b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9f\n_START_PARAGRAPH_\nSemnul \xc3\x9f, denumit \xc3\xaen rom\xc3\xa2n\xc4\x83 s dur sau \xc8\x99i s ascu\xc8\x9bit, (\xc3\xaen german\xc4\x83 scharfes S, citit [\xcb\x88\xca\x83a\xc9\x90\xcc\xaff\xc9\x99s \xcb\x88\xca\x94\xc9\x9bs] ori [\xcb\x88\xca\x83a\xcb\x90f\xc9\x99s \xcb\x88\xca\x94\xc9\x9bs]; sau \xc8\x99i Eszett, citit \xc3\xaen german\xc4\x83 [\xc9\x9bs\xcb\x88ts\xc9\x9bt]), este o liter\xc4\x83 minuscul\xc4\x83 a alfabetului german, corespunz\xc4\x83toare consoanei fricative \xe2\x80\x9es\xe2\x80\x9d din limba rom\xc3\xa2n\xc4\x83 (ca \xc3\xaen cuv\xc3\xa2ntul \xe2\x80\x9efolos\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_\xc3\x8en practic\xc4\x83 nu exist\xc4\x83 un semn majuscul corespunz\xc4\x83tor; acolo unde acesta ar fi necesar (de ex. \xc3\xaen titluri, reclame etc.) se scrie \xe2\x80\x9eSS\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nVaria\n_START_PARAGRAPH_\nUnul din efectele reformei ortografice a limbii germane din anul 2006 a fost faptul c\xc4\x83 acum semnul \xe2\x80\x9e\xc3\x9f\xe2\x80\x9d este folosit mai rar, fiind deseori \xc3\xaenlocuit cu scrierea \xe2\x80\x9ess\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Numele \xe2\x80\x9eEszett\xe2\x80\x9d provine de la ligatura grafic\xc4\x83 \xc3\xaentre semnele s (citit \xe2\x80\x9ees\xe2\x80\x9d) \xc8\x99i z (citit \xe2\x80\x9ezett\xe2\x80\x9d = \xe2\x80\x9e\xc8\x9bet\xe2\x80\x9d). Asta deoarece, prin tradi\xc8\x9bie, \xc3\xaen multe fonturi germane \xc3\xaenvechite semnul s se scrie ca \xc8\x99i litera de tipar minuscul\xc4\x83 f dar f\xc4\x83r\xc4\x83 liniu\xc8\x9ba orizontal\xc4\x83 din mijloc, iar semnul z foarte asem\xc4\x83n\xc4\x83tor cu cifra 3._NEWLINE_Apare \xc3\xaen numele unor personalit\xc4\x83\xc8\x9bi, precum Johann Strau\xc3\x9f, Carl Friedrich Gau\xc3\x9f etc._NEWLINE_\xc3\x8en Elve\xc8\x9bia \xc8\x99i Liechtenstein semnul \xc3\x9f este \xc3\xaenlocuit aproape \xc3\xaentotdeauna cu perechea ss. Execep\xc8\x9bie fac numele proprii.'