b'\n_START_ARTICLE_\nDealurile Lopadei\n_START_SECTION_\nCondi\xc8\x9biile fizico-geografice\n_START_PARAGRAPH_\nDealurile Lopadei se suprapune \xc3\xaen mare parte cutelor str\xc3\xa2nse sub form\xc4\x83 de anticlinale din vestul Depresiunii Transilvaniei, constituite din depozite sedimentare mio-pliocene. Acestea sunt reprezentate prin marne, argile \xc8\x99i nisipuri, cu intercala\xc8\x9bii de tufuri vulcanice \xc8\x99i strate de gresii sarma\xc8\x9biene, al\xc4\x83turi de care apar nisipuri, argile marnoase \xc8\x99i pietri\xc8\x99uri pannoniene. Izolat apar \xc8\x99i depozite de sare la Ocna Mure\xc8\x99 \xc8\x99i Ocni\xc8\x99oara sub form\xc4\x83 de cute diapire._NEWLINE_Structura orografic\xc4\x83 prezint\xc4\x83 o serie de culmi principale cuprinse \xc3\xaentre 470-540 m, care au o direc\xc8\x9bie general\xc4\x83 nord-vest \xe2\x80\x93 sud-est, fiind separate de v\xc4\x83i relativ largi, pe alocuri chiar mici depresiuni intradeluroase (Lopadea Nou\xc4\x83, F\xc4\x83r\xc4\x83u). Din acestea se desprind culmi secundare, cu \xc8\x99ei \xc8\x99i mameloane, cuprinse \xc3\xaentre 350-450 m, perpendiculare pe culmile principale, av\xc3\xa2nd direc\xc8\x9bii nord-est \xe2\x80\x93 sud-vest, pe alocuri nord-sud._NEWLINE_Altitudinea maxim\xc4\x83 se \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te \xc3\xaen v\xc3\xa2rful Podina (548 m), situat la nord de Lopadea Nou\xc4\x83, iar altitudinea minim\xc4\x83 este de 240 m \xc3\xaen lunca Mure\xc8\x99ului. Diferen\xc8\x9ba maxim\xc4\x83 de nivel fa\xc8\x9b\xc4\x83 de lunca Mure\xc8\x99ului este de 300 m, iar fa\xc8\x9b\xc4\x83 de lunca T\xc3\xa2rnavei Mici se reduce la 200 m. Energia reliefului este foarte diferit\xc4\x83, ating\xc3\xa2nd valori mari, de 241-280 m, de-a lungul culmilor Podina \xe2\x80\x93 \xc8\x9auculeu \xe2\x80\x93 Creasta Be\xc8\x9bei \xe2\x80\x93 Cornul \xc8\x98oimu\xc8\x99ului \xe2\x80\x93 M\xc4\x83gura Mihal\xc8\x9bului, pe versantul st\xc3\xa2ng al Mure\xc8\x99ului. Ea de\xc8\x9bine valori mici, de 141-160 m, \xc3\xaen lungul culmii Dealul Pietri\xc8\x99ului - Bisen \xe2\x80\x93 Dealul Turda\xc8\x99ului \xe2\x80\x93 Crucea Colcerului \xe2\x80\x93 Dealul Z\xc4\x83pozii, situate \xc3\xaen partea central-estic\xc4\x83. Densitatea fragment\xc4\x83rii prezint\xc4\x83 valori cu reparti\xc8\x9bie total diferit\xc4\x83: valorile cele mai mari, de 0,75-1,0 km/km2 sunt de-a lungul culmii Dealul Pietri\xc8\x99ului \xe2\x80\x93 Bisen \xe2\x80\x93 Dealul Turda\xc8\x99ului \xc8\x99i pe versantul st\xc3\xa2ng al Mure\xc8\x99ului, \xc3\xaentre P\xc4\x83gida, Ocna Mure\xc8\x99 \xc8\x99i No\xc8\x99lac. Valorile cele mai mici, de 0,0-0,50 km/km2 se \xc3\xaent\xc3\xa2lnesc \xc3\xaen partea de sud-vest, de-a lungul culmii Creasta Be\xc8\x9bei \xe2\x80\x93 Cornul \xc8\x98oimu\xc8\x99ului \xe2\x80\x93 M\xc4\x83gura Mihal\xc8\x9bului \xe2\x80\x93 Dealul Cisteiului, ca urmare a predomin\xc4\x83rii aici a marnelor \xc8\x99i nisipurilor. La r\xc3\xa2ndul lor valorile declivit\xc4\x83\xc8\x9bii sunt concordante cu cele ale gradului de fragmentare, sc\xc4\x83z\xc3\xa2nd \xc3\xaen mod accentuat de la est \xc8\x99i nord-est spre vest \xc8\x99i sud-vest._NEWLINE_Dealurile Lopadei beneficiaz\xc4\x83 de un climat temperat-continental cu influen\xc8\x9be oceanice \xc8\x99i efecte de foehn, specific sud\xe2\x80\x93vestului Depresiunii Transilvaniei. Temperatura medie multianual\xc4\x83 este de circa 9\xef\x82\xb0C (9,3oC la Cr\xc4\x83ciunelu de Jos, 9,2oC la Blaj), iar cea a lunii iulie de aproximativ 21\xef\x82\xb0C. Primul \xc3\xaenghe\xc8\x9b se produce \xc3\xaen jurul datei de 15 octombrie, iar ultimul la 15 aprilie. Durata intervalului f\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaenghe\xc8\x9b oscileaz\xc4\x83 \xc3\xaentre maxim 230 zile \xc8\x99i minim 150 zile pe an. Precipita\xc8\x9biile medii anuale sunt \xc3\xaen jur de 530-560 mm (520,4 mm la Mihal\xc8\x9b, 525,1 mm la F\xc4\x83r\xc4\x83u, 540,1 mm la Blaj, 562,6 mm la Cr\xc4\x83ciunelu de Jos), cu un maxim de 75-85 mm \xc3\xaen luna iulie._NEWLINE_Apele subterane (freatice \xc8\x99i captive) sunt acumulate \xc3\xaen depozitele paleogen-neogene \xc8\x99i cuaternare. Apele freatice se afl\xc4\x83 la ad\xc3\xa2ncimi cuprinse \xc3\xaentre 0,5 \xc8\x99i 10 m \xc8\x99i apar la zi \xc3\xaen cuprinsul luncilor joasee \xc8\x99i la baza teraselor inferioare sub form\xc4\x83 de izvoare de teras\xc4\x83._NEWLINE_Apele curg\xc4\x83toare sunt reprezentate de r\xc3\xa2urile Mure\xc8\x99, T\xc3\xa2rnava \xc8\x99i T\xc3\xa2rnava Mic\xc4\x83 \xc8\x99i de p\xc3\xa2raie (R\xc3\xa2tu, Valea F\xc4\x83r\xc4\x83ului, Valea P\xc4\x83nade, Dun\xc4\x83ri\xc8\x9ba \xc8\x99.a.). \xc3\x8en cele mai multe cazuri afluen\xc8\x9bii p\xc3\xa2raie au caracter temporar, ele men\xc8\x9bin\xc3\xa2ndu-se vara doar sub forma unui fir \xc3\xaengust de ap\xc4\x83._NEWLINE_Vegeta\xc8\x9bia natural\xc4\x83 este reprezentat\xc4\x83 de p\xc4\x83durile de stejar pedunculat (Quercus robur) \xc8\x99i gorun (Quercus petraea). De-a lungul timpului \xc3\xaen locul p\xc4\x83durilor, defri\xc8\x99ate \xc3\xaen scopul ob\xc8\x9binerii de terenuri agricole \xc8\x99i de p\xc4\x83\xc8\x99uni, s-au instalat paji\xc8\x99ti secundare de natur\xc4\x83 mezoxerofil\xc4\x83 cu p\xc4\x83iu\xc8\x99uri (Festuca sulcata, F. valesiaca, F. pseudovina), colilie (Stipa sp.), iarb\xc4\x83 b\xc4\x83rboas\xc4\x83 (Andropogon ischaemum), firu\xc8\x9b\xc4\x83 (Poa pratensis, P. bulbosa) \xc8\x99.a._NEWLINE_\xc3\x8en Dealurile Lopadei solurile sunt reprezentate prin cinci clase de soluri, \xc8\x99i anume: molisoluri, argiluvisoluri, cambisoluri, soluri hidromorfe \xc8\x99i soluri neevoluate, trunchiate sau desfundate, care, la r\xc3\xa2ndul lor se sub\xc3\xaempart \xc3\xaen mai multe tipuri genetice distincte. Cea mai mare parte din ele s-au format \xc3\xaen condi\xc8\x9biile unui relief accidentat, sub p\xc4\x83duri de foioase, dar care au fost defri\xc8\x99ate pe mari suprafe\xc8\x9be \xc8\x99i \xc3\xaenlocuite cu terenuri agricole \xc8\x99i paji\xc8\x99ti secundare, ceea ce le-a modificat sim\xc8\x9bitor propriet\xc4\x83\xc8\x9bile fizice \xc8\x99i chimice ini\xc8\x9biale.'