b'\n_START_ARTICLE_\nAdunare\n_START_SECTION_\nNum\xc4\x83rarea\n_START_PARAGRAPH_\nNum\xc4\x83ratul este o form\xc4\x83 simpl\xc4\x83 a adun\xc4\x83rii, prin care se adun\xc4\x83 mereu num\xc4\x83rul "unu" la un total anterior. \xc3\x8enmul\xc8\x9birea poate fi \xc8\x99i ea considerat\xc4\x83 o adunare repetat\xc4\x83 - ea implic\xc4\x83 adunarea unui num\xc4\x83r cu el \xc3\xaensu\xc8\x99i de mai multe ori._NEWLINE_Numerele mici sunt u\xc8\x99or de apreciat. Modelele pe care le alc\xc4\x83tuiesc trei sau patru lucruri se recunosc repede, deci nu este nevoie s\xc4\x83 fie num\xc4\x83rate. Dar num\xc4\x83ratul este esen\xc8\x9bial, de exemplu, pentru a putea spune dac\xc4\x83 dintr-o turm\xc4\x83 mare lipse\xc8\x99te sau nu o oaie. Un mod primitiv de a num\xc4\x83ra a fost prin folosirea unei pietricele pentru reprezentarea fiec\xc4\x83rui obiect. Un s\xc4\x83cule\xc8\x9b cu pietricele putea s\xc4\x83 reprezinte o turm\xc4\x83 de oi, iar num\xc4\x83rul oilor putea fi verificat oric\xc3\xa2nd, v\xc4\x83z\xc3\xa2ndu-se dac\xc4\x83 pentru fiecare piatr\xc4\x83 exist\xc4\x83 o oaie.\n_START_SECTION_\nSisteme numerice\n_START_PARAGRAPH_\nFolosirea c\xc3\xa2torva pietricele pentru a indica un num\xc4\x83r de obiecte este at\xc3\xa2t simpl\xc4\x83, c\xc3\xa2t \xc8\x99i convenabil\xc4\x83. Ins\xc4\x83 dificult\xc4\x83\xc8\x9bile apar cu numerele mari. Chiar dac\xc4\x83 am putea g\xc4\x83si destule pietricele pentru a reprezenta num\xc4\x83rul, s-ar putea s\xc4\x83 nu le putem duce. Unele societ\xc4\x83\xc8\x9bi num\xc4\x83rau pe degetele m\xc3\xa2inilor, dar nu puteau s\xc4\x83 treac\xc4\x83 de zece. Altele au continuat num\xc4\x83r\xc4\x83toarea pe (degetele picioarelor, dar atunci aveau probleme cu numerele peste 20._NEWLINE_Solu\xc8\x9bia a fost de a num\xc4\x83ra p\xc3\xa2n\xc4\x83 la zece pe m\xc3\xa2ini \xc8\x99i apoi de a \xc3\xaencepe din nou, p\xc4\x83str\xc3\xa2nd separat socoteala num\xc4\x83rului de zeci num\xc4\x83rate. In unele regiuni, o persoan\xc4\x83 num\xc4\x83ra unit\xc4\x83\xc8\x9bile, iar alt\xc4\x83 persoan\xc4\x83 num\xc4\x83ra zecile. Un sistem de numerotare bazat pe zeci a fost deci o dezvoltare_NEWLINE_fireasc\xc4\x83 din folosirea m\xc3\xa2inilor pentru num\xc4\x83rat. Dar au existat c\xc3\xa2teva abateri de la acest sistem. De exemplu, cu 4.000 de ani \xc3\xaen urm\xc4\x83, babilonienii \xc3\xae\xc8\x99i bazau num\xc4\x83r\xc4\x83toarea pe zeci, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la num\xc4\x83rul 60. Un rezultat al acestui fapt este c\xc4\x83 \xc3\xaen prezent avem un sistem temporal cu 60 de secunde \xc3\xaentr-un minut \xc8\x99i 60 de minute \xc3\xaentr-o or\xc4\x83._NEWLINE_O dat\xc4\x83 cu dezvoltarea limbilor, oamenii au putut s\xc4\x83 foloseasc\xc4\x83 cuvintele pentru a reprezenta numere. Astfel nu era nevoie s\xc4\x83 se arate degetele, pietricelele sau obiectele \xc3\xaen sine pentru a spune oamenilor c\xc3\xa2te sunt. Numerele puteau fi, de asemenea, comunicate prin picturi, desene sau simboluri. Un mod de a comunica num\xc4\x83rul oilor dintr-o turm\xc4\x83 este de a picta sau desena grupul de animale. Dar este mult mai rapid s\xc4\x83 se foloseasc\xc4\x83 un fel de simboluri pentru a reprezenta numerele. Egiptenii foloseau o serie de linii simple pentru numerele p\xc3\xa2n\xc4\x83 la nou\xc4\x83 \xc8\x99i apoi un simbol special pentru zece. Babilonienii aveau un sistem similar, pe c\xc3\xa2nd romanii au introdus un simbol  nou c\xc3\xa2nd num\xc4\x83r\xc4\x83toarea ajungea la cinci. Al\xc8\x9bii aveau un simbol separat pentru fiecare num\xc4\x83r p\xc3\xa2n\xc4\x83 la nou\xc4\x83, ca \xc8\x99i \xc3\xaen sistemul arabic pe care \xc3\xael folosim ast\xc4\x83zi, iar grecii aveau \xc8\x99i ei un simbol special pentru zece.\n_START_SECTION_\n\xc8\x9ainerea scorului\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i putem s\xc4\x83 num\xc4\x83r\xc4\x83m obiecte rostind pe r\xc3\xa2nd, sau doar g\xc3\xa2ndind, cuv\xc3\xa2ntul corespunz\xc4\x83tor fiec\xc4\x83rui num\xc4\x83r, oamenii adesea folosesc o oarecare form\xc4\x83 de ajutor fizic. De exemplu, ei pot s\xc4\x83-\xc8\x99i foloseasc\xc4\x83 degetele pentru a \xc8\x9bine socoteala unit\xc4\x83\xc8\x9bilor, pentru ca \xc3\xaen cazul \xc3\xaen care li se distrage aten\xc8\x9bia pentru o clip\xc4\x83 s\xc4\x83 poat\xc4\x83 relua num\xc4\x83r\xc4\x83toarea din punctul potrivit. Iar dac\xc4\x83 num\xc4\x83r\xc4\x83 \xc3\xaencet sau neregulat, ca la marcarea scorului \xc3\xaentr-un joc, ei pot s\xc4\x83 aib\xc4\x83 nevoie de o eviden\xc8\x9b\xc4\x83 scris\xc4\x83, sau s\xc4\x83 indice scorurile folosind semne pe o tabl\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en meciurile de cricket, unii arbitri \xc8\x9bin socoteala num\xc4\x83rului bilelor aruncate \xc3\xaentr-o partid\xc4\x83 recurg\xc3\xa2nd la tehnica antic\xc4\x83 de folosire a_NEWLINE_pietricelelor la num\xc4\x83rat. La aruncarea fiec\xc4\x83rei bile ei mut\xc4\x83 o pietricic\xc4\x83 dintr-un buzunar \xc3\xaen altul. Exist\xc4\x83 o pietricic\xc4\x83 pentru fiecare bil\xc4\x83, astfel c\xc4\x83 la golirea primului buzunar partida s-a \xc3\xaencheiat._NEWLINE_Pentru a face mai u\xc8\x99oar\xc4\x83 num\xc4\x83r\xc4\x83toarea cu pietricele, cu mult \xc3\xaenaintea erei calculatoarelor mecanice, acestea erau uneori puse pe coloane separate pe o plac\xc4\x83, pentru a indica unit\xc4\x83\xc8\x9bile, zecile, sutele \xc8\x99i a\xc8\x99a mai departe. Pentru a p\xc4\x83stra pietricelele \xc3\xaen coloanele potrivite, cineva s-a g\xc3\xa2ndit s\xc4\x83 fac\xc4\x83 o serie de \xc8\x99an\xc8\x9buri \xc3\xaen plac\xc4\x83. Orice pietricele incluse \xc3\xaen num\xc4\x83r\xc4\x83toare erau mutate de-a lungul \xc8\x99an\xc8\x9burilor._NEWLINE_Cu aproximativ 5.000 de ani \xc3\xaen urm\xc4\x83, folosirea pietricelelor a fost \xc3\xaenlocuit\xc4\x83 cu bile. Acestea erau \xc3\xaen\xc8\x99irate pe o serie de s\xc3\xa2rme sau nuiele sub\xc8\x9biri din lemn, fixate \xc3\xaentr-6 ram\xc4\x83. Simplitatea, ieftin\xc4\x83tatea \xc8\x99i utilitatea acestei num\xc4\x83r\xc4\x83toare \xc8\x99i calculator portabil, numit\xc4\x83 abac, i-au asigurat supravie\xc8\x9buirea de-a lungul secolelor. Abacul mai este \xc3\xaenc\xc4\x83 larg folosit \xc3\xaen unele \xc8\x9b\xc4\x83ri estice._NEWLINE_Termenul de calculator mecanic se refer\xc4\x83 de obicei la un dispozitiv cu ro\xc8\x9bi din\xc8\x9bate rotative. Primul calculator de acest fel a fost inventat \xc3\xaen Fran\xc8\x9ba, \xc3\xaen anul 1642, de c\xc4\x83tre Blaise Pascal. El 1-a conceput pentru tat\xc4\x83l s\xc4\x83u, care era perceptor._NEWLINE_La \xc3\xaenceputul anilor 1900, ma\xc8\x99inile mecanice de calculat cu ac\xc8\x9bionare manual\xc4\x83 erau larg folosite. Pentru a aduna numere pe un calculator de birou tipic, primul num\xc4\x83r se fixa pe o claviatur\xc4\x83 \xc8\x99i apoi se rotea o manivel\xc4\x83. Aceasta ac\xc8\x9biona un \xc8\x99ir de ro\xc8\x9bi din\xc8\x9bate, care se roteau cu valori corespunz\xc4\x83toare cifrelor din num\xc4\x83r. Apoi procesul se repeta cu mai multe numere, ro\xc8\x9bile din\xc8\x9bate \xc3\xaenregistr\xc3\xa2nd suma total\xc4\x83, care putea fi citit\xc4\x83 de pe un afi\xc8\x99aj \xc3\xaen orice faz\xc4\x83. Rotirea manivelei de mai multe ori cu acela\xc8\x99i set de numere avea ca rezultat \xc3\xaenmul\xc8\x9birea, prin adunarea repetat\xc4\x83 a num\xc4\x83rului._NEWLINE_Cur\xc3\xa2nd s-au introdus motoare electrice pentru a gr\xc4\x83bi ac\xc8\x9biunea calculatoarelor mecanice \xc8\x99i s-au \xc3\xaencorporat imprimatoare \xc3\xaencastrate \xc3\xaen unele ma\xc8\x99ini pentru a asigura \xc3\xaenregistrarea permanent\xc4\x83 a calculelor.'