b'\n_START_ARTICLE_\nCastrul roman de la R\xc4\x83carii de Jos\n_START_SECTION_\nLocalizare\n_START_PARAGRAPH_\nCastrul, aflat la o altitudine de 103 m, are lungimea \xc3\xaentre ziduri de 168 x 140 m, cu lungimea pe direc\xc8\x9bia E-V). Ca localizare, situl arheologic se afl\xc4\x83 l\xc3\xa2ng\xc4\x83 calea ferat\xc4\x83 Craiova-Filia\xc8\x99i, \xc3\xaen dreptul g\xc4\x83rii R\xc4\x83cari, aflat\xc4\x83 la marginea satului R\xc4\x83cari (fost R\xc4\x83carii de Jos), comuna Br\xc4\x83de\xc8\x99ti, jude\xc8\x9bul Dolj. Gara se afl\xc4\x83, practic, peste a\xc8\x99ezarea civil\xc4\x83 a castrului roman. Castrul \xc3\xaensu\xc8\x99i se afl\xc4\x83 la numai circa 70 m SV de gar\xc4\x83._NEWLINE_Castrul de la R\xc4\x83carii de Jos este cuprins \xc3\xaen Repertoriul Arheologic Na\xc8\x9bional, cu codul RAN 71108.02, ca centru de locuire militar\xc4\x83 - castru, din Epoca roman\xc4\x83, Epoca migra\xc8\x9biilor \xc8\x99i... Hallstatt. Referirea la Hallstatt se datoreaz\xc4\x83 descoperirii unor complexe izolate.\n_START_SECTION_\nRepere de arheologie\n_START_PARAGRAPH_\nCastrul roman de la R\xc4\x83carii de Jos se afl\xc4\x83 pe terasa st\xc3\xa2ng\xc4\x83 a Jiului mijlociu, la 6\xc2\xa0km sud de ora\xc8\x99ul Filia\xc8\x99i. Primele s\xc4\x83p\xc4\x83turi arheologice au fost efectuate \xc3\xaentre 1897-1898 de Grigore Tocilescu \xc8\x99i Pamfil Polonic. \xc3\x8en urma s\xc4\x83p\xc4\x83turilor s-a descoperit un bogat material ceramic, numismatic, \xc8\x9bigl\xc4\x83 \xc8\x99i c\xc4\x83r\xc4\x83mizi, obiecte de sticl\xc4\x83, bronz, fier, os, fragmente de statui colosale, piese de echipament militar, arme, fibule etc._NEWLINE_Urm\xc4\x83toarele cercet\xc4\x83ri arheologice ale castrului au fost efectuate de Grigore Florescu \xc3\xaen anii 1928 \xc8\x99i 1930, de la care avem un raport ceva mai consistent (v. Arhivele Olteniei IX, nr. 51-52, 1930). Cercet\xc4\x83rile au fost reluate de Muzeul Militar Na\xc8\x9bional, respectiv Cristian Vl\xc4\x83descu, \xc3\xaen 1991-92, sistate \xc3\xaens\xc4\x83, iar tentativele \xe2\x80\x93 repetate \xe2\x80\x93 de a relua cercetarea sistematic\xc4\x83 nu s-au concretizat dec\xc3\xa2t \xc3\xaen vara anului 2003, din ini\xc8\x9biativa Muzeului Na\xc8\x9bional, \xc3\xaen cooperare cu Muzeul Olteniei. Motivele relu\xc4\x83rii activit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc3\xaen zon\xc4\x83 sunt numeroase, dac\xc4\x83 ar fi s\xc4\x83 amintim aici doar ipoteza P\xc3\xa2rvan (cu \xe2\x80\x9ecolonia Malvensis\xe2\x80\x9d) sau descoperirile numismatice \xc3\xaent\xc3\xa2mpl\xc4\x83toare, inclusiv pentru perioada post-roman\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8encep\xc3\xa2nd cu anul 2003 au avut loc mai multe campanii anuale de cercetare de c\xc4\x83tre colectivul condus de dr.Eugen S. Teodor, reprezent\xc3\xa2nd Muzeul Na\xc8\x9bional de Istorie al Rom\xc3\xa2niei, \xc8\x99i dr.Dorel Bondoc, reprezent\xc3\xa2nd Muzeul Olteniei._NEWLINE_\xc3\x8en castru au sta\xc8\x9bionat trupe din Legiunea a V-a Macedonica \xc8\x99i un Numerus Maurorum (adic\xc4\x83 o unitate de mauri, probabil ecvestr\xc4\x83). Castrul a fost construit ini\xc8\x9bial \xc3\xaen contextul r\xc4\x83zboaielor dacice (101-102 \xc8\x99i 105-106) de c\xc4\x83tre o vexila\xc8\x9bie a Legio V Macedonica, fiind ceva mai mic dec\xc3\xa2t forma cunoscut\xc4\x83 din literatura mai veche (adic\xc4\x83 142 x 125 m), ocuparea lui dup\xc4\x83 sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul r\xc4\x83zboiului fiind discutabil\xc4\x83. Un castru mai mare, din p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, a fost amenajat c\xc3\xa2ndva dup\xc4\x83 anul 157, aproximarea fiind f\xc4\x83cut\xc4\x83 pe baza numismaticii, de aceast\xc4\x83 dat\xc4\x83 fiind ocupat de unitatea \xe2\x80\x9eneregulat\xc4\x83\xe2\x80\x9d maur\xc4\x83. Pozi\xc8\x9bia mult \xc3\xaen spatele limes-ului recomand\xc4\x83 \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd misiuni de poli\xc8\x9bie \xc3\xaen centrul Olteniei. Ulterior, \xc3\xaen jurul anului 200, castrul a fost recl\xc4\x83dit din zid de piatr\xc4\x83. Castrul de piatr\xc4\x83 a suferit dou\xc4\x83 distrugeri complete, una \xc3\xaen deceniul al treilea (sub Elagabal?), dup\xc4\x83 care a fost ref\xc4\x83cut pe acela\xc8\x99i plan, \xc8\x99i o a doua, \xc3\xaen cursul marii invazii carpice (\xc3\xaen jur de 247). Evolu\xc8\x9bia sitului, dup\xc4\x83 acest moment, este mai pu\xc8\x9bin cert\xc4\x83. Este posibil ca fortifica\xc8\x9bia s\xc4\x83 se fi restr\xc3\xa2ns spre col\xc8\x9bul de NE, \xc3\xaens\xc4\x83 nu exist\xc4\x83 limite pentru acest nou contur. Pe suprafa\xc8\x9ba castrului se produc \xc3\xaens\xc4\x83 schimb\xc4\x83ri dramatice, rela\xc8\x9bia dintre construc\xc8\x9bii \xc8\x99i drumuri fiind de alt tip, anun\xc8\x9b\xc3\xa2nd zorii urbanismului roman t\xc3\xa2rziu. Circula\xc8\x9bia monetar\xc4\x83 \xc3\xaenceteaz\xc4\x83 la 252, \xc3\xaens\xc4\x83 fenomenul pare unul general \xc3\xaen Oltenia. Este probabil c\xc4\x83 totu\xc8\x99i castrul a fost ocupat p\xc3\xa2n\xc4\x83 la retragerea administra\xc8\x9biei romane din Dacia traian\xc4\x83 (sau mai degrab\xc4\x83 \xe2\x80\x9ehadrian\xc4\x83\xe2\x80\x9d??), fiindc\xc4\x83 aceast\xc4\x83 a patra - \xc8\x99i ultima - faz\xc4\x83 de evolu\xc8\x9bie are, practic pe toat\xc4\x83 suprafa\xc8\x9ba, dou\xc4\x83 subfaze distincte._NEWLINE_Pe teritoriul castrului s-au descoperit monede pornind \xc3\xaenc\xc4\x83 din perioda republicii, sf\xc3\xa2r\xc8\x99indu-se cu emisiuni de la Gordian al III-lea, Decius \xc8\x99i Etruscilla. Nu a fost scoas\xc4\x83 din s\xc4\x83p\xc4\x83tur\xc4\x83 nici o moned\xc4\x83 mai t\xc3\xa2rzie, \xc3\xaen ciuda convingerii lui Dumitru Tudor c\xc4\x83 fortifica\xc8\x9bia a fost preluat\xc4\x83 de "popula\xc8\x9bia civil\xc4\x83", pe vremea lui Constantin cel Mare. Exist\xc4\x83, \xc3\xaen schimb, ceramic\xc4\x83 \xc8\x99i complexe din secolul VI._NEWLINE_\xc3\x8en a\xc8\x99ezarea romano-bizantin\xc4\x83 de la R\xc4\x83carii de Jos au fost descoperite (\xc3\xaen condi\xc8\x9bii \xc8\x99i loca\xc8\x9bii necunoscute!) surprinz\xc4\x83tor de numeroase monede romane t\xc3\xa2rzii, din care nu mai pu\xc8\x9bin de trei emise de Justinian, \xc8\x99i anume c\xc3\xa2te o pies\xc4\x83 de un follis, o jum\xc4\x83tate de follis \xc8\x99i o optime de follis. Primele dou\xc4\x83 piese dateaz\xc4\x83 din anii 522-527. Aceste descoperiri de la R\xc4\x83cari sunt extrem de importante, pentru c\xc4\x83 ele provin din aria unui fost castru roman din secolele II-III, \xc3\xaen jurul c\xc4\x83ruia s-a dezvoltat o a\xc8\x99ezare civil\xc4\x83 \xc8\x99i care \xc8\x99i-a continuat probabil existen\xc8\x9ba \xc3\xaen cursul secolelor IV-VI (secolul VI fiind \xc3\xaens\xc4\x83 singurul lucru cert). Dup\xc4\x83 toate aparen\xc8\x9bele, popula\xc8\x9bia care tr\xc4\x83ia aici se afla \xc3\xaen leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu administra\xc8\x9bia imperial\xc4\x83.'