viziunea t\xc3\xa2n\xc4\x83rului Cioran. De\xc8\x99i nu a fost niciodat\xc4\x83 membru al Mi\xc8\x99c\xc4\x83rii legionare, \xc3\xaen perioada interbelic\xc4\x83 simpatizeaz\xc4\x83 cu ideile acesteia, f\xc4\x83r\xc4\x83 a fi de acord cu metodele ei violente. Plecat cu o burs\xc4\x83 la Berlin \xc3\xaen 1933, se declar\xc4\x83 \xc3\xaentr-un articol admirator al lui Hitler \xc8\x99i justific\xc4\x83 provocator Noaptea cu\xc8\x9bitelor lungi. Va repudia apoi definitiv, cu furie \xc8\x99i ru\xc8\x99ine, aceast\xc4\x83 viziune, ca pe o inadmisibil\xc4\x83 r\xc4\x83t\xc4\x83cire a tinere\xc8\x9bii, argument\xc3\xa2nd prin ea refuzul oric\xc4\x83rei implic\xc4\x83ri a individului \xc3\xaen istorie._NEWLINE_Re\xc3\xaentors \xc3\xaen \xc8\x9bar\xc4\x83, ocup\xc4\x83 vreme de un an (1936) postul de profesor de filozofie la Liceul "Andrei \xc8\x98aguna" din Bra\xc8\x99ov. \xc3\x8en 1937, pleac\xc4\x83 la Paris cu o burs\xc4\x83 a Institutului Francez din Bucure\xc8\x99ti, care i se va prelungi p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1944. \xc3\x8en 1940, \xc3\xaencepe s\xc4\x83 scrie \xc3\x8endreptar p\xc4\x83tima\xc8\x99, ultima sa carte \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83, limb\xc4\x83 pe care a abandonat-o \xc3\xaen favoarea francezei. Varianta definitiv\xc4\x83 a \xc3\x8endreptarului (r\xc4\x83mas\xc4\x83 inedit\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1991) a fost \xc3\xaencheiat\xc4\x83 \xc3\xaen 1945, anul \xc3\xaen care Cioran s-a stabilit definitiv \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba. Dup\xc4\x83 retragerea cet\xc4\x83\xc8\x9beniei rom\xc3\xa2ne de c\xc4\x83tre autorit\xc4\x83\xc8\x9bile comuniste a tr\xc4\x83it la Paris ca apatrid.\n_START_SECTION_\nOpera francez\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1937 Emil Cioran pleac\xc4\x83 \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba cu o burs\xc4\x83 a Institutului Francez din Bucure\xc8\x99ti. Dup\xc4\x83 o scurt\xc4\x83 \xc3\xaentoarcere \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia (dou\xc4\x83 luni, sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul lui 1940- \xc3\xaenceputul lui 1941), el p\xc4\x83r\xc4\x83se\xc8\x99te pentru totdeauna Rom\xc3\xa2nia \xc8\x99i se stabile\xc8\x99te la Paris. Din acest moment Cioran va publica numai \xc3\xaen limba francez\xc4\x83, operele lui fiind apreciate nu numai pentru con\xc8\x9binutul lor, dar \xc8\x99i pentru stilul plin de distinc\xc8\x9bie \xc8\x99i fine\xc8\x9be al limbii. \xc3\x8en 1949 \xc3\xaei apare la editura Gallimard - editur\xc4\x83 care va publica mai t\xc3\xa2rziu majoritatea c\xc4\x83r\xc8\x9bilor sale - prima lucrare scris\xc4\x83 \xc3\xaen limba francez\xc4\x83, Pr\xc3\xa9cis de d\xc3\xa9composition, distins\xc4\x83 \xc3\xaen 1950 cu premiul Rivarol. Ulterior, Cioran refuz\xc4\x83 toate distinc\xc8\x9biile literare care i-au fost atribuite._NEWLINE_Emil Cioran a locuit la Paris \xc3\xaen Cartierul Latin, pe care nu l-a p\xc4\x83r\xc4\x83sit niciodat\xc4\x83. A tr\xc4\x83it mult timp retras, evit\xc3\xa2nd publicitatea. \xc3\x8en schimb a cultivat darul conversa\xc8\x9biei cu numero\xc8\x99ii s\xc4\x83i prieteni (Mircea Eliade, Eugen Ionescu, Paul Celan, Barbu Fundoianu , Samuel Beckett, Henri Michaux). Cioran a \xc3\xaentre\xc8\x9binut o vast\xc4\x83 coresponden\xc8\x9b\xc4\x83, dezv\xc4\x83luindu-se ca un remarcabil autor epistolar._NEWLINE_Epuiz\xc3\xa2nd \xc3\xaenc\xc4\x83 din tinere\xc8\x9be interesul pentru filozofia de catedr\xc4\x83, Cioran a p\xc4\x83r\xc4\x83sit devreme g\xc3\xa2ndirea sistematic\xc4\x83 \xc8\x99i specula\xc8\x9biile abstracte, pentru a se consacra unor cuget\xc4\x83ri profund personale. "N-am inventat nimic, am fost doar secretarul senza\xc8\x9biilor mele", va constata mai t\xc3\xa2rziu. Din eseurile ap\xc4\x83rute \xc3\xaen limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 se desprinde portretul unui t\xc3\xa2n\xc4\x83r g\xc3\xa2nditor din anii treizeci, influen\xc8\x9bat de mi\xc8\x99carea de idei din acea epoc\xc4\x83 \xc3\xaen care intelectualii rom\xc3\xa2ni descopereau g\xc3\xa2ndirea existen\xc8\x9bialist\xc4\x83 (sub varianta ei rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83, cu accente cre\xc8\x99tine \xc8\x99i mistice, "tr\xc4\x83irismul").\n_START_SECTION_\nTematica operei\n_START_PARAGRAPH_\nEmil Cioran a \xc3\xaenceput prin a fi un g\xc3\xa2nditor torturat de sentimente \xc8\x99i senza\xc8\x9bii violente. Preocupat de problema mor\xc8\x9bii \xc8\x99i a suferin\xc8\x9bei, este atras de ideea sinuciderii ca idee care ajut\xc4\x83 supravie\xc8\x9buirii. Tema alien\xc4\x83rii omului, tem\xc4\x83 existen\xc8\x9bialist\xc4\x83 prin excelen\xc8\x9b\xc4\x83, prezent\xc4\x83 la Jean-Paul Sartre sau Albert Camus, este formulat\xc4\x83 astfel, \xc3\xaen 1932, de t\xc3\xa2n\xc4\x83rul Cioran: "S\xc4\x83 fie oare pentru noi existen\xc8\x9ba un exil \xc8\x99i neantul o patrie?"_NEWLINE_C\xc3\xa2teva teme mari str\xc4\x83bat opera lui Emil Cioran: contingen\xc8\x9ba fiin\xc8\x9bei umane, p\xc4\x83catul originar, sensul tragic al istoriei, sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul civiliza\xc8\x9biei, amenin\xc8\x9barea R\xc4\x83ului, refuzul consolid\xc4\x83rii prin credin\xc8\x9b\xc4\x83, obsesia absolutului, via\xc8\x9ba ca expresie a exilului metafizic al omului etc. Cioran a fost un g\xc3\xa2nditor pasionat de istorie, pe care o cuno\xc8\x99tea bine din vastele sale lecturi \xc8\x99i mai ales din autorii \xc8\x99i memoriali\xc8\x99tii perioadelor de decaden\xc8\x9b\xc4\x83, de unde reflec\xc8\x9biile marcat gnostice \xc8\x99i antimoderniste, oarecum \xc3\xaen linia spenglerian\xc4\x83, asupra destinului omului \xc8\x99i civiliza\xc8\x9biei. At\xc3\xa2ta vreme c\xc3\xa2t a p\xc4\x83strat leg\xc4\x83tura cu originile \xc8\x99i nu s-a \xc3\xaenstr\xc4\x83inat de sine, omul a rezistat. Ast\xc4\x83zi, el este pe cale s\xc4\x83 se distrug\xc4\x83 prin obiectivare de sine, produc\xc8\x9bie \xc8\x99i reproduc\xc8\x9bie irepresibil\xc4\x83, exces de autoanaliz\xc4\x83, de transparen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc8\x99i prin triumful artificialului._NEWLINE_Ironia destinului a vrut ca Emil Cioran s\xc4\x83 devin\xc4\x83 celebru tocmai \xc3\xaen limba francez\xc4\x83, ale c\xc4\x83rei constr\xc3\xa2ngeri le repudiase \xc3\xaen tinere\xc8\x9be.\n_START_SECTION_\nO particularitate onomastic\xc4\x83: ini\xc8\x9biala M.\n_START_PARAGRAPH_\nCur\xc3\xa2nd dup\xc4\x83 debutul francez, Cioran \xc3\xaencepe s\xc4\x83-\xc8\x99i semneze volumele E.M. Cioran. Destui au presupus c\xc4\x83 ini\xc8\x9biala M. trebuie s\xc4\x83 reprezinte comprimarea unui prenume francez sau rom\xc3\xa2nesc, probabil Michel sau Mihai. \xc3\x8en realitate, ini\xc8\x9biala "M." din semn\xc4\x83tura sa de autor nu comprim\xc4\x83 nicidecum un prenume real \xc8\x99i a fost adoptat\xc4\x83 de filozof exclusiv din ra\xc8\x9biuni fonetice \xc8\x99i de reprezentare. Dup\xc4\x83 cum avea s\xc4\x83-i relateze \xc3\xaen 1984 prietenei \xc8\x99i traduc\xc4\x83toarei sale Sanda Stolojan, \xc3\xaen limba francez\xc4\x83 prenumele Emile are o rezonan\xc8\x9b\xc4\x83 calin\xc4\x83, \xc3\xaen total\xc4\x83 opozi\xc8\x9bie cu caracterul scrierilor sale. E. Cioran ar fi sunat nepotrivit. Astfel - consemneaz\xc4\x83 Sanda Stolojan \xc3\xaen jurnalul s\xc4\x83u parizian, Nori peste balcoane - s-a g\xc3\xa2ndit la E.M. Forster \xc8\x99i a adoptat ini\xc8\x9biala. Aceasta e originea real\xc4\x83 a literei M. Misterul a n\xc4\x83scut \xc3\xaens\xc4\x83 o ne\xc3\xaen\xc8\x9belegere care s-a perpetuat, unele site-uri, biografii de dic\xc8\x9bionar \xc8\x99i articole de enciclopedie men\xc8\x9bion\xc3\xa2nd \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc8\x99i ast\xc4\x83zi existen\xc8\x9ba unui ipotetic prenume Mihai sau Michel al filozofului.\n_START_SECTION_\nPost scriptum de dincolo de moarte\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 moartea Simonei Bou\xc3\xa9, prietena de o via\xc8\x9b\xc4\x83 a lui Emil Cioran, o serie de manuscrise ale acestuia (peste 30 de caiete) au fost g\xc4\x83site \xc3\xaen apartamentul lor de o menajer\xc4\x83, care a \xc3\xaencercat \xc3\xaen 2005 scoaterea la licita\xc8\x9bie \xc8\x99i valorificarea lor. \xc3\x8entr-o prim\xc4\x83 etap\xc4\x83, o hot\xc4\x83r\xc3\xa2re a Cur\xc8\x9bii de Apel din Paris a oprit comercializarea acestora. \xc3\x8en urma judec\xc4\x83rii, Tribunalul din Paris decide \xc3\xaen decembrie 2008 restituirea tuturor documentelor c\xc4\x83tre persoana g\xc4\x83sitoare, urm\xc3\xa2nd ca aceasta s\xc4\x83 dispun\xc4\x83 de ele cum crede de cuviin\xc8\x9b\xc4\x83. Printre manuscrise, \xc3\xaen general versiuni ale unor lucr\xc4\x83ri deja ap\xc4\x83rute, se afl\xc4\x83 \xc8\x99i un jurnal inedit al lui Cioran, cuprinz\xc3\xa2nd c\xc3\xa2\xc8\x9biva ani din perioada ulterioar\xc4\x83 lui 1965-1972 (anii \xc3\xaen care \xc8\x99i-a scris Caietele sale), document de un excep\xc8\x9bional interes pentru editori \xc8\x99i cititori, \xc8\x99i probabil ultima scriere inedit\xc4\x83 a filozofului.'