b"\n_START_ARTICLE_\nVia Francigena\n_START_SECTION_\nIstoria\n_START_PARAGRAPH_\nCea mai veche \xc3\xaensemnare asupra acestui itinerar este din anul 990, unde \xe2\x80\x93 \xc3\xaen 79 de etape \xe2\x80\x93 este descris\xc4\x83 \xc3\xaentoarcerea de la Roma a lui Sigerico, arhiepiscopul de Canterbury. \xc3\x8en acest jurnal de c\xc4\x83l\xc4\x83torie se g\xc4\x83se\xc8\x99te o impresionant\xc4\x83 colec\xc8\x9bie de semne, embleme, culturi \xc8\x99i limbaje ale Occidentului cre\xc8\x99tin. Urme ale acestei c\xc4\x83i, care a structurat profund formele de g\xc4\x83zduire pe toat\xc4\x83 distan\xc8\x9ba itinerariului, se reg\xc4\x83sesc \xc8\x99i \xc3\xaen prezent. Importan\xc8\x9ba acestui itinerar const\xc4\x83 \xc3\xaen faptul c\xc4\x83 a permis diverselor culturi europene s\xc4\x83 comunice \xc3\xaentre ele \xc8\x99i s\xc4\x83 intre \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83, f\xc4\x83urind astfel baza cultural\xc4\x83, artistic\xc4\x83, economic\xc4\x83 \xc8\x99i politic\xc4\x83 a Europei moderne._NEWLINE_Din 1994 Via Francigena a fost declarat\xc4\x83 \xe2\x80\x9eItinerar Cultural al Consiliului Europei\xe2\x80\x9d dob\xc3\xa2ndind astfel \xe2\x80\x93 ca \xc8\x99i Itinerariul la Santiago de Compostela \xe2\x80\x93 o \xc3\xaensemn\xc4\x83tate interna\xc8\x9bional\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nParcursul\n_START_PARAGRAPH_\nItinerariul se \xc3\xaentinde pe o distan\xc8\x9b\xc4\x83 de 1.600 km. Plec\xc3\xa2nd de la Canterbury, trece prin Dover de unde traverseaz\xc4\x83 Canalul M\xc3\xa2necii; p\xc4\x83\xc8\x99ind pe \xc8\x9b\xc4\x83rmul francez la Calais, str\xc4\x83bate ora\xc8\x99ele Reims, Besan\xc3\xa7on \xc8\x99i Lausanne dup\xc4\x83 care sose\xc8\x99te la poalele Alpilor, pe care \xc3\xaei traverseaz\xc4\x83 pe la Gran San Bernardo. De la Valle d'Aosta se coboar\xc4\x83 la Vercelli, Pavia \xc8\x99i se traverseaz\xc4\x83 Appennini \xc3\xaentre Provinciile Piacenza \xc8\x99i Parma. De la Pontremoli se continu\xc4\x83 pe la Lucca, Altopascio, San Gimignano, Poggibonsi, Siena, Viterbo ca , \xc3\xaen sf\xc3\xa2r\xc8\x99it, s\xc4\x83 se poposeasc\xc4\x83 la Roma._NEWLINE_Ora\xc8\x99ele traversate de itinerariul original sunt \xc3\xaen num\xc4\x83r de 33: Canterbury, Calais, Bruay, Arras, Reims, Ch\xc3\xa2lons-sur-Marne, Bar-sur-Aube, Besan\xc3\xa7on, Pontarlier, Lausanne, il Gran San Bernardo, Aosta, Ivrea, Santhi\xc3\xa0, Vercelli, Pavia, Piacenza, Fiorenzuola d'Arda, Fidenza, Parma, Fornovo di Taro, Pontremoli, Aulla, Luni, Lucca, San Genesio, San Gimignano, Siena, San Quirico, Bolsena, Viterbo, Sutri, Roma._NEWLINE_Arhiepiscopul de Canterbury, Sigerico, a parcurs acest itinerar \xc3\xaen 79 de zile, \xc3\xaen cea mai mare parte pe jos. Ceea ce presupune c\xc4\x83 str\xc4\x83b\xc4\x83tea cam 20 de km pe zi.\n_START_SECTION_\nVariante\n_START_PARAGRAPH_\nObstacolele naturale pe care pelerinul, c\xc4\x83l\xc4\x83torul sau negustorul trebuia s\xc4\x83 le \xc3\xaenfrunte erau Canalul M\xc3\xa2necii, Alpii \xc8\x99i Appennini. Dac\xc4\x83 pentru primul obstacol nu erau mai multe variante, pentru traversarea Alpilor \xe2\x80\x93 \xc3\xaen afar\xc4\x83 de parcursul pe Valle d\xe2\x80\x99Aosta \xe2\x80\x93 mai era \xc8\x99i varianta pe la Val di Susa, care poart\xc4\x83 pelerinul pe la Aba\xc8\x9bia de la Novalesa \xc8\x99i pe la cea de la Sant\xe2\x80\x99Antonio di Ranverso ca mai apoi, la Torino, s\xc4\x83 se reuneasc\xc4\x83 cu traseul v\xc4\x83ii d\xe2\x80\x99Aosta. Pentru trecerea Appenninilor apoi, erau diferite posibilit\xc4\x83\xc8\x9bi. \xc3\x8en traseul cartografic al itinerariului (Via Francigena) pentru a se ajunge din C\xc3\xa2mpia Padan\xc4\x83 \xc3\xaen regiunea Toscan\xc4\x83, sunt \xc3\xaenregistrate diverse variante de parcurs, care evitau diferite pante pentru a ajunge \xc3\xaen valea Trebbia; o alt\xc4\x83 variant\xc4\x83 traversa Taro; \xc8\x99i, \xc3\xaen afar\xc4\x83 de aceste dou\xc4\x83 variante principale mai existau \xc8\x99i altele de mai mic\xc4\x83 \xc3\xaensemn\xc4\x83tate."