b'\n_START_ARTICLE_\nFernand L\xc3\xa9ger\n_START_SECTION_\nVia\xc8\x9ba \xc8\x99i opera\n_START_PARAGRAPH_\nFernand L\xc3\xa9ger s-a n\xc4\x83scut la 4 februarie 1881 \xc3\xaen mica localitate Argentan din Normandia, singurul fiu al lui Marie-Ad\xc3\xa8le Daunou \xc8\x99i Henri-Armand L\xc3\xa9ger, cresc\xc4\x83tor de vite. La v\xc3\xa2rsta de trei ani r\xc4\x83m\xc3\xa2ne orfan de tat\xc4\x83. \xc3\x8e\xc8\x99i termin\xc4\x83 studiile la \xc8\x99coala parohial\xc4\x83 din Tinchbray \xc8\x99i, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd de la v\xc3\xa2rsta de 16 ani, lucreaz\xc4\x83 ca desenator \xc3\xaen ateliere de arhitectur\xc4\x83 la Caen (1897-1899) \xc8\x99i la Paris (1900-1902). \xc3\x8en anul 1902 se \xc3\xaenscrie la \xc8\x98coala de Arte Decorative (\xc3\x89cole des Arts D\xc3\xa9coratifs) din Paris; frecventeaz\xc4\x83 \xc8\x99i cursurile lui L\xc3\xa9on G\xc3\xa9r\xc3\xb4me \xc8\x99i Gabriel Ferrier la \xc3\x89cole des Beaux-Arts, precum \xc8\x99i cele de la Academia Julian din Montparnasse sau de la Acad\xc3\xa9mie de la Grande Chaumi\xc3\xa8re. Din 1903 lucreaz\xc4\x83 \xc3\xaentr-un atelier, pe care \xc3\xael \xc3\xaemparte cu Andr\xc3\xa9 Mare. Se exerseaz\xc4\x83 \xc3\xaen special \xc3\xaen desen, distruge \xc3\xaens\xc4\x83 toate lucr\xc4\x83rile produse \xc3\xaen acest timp. Au r\xc4\x83mas pu\xc8\x9bine opere din aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83, ca Jardin de ma m\xc3\xa8re (1905) sau Gamins au soleil (1907), cu evidente tr\xc4\x83s\xc4\x83turi de sentimentalism, calificate de Apollinaire drept "b\xc4\x83i de sear\xc4\x83 postimpresioniste" (baignades du soir postimpressionistes). Anul 1907 este marcat de expozi\xc8\x9bia retrospectiv\xc4\x83 consacrat\xc4\x83 lui C\xc3\xa9zanne, care exercit\xc4\x83 o puternic\xc4\x83 impresie asupra lui L\xc3\xa9ger. \xc3\x8en acela\xc8\x99i an descoper\xc4\x83 cubismul lui Picasso \xc8\x99i Braque._NEWLINE_L\xc3\xa9ger propune \xc3\xaens\xc4\x83 un stil personal, chiar dac\xc4\x83 se las\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 inspirat de arta lui C\xc3\xa9zanne \xc8\x99i de tablourile lui Picasso.\n_START_SECTION_\n"La Ruche"\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en 1908, L\xc3\xa9ger se instaleaz\xc4\x83 \xc3\xaen "La Ruche" ("Stupul"), o cl\xc4\x83dire bizar\xc4\x83 \xc3\xaen opt unghiuri, ridicat\xc4\x83 din materialele r\xc4\x83mase de la Expozi\xc8\x9bia Mondial\xc4\x83 din anul 1900. Numele i se datora faptului c\xc4\x83 \xc3\xaen interior - \xc3\xaen jurul sc\xc4\x83rilor centrale, ca \xc3\xaentr-un fagure de miere - se afla un num\xc4\x83r de 140 de ateliere. Aici se concentra \xc3\xaentraga boem\xc4\x83 artistic\xc4\x83 parizian\xc4\x83. L\xc3\xa9ger are ocazia s\xc4\x83 cunoasc\xc4\x83 pe pictorul Marc Chagall, pe sculptorul rus Alexander Archipenko, pe pictorul Robert Delaunay, de care \xc3\xael va lega o statornic\xc4\x83 prietenie. \xc3\x8en scurt\xc4\x83 vreme \xc3\xaei vor deveni vecini \xc8\x99i scriitorii Blaise Cendras, Guillaume Apollinaire \xc8\x99i Max Jacob. L\xc3\xa9ger se afl\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 sub puternica impresie exercitat\xc4\x83 de C\xc3\xa9zanne, fauvi\xc8\x99ti \xc8\x99i postimpresioni\xc8\x99ti, dar \xc3\xae\xc8\x99i va elabora foarte repede propriul s\xc4\x83u stil caracterizat de o gam\xc4\x83 coloristic\xc4\x83 monocromatic\xc4\x83, stins\xc4\x83 \xc8\x99i de un format mare. La Salonul Arti\xc8\x99tilor independen\xc8\x9bi din 1910 prezint\xc4\x83 trei tablouri \xc8\x99i dou\xc4\x83 desene. O adev\xc4\x83rat\xc4\x83 senza\xc8\x9bie \xc3\xaens\xc4\x83 va produce p\xc3\xa2nza intitulat\xc4\x83 Nus dans la for\xc3\xaat ("Nuduri \xc3\xaen p\xc4\x83dure"), expus\xc4\x83 la Salonul din 1911, \xc3\xaen sala 41, cunoscut\xc4\x83 sub numele de "Mecca cubismului", care \xc3\xaei va surprinde \xc8\x99i pe colegii artistului. Sobrietatea culorilor, geometrizarea de form\xc4\x83 cilindric\xc4\x83 a imaginilor \xc8\x99i activitatea frenetic\xc4\x83 a figurilor creeaz\xc4\x83 o atmosfer\xc4\x83 simbolic\xc4\x83 a unei lumi dezumanizate, care anticipeaz\xc4\x83 futurismul italian. _NEWLINE_Cubismul lui L\xc3\xa9ger are un caracter mai mult vizual, dec\xc3\xa2t cel ini\xc8\x9bial intelectual al lui Picasso \xc8\x99i Braque. Volumele geometrice nu mai sunt statice \xc8\x99i nedisociabile, ele au un caracter autonom, care creeaz\xc4\x83 \xc3\xaentre ele un antagonism dinamic. _NEWLINE_Doi ani mai t\xc3\xa2rziu, L\xc3\xa9ger \xc3\xaenchiriaz\xc4\x83 un atelier pe strada Notre-Dame-des Champs nr. 86, unde va lucra p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul vie\xc8\x9bii. Crea\xc8\x9bia lui \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 o evolu\xc8\x9bie rapid\xc4\x83. Particip\xc4\x83 la formarea grupului "Section d\'Or", al\xc4\x83turi de Jacques Villon, Frantisek Kupka \xc8\x99i Francis Picabia, \xc3\xaencepe s\xc4\x83 abordeze teme din actualitate (Le Passage \xc3\xa0 niveau, 1912) \xc8\x99i ini\xc8\x9biaz\xc4\x83 ciclul abstract "Contrastele formelor", \xc3\xaen care reintroduce policromatismul (La femme en bleu, 1912) \xc8\x99i realizeaz\xc4\x83 o atmosfer\xc4\x83 de incanta\xc8\x9bie ca \xc3\xaen tablourile lui Delaunay, fapt care \xc3\xael va determina pe Apollinaire s\xc4\x83 caracterizeze acest stil cu denumirea de orfism. Totu\xc8\x99i, \xc3\xaen timp ce la Delaunay predomin\xc4\x83 suprema\xc8\x9bia culorii, L\xc3\xa9ger aspir\xc4\x83 la "un echilibru \xc3\xaentre linii, forme \xc8\x99i culoare" (L\xc3\xa9ger). Artistul \xc3\xaencepe s\xc4\x83-\xc8\x99i manifeste independen\xc8\x9ba fa\xc8\x9b\xc4\x83 de orice curent. Continu\xc4\x83 s\xc4\x83 se inspire din cubism \xc3\xaen privin\xc8\x9ba suprafe\xc8\x9belor geometrice care se suprapun, a fe\xc8\x9belor col\xc8\x9buroase \xc8\x99i a contururilor negre, dar introduce \xc3\xaen compozi\xc8\x9bie propriile elemente plastice. Contrastele dintre culorile deschise \xc8\x99i cele \xc3\xaentunecate, liniile drepte \xc8\x99i curbe, formele rotunde \xc8\x99i dreptunghiulare sugereaz\xc4\x83 rapiditate \xc8\x99i dau iluzia mi\xc8\x99c\xc4\x83rii.\n_START_SECTION_\nAnii 1914 - 1930\n_START_PARAGRAPH_\nImediat dup\xc4\x83 izbucnirea primului r\xc4\x83zboi mondial, Fernand L\xc3\xa9ger este mobilizat \xc8\x99i repartizat ca genist la deta\xc8\x99amentul trupelor tehnice. Gazat cu iperit\xc4\x83, la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anului 1917 este declarat inapt pentru continuarea serviciului militar. \xc3\x8entors la Paris, artistul \xc3\xae\xc8\x99i schimb\xc4\x83 cu des\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99ire stilul, decizie pe care o explic\xc4\x83 \xc3\xaen felul urm\xc4\x83tor: "R\xc4\x83zboiul a fost pentru mine un eveniment sublim. Am p\xc4\x83r\xc4\x83sit Parisul epocii picturii deliberate \xc3\xaen care domnea arta abstract\xc4\x83, pentru ca brusc s\xc4\x83 m\xc4\x83 g\xc4\x83sesc \xc3\xaen mijlocul geni\xc8\x99tilor, meseria\xc8\x99i care lucrau \xc3\xaen lemn \xc8\x99i metal. Mi-ar fi trebuit \xc8\x99i mai pu\xc8\x9bin dec\xc3\xa2t at\xc3\xa2t pentru a uita de formele abstracte din anii 1912-1913". Din anul 1918, de L\xc3\xa9ger se va ocupa galeristul L\xc3\xa9once Rosenberg, care \xc3\xaei expune cu regularitate lucr\xc4\x83rile la Galerie de l\'Effort Moderne pe care o avea la Paris._NEWLINE_Atras de timpuriu de via\xc8\x9ba formelor, de prestigiul fizic al obiectelor dintr-o lume tot mai marcat\xc4\x83 de acumul\xc4\x83rile tehnologice moderne, traverseaz\xc4\x83 o a\xc8\x99a zis\xc4\x83 "epoc\xc4\x83 mecanic\xc4\x83". Se cristalizeaz\xc4\x83 acum voca\xc8\x9bia sa constructiv\xc4\x83, aduc\xc3\xa2nd \xc3\xaen imagine re\xc8\x9beaua tubular\xc4\x83 a utilajelor tehnice, care \xc3\xaemprumut\xc4\x83 cur\xc3\xa2nd ceva din geometria lor simpl\xc4\x83 \xc8\x99i pregnant\xc4\x83 figurilor omene\xc8\x99ti. \xc3\x8en compozi\xc8\x9bia Les disques ("Discuri", 1918), L\xc3\xa9ger p\xc4\x83streaz\xc4\x83 \xc3\xaenc\xc4\x83 tematica abstract\xc4\x83. Experien\xc8\x9bele lui estetice continu\xc4\x83 s\xc4\x83 se \xc3\xaenv\xc3\xa2rte \xc3\xaen jurul contrastelor dintre forme plate \xc8\x99i suprafe\xc8\x9be cromatice. Crea\xc8\x9bia lui este bogat\xc4\x83, plin\xc4\x83 de expresivitate, abundent\xc4\x83 \xc3\xaen culori str\xc4\x83lucitoare, este o sintez\xc4\x83 a viziunii lirice asupra unei lumi dominate de ma\xc8\x99ini. Treptat, figurile omene\xc8\x99ti devin tot mai prezente \xc8\x99i mai deslu\xc8\x99ite \xc3\xaen tablourile pictate ("Oameni \xc3\xaen ora\xc8\x99", 1918). \xc3\x8en compozi\xc8\x9bia Trois femmes ("Trei femei", 1921), cunoscut \xc8\x99i cu numele de Le grand petit-d\xc3\xa9jeuner, figura uman\xc4\x83 cap\xc4\x83t\xc4\x83 o pozi\xc8\x9bie privilegiat\xc4\x83. Contrastul - pilonul esteticii lui - este exprimat \xc3\xaentr-o mare varietate de opozi\xc8\x9bii. Formele ondulate ale siluetelor feminine contrasteaz\xc4\x83 cu arhitectura geometric\xc4\x83 a planului secund, liniile orizontale \xc8\x99i verticale se repet\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen pozi\xc8\x9biile personajelor._NEWLINE_Pe 2 decembrie 1919, Fernand L\xc3\xa9ger se c\xc4\x83s\xc4\x83tore\xc8\x99te cu Jeanne Lohy, o t\xc3\xa2n\xc4\x83r\xc4\x83 cu care mai fusese \xc3\xaempreun\xc4\x83 \xc3\xaenainte de izbucnirea r\xc4\x83zboiului. Locuiesc la Fontenay-aux-Roses l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Paris, \xc3\xaens\xc4\x83 artistul continu\xc4\x83 s\xc4\x83 picteze \xc3\xaen atelierul s\xc4\x83u din Montparnasse. L\xc3\xa9ger este un creator multilateral, ilustreaz\xc4\x83 c\xc4\x83r\xc8\x9bile lui Blaise Cendras \xc8\x99i Andr\xc3\xa9 Malraux, lucreaz\xc4\x83 la filmul lui Abel Gance La Roue, iar pentru Ralf de Mar\xc3\xa9 \xc8\x99i trupa sa "Ballets su\xc3\xa9dois" proiecteaz\xc4\x83 afi\xc8\x99ul, decorurile, costumele \xc8\x99i cortina destinate baletului Skating Rink pe muzic\xc4\x83 de Darius Milhaud. Fascinat de lumea filmului, colaboreaz\xc4\x83 la realizarea scenografiei produc\xc8\x9biei L\'Inhumaine a lui Marcel L\'Herbier \xc8\x99i realizeaz\xc4\x83 prin mijloace proprii un scurt metraj intitulat "Baletul mecanic" (Ballet m\xc3\xa9canique), cu fotografii de Dudley Murphy \xc8\x99i Man Ray. Pentru evolu\xc8\x9bia sa sunt importante \xc3\xaent\xc3\xa2lnirile cu arhitectul Le Corbusier (1920) \xc8\x99i cu pictorul olandez Theo van Doesburg, fondatorul revistei "De Stijl". Dornic s\xc4\x83 promoveze o art\xc4\x83 nou\xc4\x83, fondeaz\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1924 Academia de pictur\xc4\x83 Modern\xc4\x83 (Acad\xc3\xa9mie Moderne), unde depune o activitate pedagogic\xc4\x83 \xc3\xaendelungat\xc4\x83. \xc3\x8en anul 1925 realizeaz\xc4\x83 primele compozi\xc8\x9bii murale monumentale. \xc3\x8empreun\xc4\x83 cu Robert Delaunay proiecteaz\xc4\x83 lucr\xc4\x83rile de decorare a cl\xc4\x83dirii pavilionului francez la Expozi\xc8\x9bia Interna\xc8\x9bional\xc4\x83 de art\xc4\x83 decorativ\xc4\x83 \xc8\x99i industrial\xc4\x83 de la Paris. \xc3\x8en cadrul aceleia\xc8\x99i expozi\xc8\x9bii, \xc3\xaen pavilionul "L\'Esprit Nouveau", proiectat de Le Corbusier, L\xc3\xa9ger prezint\xc4\x83 un panou cu o compozi\xc8\x9bie abstract\xc4\x83.\n_START_SECTION_\n"Art\xc4\x83 direct\xc4\x83, \xc3\xaen\xc8\x9beleas\xc4\x83 de to\xc8\x9bi" (L\xc3\xa9ger)\n_START_PARAGRAPH_\nRealiz\xc3\xa2nd primele picturi destinate decora\xc8\x9biilor murale, Fernand L\xc3\xa9ger descoper\xc4\x83 posibilit\xc4\x83\xc8\x9bile pe care le ascunde arta decorativ\xc4\x83, culorile \xc8\x99i spa\xc8\x9biul folosite \xc3\xaen compozi\xc8\x9bii fiind \xc3\xaembinate cu arhitectura. \xc3\x8en septembrie 1931, L\xc3\xa9ger pleac\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 \xc3\xaen Statele Unite, unde va vizita ora\xc8\x99ele New York \xc8\x99i Chicago. \xc3\x8en timpul celei de-a doua c\xc4\x83l\xc4\x83torii \xc3\xaen America, \xc3\xaen octombrie 1935, descoper\xc4\x83 "frumuse\xc8\x9bea serilor la New York generat\xc4\x83 de nenum\xc4\x83ratele lumini \xc8\x99i neobositul joc al reclamelor". Va mai petrece c\xc3\xa2teva luni \xc3\xaen Statele Unite \xc3\xaen anul 1938, c\xc3\xa2nd decoreaz\xc4\x83 casa "Nelson Rockefeller Jr." din New York, \xc8\x99i mai apoi, \xc3\xaencep\xc3\xa2nd din anul 1940, va sta acolo pe toat\xc4\x83 durata r\xc4\x83zboiului. Aici \xc8\x9bine cursuri la Yale University \xc8\x99i la un colegiu din California. \xc3\x8entors \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba (1944), particip\xc4\x83 la realizarea filmului lui Hans Richter, "Visuri pe care banii le pot cump\xc4\x83ra" (Dreams that money can buy, 1947). _NEWLINE_\xc8\x98ederea \xc3\xaen America marcheaz\xc4\x83 o etap\xc4\x83 important\xc4\x83 \xc3\xaen crea\xc8\x9bia lui L\xc3\xa9ger. Pe de o parte, se observ\xc4\x83 independen\xc8\x9ba \xc8\x99i mai pronun\xc8\x9bat\xc4\x83 a formelor \xc8\x99i culorilor, pe de alt\xc4\x83 parte, crearea de tablouri de format mare consacrate problemelor sociale \xc8\x99i unora din temele sale preferate: via\xc8\x9ba de fiecare zi \xc8\x99i lumea circului. \xc3\x8en tabloul Les Loisirs ("Petrecere \xc3\xaen timpul liber", 1948/49), unul din personaje \xc8\x9bine \xc3\xaen m\xc3\xa2n\xc4\x83 o foaie de h\xc3\xa2rtie cu inscrip\xc8\x9bia "Hommage \xc3\xa0 Louis David", dedica\xc8\x9bie ad\xc4\x83ugat\xc4\x83 dup\xc4\x83 expozi\xc8\x9bia consacrat\xc4\x83 lui Louis David la muzeul "Orangerie" din Paris. Cu foarte mult realism trateaz\xc4\x83 personajele din alt\xc4\x83 oper\xc4\x83 la fel de monumental\xc4\x83, intitulat\xc4\x83 Les constructeurs ("Constructorii", 1950). Chipurile sunt individualizate \xc8\x99i elaborate mult mai detailat, realismul fe\xc8\x9belor este opus schematismului schelelor. Tabloul La Grande Parade ("Marea Parad\xc4\x83") fusese conceput ini\xc8\x9bial \xc3\xaen 1953 ca proiect de mozaic pentru Opera din S\xc3\xa3o Paulo, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu arhitectul Oscar Niemeyer. \xc3\x8en versiunea final\xc4\x83 a acestei opere - realizat\xc4\x83 \xc3\xaen 1954 - care se afl\xc4\x83 \xc3\xaen prezent la New York, ca \xc8\x99i \xc3\xaen tabloul Les trap\xc3\xa8zistes ("Acroba\xc8\x9bi la trapez", 1954), artistul dore\xc8\x99te s\xc4\x83 aduc\xc4\x83 un omagiu lumii magice a circului copil\xc4\x83riei sale._NEWLINE_La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anului 1946, execut\xc4\x83 mozaicuri pentru fa\xc8\x9bada bisericii din Assy (Haute-Savoie), patru ani mai t\xc3\xa2rziu lucreaz\xc4\x83 la vitraliile noii biserici din Audincourt, construit\xc4\x83 - ca \xc8\x99i cea din Assy - de arhitectul Maurice Novarina._NEWLINE_La aproape 70 de ani, artistul descoper\xc4\x83 cea de-a treia dimensiune \xc8\x99i \xc3\xae\xc8\x99i deschide un atelier de ceramic\xc4\x83 la Biot, o mic\xc4\x83 localitate situat\xc4\x83 pe Coasta de Azur. _NEWLINE_Pe 21 februarie 1952 se c\xc4\x83s\xc4\x83tore\xc8\x99te cu Nadia Chodasiewicz, care \xc3\xael asista deja de c\xc3\xa2\xc8\x9biva ani la realizarea unora din compozi\xc8\x9bii. Dup\xc4\x83 c\xc4\x83s\xc4\x83torie se mut\xc4\x83 \xc3\xaen localitatea Gif-sur-Yvette din imediata apropiere a Parisului. La 17 august 1955, Fernand L\xc3\xa9ger moare \xc3\xaen urma unui infarct cardiac la v\xc3\xa2rsta de 74 de ani. Din ini\xc8\x9biativa Nadiei, pe terenurile propriet\xc4\x83\xc8\x9bii lor din Biot se construie\xc8\x99te un muzeu de stat cu operele lui Fernand L\xc3\xa9ger, inaugurat la data de 13 mai 1960._NEWLINE_Aduc\xc3\xa2nd \xc3\xaen imagine realit\xc4\x83\xc8\x9bi ale timpului \xc3\xaen care a tr\xc4\x83it, plin de achzi\xc8\x9biile tehnologiei moderne, L\xc3\xa9ger a acordat un deosebit interes figurii umane \xc3\xaentr-o ambian\xc8\x9b\xc4\x83 artificializat\xc4\x83 de prezen\xc8\x9ba unor elemente mecanice. Motivele florale \xc8\x99i zoomorfe vin, de asemenea, s\xc4\x83 restabileasc\xc4\x83 intimitatea existen\xc8\x9bei umane \xc3\xaentr-o natur\xc4\x83 impregnat\xc4\x83 de artefacte. Coloritul viu, tran\xc8\x99ant, ca reclamele luminoase, evoc\xc3\xa2nd atmosfera marilor ora\xc8\x99e, atmosfer\xc4\x83 c\xc4\x83reia \xc3\xaei refuz\xc4\x83 orice not\xc4\x83 idilic\xc4\x83, de paradis urban, ca \xc8\x99i construc\xc8\x9bia clar\xc4\x83 a formelor, \xc3\xaen care geometria sever\xc4\x83 \xc3\xaent\xc3\xa2lne\xc8\x99te, uneori, prospe\xc8\x9bimea unui desen naiv, par s\xc4\x83-l \xc3\xaendrept\xc4\x83\xc8\x9beasc\xc4\x83 pe criticul de art\xc4\x83 american Marvin Sweeney s\xc4\x83 vorbeasc\xc4\x83 despre L\xc3\xa9ger ca despre un "primitiv al epocii moderne".'