b'\n_START_ARTICLE_\nCri\xc8\x99ana\n_START_PARAGRAPH_\nCri\xc8\x99ana (magh. K\xc3\xb6r\xc3\xb6svid\xc3\xa9k) este o regiune istoric\xc4\x83 situat\xc4\x83 pe teritoriile Rom\xc3\xa2niei \xc8\x99i Ungariei, av\xc3\xa2nd ca limite naturale r\xc3\xa2ul Tisa la vest, r\xc3\xa2ul Mure\xc8\x99 la sud, Mun\xc8\x9bii Apuseni \xc3\xaen est \xc8\x99i r\xc3\xa2ul Some\xc8\x99 \xc3\xaen nord.\n_START_SECTION_\nEtimologie\n_START_PARAGRAPH_\nDenumirea antic\xc4\x83 a Cri\xc8\x99urilor era Chrisola care pare a fi \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu \xce\xa7\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x8c\xcf\x82: \xe2\x80\x9eaurit\xe2\x80\x9d \xc3\xaen grece\xc8\x99te, din cauza particulelor de aur provenind din Mun\xc8\x9bii Apuseni.\n_START_SECTION_\nGeografie\n_START_PARAGRAPH_\nFizic, regiunea Cri\xc8\x99ana este situat\xc4\x83 \xc3\xaentre r\xc3\xa2urile Mure\xc8\x99, Some\xc8\x99, Tisa \xc8\x99i culmile Mun\xc8\x9bilor Apuseni. Punctele extreme sunt: 20\xc2\xb045\xe2\x80\x99 long. E (N\xc4\x83dlac la vest) \xc8\x99i 22\xc2\xb039\xe2\x80\x99 (T\xc3\xa2rn\xc4\x83vi\xc8\x9ba la est) long. E, respectiv 45\xc2\xb058\xe2\x80\x99 (Laba\xc8\x99in\xc8\x9b la sud) \xc8\x99i 46\xc2\xb038\xe2\x80\x99 latitudine nordic\xc4\x83 (Berechiu la nord).\n_START_SECTION_\nRelief\n_START_PARAGRAPH_\nAltitudinea maxim\xc4\x83 este v\xc3\xa2rful Bihorului (Cucurb\xc4\x83ta Mare), 1849 m. V\xc3\xa2rful Budeasa ajunge la 1790 m, vf. C\xc3\xa2rliga\xc8\x9bi la 1693 m. Principalele unit\xc4\x83\xc8\x9bi de relief sunt C\xc3\xa2mpia Aradului, C\xc3\xa2mpia de Vest, Dealurile de Vest, Mun\xc8\x9bii Plopi\xc8\x99ului, Mun\xc8\x9bii P\xc4\x83durea Craiului, Mun\xc8\x9bii Bihor, Mun\xc8\x9bii Z\xc4\x83randului \xc8\x99i Mun\xc8\x9bii Codru-Moma. Partea maghiar\xc4\x83 (K\xc3\xb6r\xc3\xb6svid\xc3\xa9k) este C\xc3\xa2mpia Cri\xc8\x99urilor (K\xc3\xb6r\xc3\xb6salf\xc3\xb6ld) care face parte din C\xc3\xa2mpia Tisei \xc8\x99i era, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la drenajele din sec. XIX, \xc3\xaen mare parte ml\xc4\x83\xc8\x99tinoas\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nRe\xc8\x9beaua hidrografic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalele cursuri de ap\xc4\x83 sunt Cri\xc8\x99ul Alb, Cri\xc8\x99ul Negru, Cri\xc8\x99ul Repede \xc8\x99i Barc\xc4\x83ul. Principalele lacuri sunt Pe\xc8\x9bea (carstic \xc8\x99i de baraj antropic), Cefa \xc8\x99i M\xc4\x83d\xc4\x83ra\xc8\x99. La Sud regiunea Cri\xc8\x99ana este limitat\xc4\x83 de r\xc3\xa2ul Mure\xc8\x99 care o desparte de Banat.\n_START_SECTION_\nIstorie\n_START_PARAGRAPH_\nDin punct de vedere istoric, Cri\xc8\x99ana apare sub denumirea de M\xc3\xa1rot Kaz\xc3\xa1rorszag (\xe2\x80\x9e\xc8\x9bara Hazarului Marot\xe2\x80\x9d) \xc3\xaen cronica notarului Anonymus al regelui ungur B\xc3\xa9la al III-lea \xc8\x99i pe harta doctorului M\xc3\xa1rki S\xc3\xa1ndor (1853-1925). Conform acestei cronici, \xe2\x80\x9e\xc8\x9aara Hazarului Marot\xe2\x80\x9d \xc8\x99i a urma\xc8\x99ului s\xc4\x83u \xe2\x80\x9eMenumorut\xe2\x80\x9d, avea ca re\xc8\x99edin\xc8\x9b\xc4\x83 cetatea Biharea. \xc3\x8en lupta cu ungurii sosi\xc8\x9bi \xc3\xaen anul 896, Menumorut pierde partea de nord-vest a cnezatului s\xc4\x83u p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Cri\xc8\x99, p\xc4\x83str\xc3\xa2nd numai partea dintre Cri\xc8\x99 \xc8\x99i Mure\xc8\x99, cu cetatea Biharea._NEWLINE_Existen\xc8\x9ba acestui cnezat, a conduc\xc4\x83torilor \xe2\x80\x9eMarot\xe2\x80\x9d \xc8\x99i \xe2\x80\x9eMenumorut\xe2\x80\x9d (poate acela\xc8\x99i personaj) precum \xc8\x99i a cet\xc4\x83\xc8\x9bii Biharea este disputat\xc4\x83, cronica lui Anonymus con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd multe contraziceri, aproxima\xc8\x9bii \xc8\x99i omisiuni, dar contextul epocii este totu\xc8\x99i evocat, de exemplu priin afirma\xc8\x9bia c\xc4\x83 Menumorut ar fi avut \xe2\x80\x9esuverani bulgari\xe2\x80\x9d. Dup\xc4\x83 \xc3\xaentemeierea statului maghiar, Cri\xc8\x99ana nu a constituit un ducat (cum sus\xc8\x9bin unele publica\xc8\x9bii), ci a fost \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen varmeghii (comitate); dup\xc4\x83 1526, partea de nord-est a intrat \xc3\xaen Principatul Transilvaniei (\xe2\x80\x9ePartium\xe2\x80\x9d) iar partea de sud-vest \xc3\xaen Imperiul Otoman. \xc3\x8en 1699, Cri\xc8\x99ana a intrat \xc3\xaen totalitate \xc3\xaen Imperiul Habsburgic._NEWLINE_La 1 decembrie 1918, deputa\xc8\x9bii rom\xc3\xa2ni decid \xc3\xaen unanimitate unirea Transilvaniei, Banatului, Cri\xc8\x99anei \xc8\x99i Maramure\xc8\x99ului cu Rom\xc3\xa2nia, cu p\xc4\x83strarea unei autonomii locale, pe baze democratice, cu egalitatea na\xc8\x9bionalit\xc4\x83\xc8\x9bilor \xc8\x99i a religiilor. Precum fusese mai \xc3\xaenainte \xc8\x99i la Chi\xc8\x99in\xc4\x83u la 9 aprilie \xc8\x99i la Cern\xc4\x83u\xc8\x9bi la 28 noiembrie, la Alba Iulia, a fost, de fapt, un plebiscit al tuturor rom\xc3\xa2nilor respectiv din Basarabia, Bucovina, Transilvania, Maramure\xc8\x99, Cri\xc8\x99ana \xc8\x99i Banat. Tot la Alba Iulia, cu prilejul Adun\xc4\x83rii, se constituie Marele Consiliu Na\xc8\x9bional Rom\xc3\xa2n, format din 200 de membri ale\xc8\x99i \xc8\x99i 50 de membri coopta\xc8\x9bi. A doua zi, acest Consiliu nume\xc8\x99te un guvern provizoriu, numit Consiliul Dirigent al Transilvaniei, \xc3\xaen frunte cu Iuliu Maniu. Consiliul trimite o delega\xc8\x9bie la Bucure\xc8\x99ti, condus\xc4\x83 de episcopul de Caransebe\xc8\x99, Miron Cristea (viitorul patriarh al Rom\xc3\xa2niei) care, la 1/14 decembrie, \xc3\xaenm\xc3\xa2neaz\xc4\x83 regelui Ferdinand I declara\xc8\x9bia de la Alba Iulia._NEWLINE_La 11/24 decembrie, regele Ferdinand promulg\xc4\x83 decretul de sanc\xc8\x9bionare a unirii (totodat\xc4\x83 \xc8\x99i a Bucovinei \xc8\x99i Basarabiei). Cri\xc8\x99ana a fost \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen 1919 \xc3\xaentre Rom\xc3\xa2nia \xc8\x99i Ungaria, frontiera fiind trasat\xc4\x83 de Comisia geografic\xc4\x83 interna\xc8\x9bional\xc4\x83 \xe2\x80\x9eLord\xe2\x80\x9d conform propunerilor geografului francez Emmanuel de Martonne, ca s\xc4\x83 cuprind\xc4\x83 \xc3\xaen Rom\xc3\xa2nia calea ferat\xc4\x83 Halmeu-Moravi\xc8\x9ba care asigur\xc4\x83 leg\xc4\x83tura \xc3\xaentre cei trei alia\xc8\x9bi ai Fran\xc8\x9bei anume Cehoslovacia, Rom\xc3\xa2nia \xc8\x99i Iugoslavia. Aceast\xc4\x83 frontier\xc4\x83 este contestat\xc4\x83 de guvernul maghiar de la Budapesta condus de Mih\xc3\xa1ly K\xc3\xa1rolyi care nu recunoa\xc8\x99te decretul de sanc\xc8\x9bionare al Unirii \xc8\x99i protesteaz\xc4\x83 fiindc\xc4\x83 Bihorul de nord-vest, S\xc4\x83lajul de vest precum \xc8\x99i S\xc4\x83tmarul de sud-vest erau majoritar ungure\xc8\x99ti (inclusiv ora\xc8\x99ele Satu-Mare, Oradea \xc8\x99i Arad) cum reiese \xc8\x99i din recens\xc4\x83m\xc3\xa2ntul din 1930. Va fi recunoscut\xc4\x83 de Ungaria abia la tratatul de la Trianon, la data de 4 iunie 1920.\n_START_SECTION_\nSteme\n_START_PARAGRAPH_\nExist\xc4\x83 dou\xc4\x83 steme ale Cri\xc8\x99anei. Cea maghiar\xc4\x83 apare \xc3\xaen 1881: este un scut despicat unde se reg\xc4\x83se\xc8\x99te jos culoarea albastr\xc4\x83, iar sus \xc3\xaen st\xc3\xa2nga o acvil\xc4\x83, \xc3\xaen dreapta un turn de cetate. Cea rom\xc3\xa2n\xc4\x83, desenat\xc4\x83 \xc3\xaen anii 1990 de heraldi\xc8\x99tii Muzeului \xc8\x9a\xc4\x83rii Cri\xc8\x99urilor de la Oradea, \xc3\xaembin\xc4\x83 stemele jude\xc8\x9belor Arad \xc8\x99i Bihor \xc3\xaentr-un scut \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit \xc3\xaen patru sferturi. Nici una, nici cealalt\xc4\x83 nu sunt oficiale.'