b'\n_START_ARTICLE_\nMiori\xc8\x9ba\n_START_PARAGRAPH_\nMiori\xc8\x9ba este un poem folcloric rom\xc3\xa2nesc, r\xc4\x83sp\xc3\xa2ndit \xc3\xaen peste 1400 de variante \xc3\xaen toate regiunile Rom\xc3\xa2niei. Este o crea\xc8\x9bie popular\xc4\x83 specific rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83, nefiind cunoscut\xc4\x83 la alte popoare . C\xc3\xa2ntecul a fost z\xc4\x83mislit \xc3\xaen zona sudic\xc4\x83 a Carpa\xc8\x9bilor Orientali, la nordul Mun\xc8\x9bilor Vrancei. \xc3\x8en Transilvania av\xc3\xa2nd la baz\xc4\x83 un rit de ini\xc8\x9biere \xc8\x99i interpretat sub forma de colind\xc4\x83, \xc3\xaen timpul s\xc4\x83rb\xc4\x83torilor de iarn\xc4\x83. S-a transformat \xc3\xaen balad\xc4\x83 (\xc3\xaen regiunile din sudul \xc8\x99i estul \xc8\x9b\xc4\x83rii) , \xc3\xaen aceast\xc4\x83 versiune fiind socotit un text literar des\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99it din punct de vedere compozi\xc8\x9bional \xc8\x99i stilistic. A fost analizat \xc8\x99i comentat de cei mai de seam\xc4\x83 oameni de cultur\xc4\x83 rom\xc3\xa2ni. Motivul mioritic a constituit surs\xc4\x83 de inspira\xc8\x9bie pentru scriitori, compozitori \xc8\x99i arti\xc8\x99ti plastici rom\xc3\xa2ni \xc8\x99i str\xc4\x83ini. A fost tradus \xc3\xaen peste 20 de limbi str\xc4\x83ine. Este socotit unul din cele patru mituri fundamentale ale literaturii rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti.\n_START_SECTION_\nVersiunea colind\n_START_PARAGRAPH_\nTrei p\xc4\x83curari urc\xc4\x83 cu oile la munte ("Sus \xc3\xaen v\xc3\xa2rfu muntelui, / Sub cruci\xc8\x9ba bradului, / M\xc4\x83rgu-\xc8\x99i trei p\xc4\x83cur\xc4\x83rei / Cu oile dup\xc4\x83 ei"), prim\xc4\x83vara, dup\xc4\x83 Ruptu Sterpelor (S\xc3\xa2mbra oilor, M\xc4\x83suri\xc8\x99), pentru a constitui st\xc3\xa2na de var\xc4\x83. Doi dintre p\xc4\x83stori sunt mai mari \xc8\x99i \xc3\xaentre ei exist\xc4\x83 o rela\xc8\x9bie de rudenie ("Cei mai mari \xc3\xaes veri primari"). Al treilea este mai mic \xc8\x99i este str\xc4\x83in - de grupul profesional, de neamul celor doi ("Cel mai mic \xc3\xaei str\xc4\x83inic"). Cel mic este supus unor probe de ini\xc8\x9biere prefesionale, potrivit cutumelor pastorale str\xc4\x83vechi ("Pe cel mai mic l-o m\xc3\xa2nat / Cu g\xc4\x83leata la izvor"). Cei mari fac sobor (judecat\xc4\x83) \xc8\x99i decid s\xc4\x83-l omoare pe cel mai mic, f\xc4\x83r\xc4\x83 a se preciza motiva\xc8\x9bia (proba mor\xc8\x9bii ini\xc8\x9biatice), l\xc4\x83sandu-i libertatea s\xc4\x83 decid\xc4\x83 modalitatea prin care va fi omorat ("Ce morti\xc8\x9b\xc4\x83 tu pofte\xc8\x99ti? / Ori din pu\xc8\x99c\xc4\x83 \xc3\xaempu\xc8\x99cat, / Ori din sabie t\xc4\x83iat?")._NEWLINE_Replica celui mic (episodul "testamentar") indic\xc4\x83: moartea prin decapitare ("Nici o moarte nu-mi poftesc / F\xc4\x83r\xc4\x83 capu mi-l t\xc4\x83ie\xc8\x9bi"), dorin\xc8\x9ba de a fi \xc3\xaengropat \xc3\xaen preajma st\xc3\xa2nii ("Pe mine m\xc4\x83 \xc3\xaengropa\xc8\x9bi / \xc3\x8en strungu\xc8\x9ba oilor"), cu men\xc8\x9biunea de a nu fi \xc3\xaenhumat \xc3\xaen cimitirul din sat ("P\xc4\x83 mine nu m-astupa\xc8\x9bi / Nici \xc3\xaen verde \xc8\x9bintirim / C-acolo mi-oi fi str\xc4\x83in"), \xc3\xaenvelit doar \xc3\xaen scoar\xc8\x9b\xc4\x83 de brad b\xc4\x83tr\xc3\xa2n, iar al\xc4\x83turi de el s\xc4\x83 fie a\xc8\x99ezate tr\xc3\xa2mbi\xc8\x9ba, fluierul, tilinca, toporul etc.; este invocat\xc4\x83 pl\xc3\xa2ngerea oilor ("Oile cele cornute / M\xc3\xaendru m-or c\xc3\xa2nta p\xc4\x83 munte")._NEWLINE_\xc3\x8en unele variante, "testamentul" p\xc4\x83curarului continu\xc4\x83 cu prefigurarea sf\xc3\xa2r\xc8\x99itului anului pastoral ("\xc8\x98i-a zini Ziua Crucii, / Voi la \xc8\x9bar\xc4\x83-\xc8\x9bi cobor\xc3\xae"). Mama p\xc4\x83storului va \xc3\xaentreba de soarta fiului s\xc4\x83u ("M\xc4\x83icu\xc8\x9ba v-a \xc3\xaentreba / Cobor\xc4\x83sc \xc8\x99i eu ori ba?"), \xc3\xaens\xc4\x83 aceasta trebuie s\xc4\x83 \xc8\x99tie doar c\xc4\x83 a r\xc4\x83mas mai \xc3\xaenapoi cu oile ("C-am r\xc4\x83mas mai \xc3\xaenapoi / Cu cele \xc8\x99chioape de oi") \xc8\x99i va \xc3\xaent\xc3\xa2rzia la cin\xc4\x83 ("Cina-n mas\xc4\x83 s-a r\xc4\x83ci, / Apa-n vas\xc4\x83 s-a-nc\xc4\x83lzi, / Eu la mama n-oi zini / Bat\xc4\x83r c\xc3\xaet m-ar agodi").\n_START_SECTION_\nVersiunea balad\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nTrei ciobani coboar\xc4\x83 cu oile la vale ("Pe-un picior de plai, / Pe-o gur\xc4\x83 de rai") - tema transhuman\xc8\x9bei. Fiecare dintre ei este reprezentatul unei regiuni istorice rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti\xc2\xa0: "Unu-i moldovan, / Unu-i ungurean (transilv\xc4\x83nean) / \xc8\x98i unu-i vr\xc3\xa2ncean (sau muntean)". Doi dintre ei se sf\xc4\x83tuiesc s\xc4\x83 \xc3\xael omoare pe al treilea (tema complotului) pentru a-\xc8\x99i \xc3\xaensu\xc8\x99i averea acestuia ("C\xc4\x83-i mai ortoman / \xc8\x98-are oi mai multe, / M\xc3\xa2ndre \xc8\x99i cornute"). Oaia n\xc4\x83zdr\xc4\x83van\xc4\x83 \xc3\xaei dezv\xc4\x83luie ciobanului inten\xc8\x9biile celor doi tovar\xc4\x83\xc8\x99i, sf\xc4\x83tuindu-l totodat\xc4\x83 s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i ia m\xc4\x83suri de precau\xc8\x9bie ("St\xc4\x83p\xc3\xa2ne, st\xc4\x83p\xc3\xa2ne, / \xc3\x8e\xc8\x9bi cheam\xc4\x83 \xc8\x99-un c\xc3\xa2ne / ... / C\xc4\x83 l-apus de soare / Vreau s\xc4\x83 mi te-omoare")._NEWLINE_Replica ciobanului vizeaz\xc4\x83 indica\xc8\x9bii testamentare: dorin\xc8\x9ba de a fi \xc3\xaengropat "\xc3\xaen dosul st\xc3\xa2nii", iar la cap s\xc4\x83-i fie a\xc8\x99ezat un fluier. Intuind bocetul oilor ("\xc8\x98-oile s-or str\xc3\xa2nge, / Pe mine m-or pl\xc3\xa2nge / Cu lacrimi de s\xc3\xa2nge") \xc8\x99i durerea m\xc4\x83icu\xc8\x9bei ("M\xc4\x83icu\xc8\x9b\xc4\x83 b\xc4\x83tr\xc3\xa2n\xc4\x83, / Cu br\xc3\xa2ul de l\xc3\xa2n\xc4\x83, / Din ochi l\xc4\x83crim\xc3\xa2nd"), ciobanul \xc3\xaei cere mioarei n\xc4\x83zdr\xc4\x83vane s\xc4\x83 le ascund\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 a fost ucis ("Iar tu de omor / S\xc4\x83 nu le spui lor") \xc8\x99i s\xc4\x83 le ofere drept pretext al dispari\xc8\x9biei sale, c\xc4\x83s\xc4\x83toria sa cu o fat\xc4\x83 de crai (S\xc4\x83 le spui curat / C\xc4\x83 m-am \xc3\xaensurat / C-o m\xc3\xa2ndr\xc4\x83 cr\xc4\x83ias\xc4\x83, / A lumii mireas\xc4\x83") - tema alegoria nunt\xc4\x83-moarte.\n_START_SECTION_\nSursa tematic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nLa baza c\xc3\xa2ntecului mioritic (versiunea colind) st\xc4\x83 un ritual de ini\xc8\x9biere a tinerilor, ritual specific societ\xc4\x83\xc8\x9bii arhaice. Raportul dintre personaje (tema marilor vs. tema micului), corvoada muncilor la care e supus cel mic \xc8\x99i str\xc4\x83inic, soborul p\xc4\x83storilor \xc8\x99i simulacrul judec\xc4\x83\xc8\x9bii (omor nemotivat, ipotetic), definesc episodul testamentar ca o prefigurare a probei supreme (moartea ini\xc8\x9biatic\xc4\x83), dup\xc4\x83 vechi cutume pastorale._NEWLINE_De-a lungul istoriei exegetice, s-au distins trei filoane principale din care cercet\xc4\x83torii au presupus c\xc4\x83 s-a z\xc4\x83mislit Miori\xc8\x9ba: mitic, religios \xc8\x99i etnografic.\n_START_SECTION_\nLocul de origine\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa2ntecul mioritic s-a z\xc4\x83mislit \xc3\xaen regiunea intracarpatic\xc4\x83 a Rom\xc3\xa2niei, \xc3\xaentre Moldova \xc8\x99i Transilvania, \xc3\xaen zona etnografic\xc4\x83 M\xc4\x83n\xc4\x83stirea Ca\xc8\x99in, Bac\xc4\x83u. Istoricii afirm\xc4\x83 c\xc4\x83 ac\xc8\x9biunea propriu-zis\xc4\x83 a avut \xc3\xaentre punctul numit \xe2\x80\x9e\xc3\x8en\xc8\x9b\xc4\x83rc\xc4\x83toarea\xe2\x80\x9d (loc cunoscut pentru cabana Gheorghe Maurer \xc8\x99i P\xc4\x83str\xc4\x83v\xc4\x83ria \xc3\x8en\xc8\x9b\xc4\x83rc\xc4\x83toarea) \xc8\x99i muntele Zboina Verde, cunoscut pentru poienile sale. C\xc3\xa2ntecul a fost cules de Alecu Russo la Soveja, Vrancea \xc3\xaen aprilie 1846, dup\xc4\x83 fiind interpretat sub form\xc4\x83 de colind\xc4\x83, pe parcursul s\xc4\x83rb\xc4\x83torilor de iarn\xc4\x83 (25 decembrie\xe2\x80\x936 ianuarie). Contaminat cu alte motive folclorice, \xc3\xaen regiunea central\xc4\x83 a Transilvaniei a dezvoltat tipul "fata de maior", iar \xc3\xaen Muntenia \xc8\x99i Moldova s-a transformat \xc3\xaen balad\xc4\x83._NEWLINE_Abord\xc4\x83rile despre localizarea ob\xc3\xa2r\xc8\x99iei Miori\xc8\x9bei au fost marcate de subiectivism \xc8\x99i patriotism local. Cea mai longeviv\xc4\x83 teorie a impus ob\xc3\xa2r\xc8\x99ia vr\xc3\xa2ncean\xc4\x83, motiv pentru care a colectat cel mai mare num\xc4\x83r de interven\xc8\x9bii. Din a doua jum\xc4\x83tate a secolului al XX-lea s-a vorbit tot mai insistent despre originea transilv\xc4\x83nean\xc4\x83. \xc3\x8en cele din urm\xc4\x83, toate aceste dispute s-au focalizat pe opozi\xc8\x9bia dintre colind \xc8\x99i balad\xc4\x83, pe \xc3\xaent\xc3\xa2ietatea uneia \xc3\xaen defavoarea celeilalte.\n_START_SECTION_\nMomentul genezei\n_START_PARAGRAPH_\nRitualul de ini\xc8\x9biere care st\xc4\x83 la baza c\xc3\xa2ntecului mioritic dateaz\xc4\x83 din perioada preistoric\xc4\x83 sau antic\xc4\x83. \xc3\x8en comunit\xc4\x83\xc8\x9bile pastorale din Transilvania, tradi\xc8\x9biile str\xc4\x83vechi s-au p\xc4\x83strat nealterate p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen zorii mileniului III. O form\xc4\x83 rudimentar\xc4\x83 a c\xc3\xa2ntecului mioritic putea s\xc4\x83 ia na\xc8\x99tere \xc3\xaen primele secole ale mileniului II. Cristalizarea versiunii colind, conservate p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen zilele noastre, dateaz\xc4\x83 din perioada medieval\xc4\x83. Versiunea balad\xc4\x83 dateaz\xc4\x83 de la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XVIII-lea sau chiar \xc3\xaenceputul secolului al XIX-lea.\n_START_SECTION_\nCreatorul\n_START_PARAGRAPH_\nMiori\xc8\x9ba este o produc\xc8\x9bie folcloric\xc4\x83, succesiv\xc4\x83, socotit\xc4\x83, deci, o crea\xc8\x9bie anonim\xc4\x83, transmis\xc4\x83 pe cale oral\xc4\x83 din genera\xc8\x9bie \xc3\xaen genera\xc8\x9bie. _NEWLINE_Date fiind calit\xc4\x83\xc8\x9bile excep\xc8\x9bionale ale acestei crea\xc8\x9bii\xe2\x80\x94unicitatea, paradoxul \xc8\x99i valen\xc8\x9bele artistice ale versiunii finale\xe2\x80\x94problema creatorului a trezit un interes aparte \xc3\xaen r\xc3\xa2ndul celor preocupa\xc8\x9bi de subiect. S-a afirmat c\xc4\x83 Miori\xc8\x9ba, la fel ca toate crea\xc8\x9biile literaturii populare, este opera colectiv\xc4\x83 a poporului. Aceast\xc4\x83 concep\xc8\x9bie a fost exemplar definit\xc4\x83 de Vasile Alecsandri, atunci c\xc3\xa2nd a g\xc4\x83sit de cuviin\xc8\x9b\xc4\x83 s\xc4\x83 afirme, \xc3\xaentr-un elan de entuziasm facil, c\xc4\x83 \xe2\x80\x9erom\xc3\xa2nul e n\xc4\x83scut poet\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en scurt timp a ap\xc4\x83rut o alt\xc4\x83 teorie, situat\xc4\x83 la extrema celei dint\xc3\xa2i: balada Miori\xc8\x9ba nu poate fi dec\xc3\xa2t o crea\xc8\x9bie individual\xc4\x83, opera unui ins \xc3\xaenzestrat cu un talent nativ ie\xc8\x99it din comun. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 categorie s-au grupat to\xc8\x9bi admiratorii baladei \xc8\x99i sus\xc8\x9bin\xc4\x83torii ob\xc3\xa2r\xc8\x99iei extracarpatice. Dintre ei s-a desprins un grup de radicali care au mers p\xc3\xa2n\xc4\x83 la nominalizarea unor pseudo-creatori. Cea de-a patra direc\xc8\x9bie, dezvoltat\xc4\x83 din teoria evolu\xc8\x9biei, a pledat pentru o crea\xc8\x9bie succesiv\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nCircula\xc8\x9bia c\xc3\xa2ntecului mioritic\n_START_PARAGRAPH_\nSpa\xc8\x9biul rom\xc3\xa2nesc nu a fost un centru de iradiere euroregional, balcanic sau continental a c\xc3\xa2ntecului mioritic, de\xc8\x99i se cunoa\xc8\x99te existen\xc8\x9ba unui repertoriu destul de vast de crea\xc8\x9bii populare migratoare, care au penetrat barierele lingvistice \xc8\x99i culturale. Era de a\xc8\x99teptat o difuzare a prototipului mioritic cel pu\xc8\x9bin la popoarele \xc3\xaenvecinate, chiar \xc8\x99i \xc3\xaen forme u\xc8\x99or alterate sau modificate, dar nu s-a semnalat circula\xc8\x9bia c\xc3\xa2ntecului \xc3\xaen folclorul altor comunit\xc4\x83\xc8\x9bi dec\xc3\xa2t rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti. \xe2\x80\x9cFolclorul rom\xc3\xa2nesc e original, \xc3\xaentre altele, prin Miori\xc8\x9ba, care - se \xc8\x99tie \xe2\x80\x93 nu e cunoscut\xc4\x83 la alte popoare..." ._NEWLINE_Explica\xc8\x9bie se \xc3\xaentemeiaz\xc4\x83 pe teoria evolu\xc8\x9biei \xc8\x99i circula\xc8\x9biei textului, potrivit c\xc4\x83reia cea mai mare parte din istoria acestui c\xc3\xa2ntec se identific\xc4\x83 cu versiunea-colind (\xc3\xaen Transilvania), din vremuri (pre)medievale \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 prin secolul al XVII-lea sau al XVIII-lea. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 c\xc3\xa2ntecul a fost prea pu\xc8\x9bin cunoscut chiar \xc8\x99i \xc3\xaen provinciile istorice extracarpatice. Colindele, spre diferen\xc8\x9b\xc4\x83 de doine \xc8\x99i balade, au un puternic caracter conservator, gra\xc8\x9bie unor str\xc4\x83vechi cutume \xc8\x99i interdic\xc8\x9bii de interpretare \xc3\xaen afara unui interval de timp consacrat (12 zile pe an). Dup\xc4\x83 s\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99irea procesului de metamorfoz\xc4\x83 (saltul \xc3\xaen balad\xc4\x83), a ap\xc4\x83rut un context istoric, prielnic aspira\xc8\x9biilor unioniste, care i-a transformat pe cei trei eroi \xc3\xaen exponen\xc8\x9bi ai celor trei provincii. Din acest moment, specificitatea a \xc3\xaengr\xc4\x83dit definitiv orice poten\xc8\x9bial\xc4\x83 evadare \xc3\xaen spa\xc8\x9bii extrarom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti._NEWLINE_Studiul lui Adrian Fochi (Miori\xc8\x9ba, 1964) semnaleaz\xc4\x83 prezen\xc8\x9ba Miori\xc8\x9bei, \xc3\xaen fragmente sau texte alterate, \xc3\xaen unele zone ce dep\xc4\x83\xc8\x99esc grani\xc8\x9bele administrative ale \xc8\x9b\xc4\x83rii: zona macedonean\xc4\x83, s\xc3\xa2rbeasc\xc4\x83, moldoveneasc\xc4\x83, ucrainean\xc4\x83 \xc8\x99i maghiar\xc4\x83. Dar s-a men\xc8\x9binut exclusiv \xc3\xaen comunit\xc4\x83\xc8\x9bile vechi rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti.\n_START_SECTION_\nCea mai veche variant\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nCea mai veche variant\xc4\x83 cunoscut\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei  este o colind\xc4\x83 din nord-estul Transilvaniei. Ea a fost consemnat\xc4\x83, pe la 1792-1794, \xc3\xaentr-o garnizoan\xc4\x83 din Bistri\xc8\x9ba N\xc4\x83s\xc4\x83ud, de c\xc4\x83tre ofi\xc8\x9berul Ioan \xc8\x98incai, fratele lui Gheorghe \xc8\x98incai. Manuscrisul a fost descoperit abia la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul secolului al XX-lea \xc3\xaen Arhivele din T\xc3\xaergu Mure\xc8\x99 \xc8\x99i publicat \xc3\xaen 1991, \xc3\xaen revista Manuscriptum. Dar cea mai cunoscut\xc4\x83 variant\xc4\x83 literar\xc4\x83 este varianta Alecsandri (versiunea balad\xc4\x83).\n_START_SECTION_\nDescoperirea baladei\n_START_PARAGRAPH_\nPrima variant\xc4\x83 publicat\xc4\x83 este o balad\xc4\x83 din zona Vrancea, culeas\xc4\x83, se pare, de Alecu Russo (\xc3\xaen Mun\xc8\x9bii Sovejei) \xc3\xaen perioada februarie - aprilie 1846. \xc3\x8entr-o scrisoare c\xc4\x83tre A. Hurmuzachi, Vasile Alecsandri m\xc4\x83rturise\xc8\x99te c\xc4\x83 \xe2\x80\x9eaceast\xc4\x83 balad\xc4\x83 mi-a fost adus\xc4\x83 din Mun\xc8\x9bii Sovejii de D. A.Russo, care o descoperise\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d. Dar dup\xc4\x83 stingerea din via\xc8\x9b\xc4\x83 a lui A. Russo (1859),  Vasile Alecsandri \xc3\xae\xc8\x99i schimb\xc4\x83 opinia (vezi nota la balada "Dolca" din volumul \xe2\x80\x9ePoesii populare ale rom\xc3\xa2nilor\xe2\x80\x9d (1866), unde \xc3\xael indic\xc4\x83 drept informator al baladelor Dolca \xc8\x99i Miori\xc8\x9ba pe un \xe2\x80\x9eanume Udrea\xe2\x80\x9d, un baci de la o st\xc3\xa2n\xc4\x83 de pe Ceahl\xc4\x83u). Subiectul a fost tratat pe larg \xc3\xaen mai multe studii.\n_START_SECTION_\nPublicarea baladei\n_START_PARAGRAPH_\nBalada a fost publicat\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Vasile Alecsandri, \xc3\xaen sec\xc8\x9biunea C\xc3\xa2ntece poporale rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti din gazeta "Bucovina" din Cern\xc4\x83u\xc8\x9bi (an III, nr. 11, s\xc3\xa2mb\xc4\x83t\xc4\x83, 18 februarie 1850) cu titlul "Mieoara". Textul este republicat, \xc3\xaen 28 august 1850, de Vasile Alecsandri, \xc3\xaen bis\xc4\x83pt\xc4\x83m\xc3\xa2nalul "Zimbrul" (Ia\xc8\x99i). \xc3\x8en 1852, Vasile Alecsandri include balada Miori\xc8\x9ba \xc8\x99i \xc3\xaen volumul Poesii poporale. Balade (C\xc3\xa2ntece p\xc4\x83store\xc8\x99ti). \xc3\x8en anul 1854, Jules Michelet public\xc4\x83 prima traducere a baladei \xc3\xaentr-o limb\xc4\x83 str\xc4\x83in\xc4\x83, la Paris, \xc3\xaen L\xc3\xa9gendes d\xc3\xa9mocratique du Nord. \xc3\x8en 1859, la Pesta, apare culegerea Poezia popular\xc4\x83. Colinde, culese \xc8\x99i corese de A. M. Marienescu. Una dintre aceste colinde poart\xc4\x83 titlul Judecata p\xc4\x83storilor, fiind o variant\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei \xc8\x99i se dovede\xc8\x99te a fi similar\xc4\x83 cu textele care circul\xc4\x83 \xc3\xaen partea de nord-vest a Transilvaniei (N\xc4\x83s\xc4\x83ud - L\xc4\x83pu\xc8\x99).\n_START_SECTION_\nVarianta Alecsandri a baladei\n_START_PARAGRAPH_\nVarianta Alecsandri (versiunea balad\xc4\x83) este socotit\xc4\x83 o variant\xc4\x83 virtual\xc4\x83, deoarece \xc3\xaen aceast\xc4\x83 formul\xc4\x83 \xc8\x99i alc\xc4\x83tuire textul nu a fost niciodat\xc4\x83 \xc3\xaent\xc3\xa2lnit \xc3\xaen spa\xc8\x9biul consacrat al perform\xc4\x83rii; este reprezentativ pentru c\xc4\x83 este alc\xc4\x83tuit din fragmente autentice, tipice versiunii balad\xc4\x83;  con\xc8\x9bine aproape toate episoadele, temele, motivele \xc8\x99i secven\xc8\x9bele ce o define\xc8\x99te din punct de vedere tipologic. Exist\xc4\x83 \xc8\x99i o variant\xc4\x83 virtual\xc4\x83 a versiunii colind, de factura livresc\xc4\x83, specific\xc4\x83 tipului nord-maramure\xc8\x99ean._NEWLINE_Este unanim acceptat\xc4\x83 ideea c\xc4\x83 Vasile Alecsandri a "\xc3\xaendreptat" aceast\xc4\x83 crea\xc8\x9bie folcloric\xc4\x83, \xc3\xaen spiritul ideilor care circulau, \xc3\xaen a doua jum\xc4\x83tate a secolului al XIX-lea, printre folclori\xc8\x99tii rom\xc3\xa2ni (vezi cap. Creatorul Miori\xc8\x9bei). Dumitru Caracostea, Ovid Densu\xc8\x99ianu, Ion Diaconu, Adrian Fochi, Gheorghe Vrabie s-au referit la aceast\xc4\x83 problem\xc4\x83 \xc3\xaen studiile lor, analiz\xc3\xa2nd textele din perspectiv\xc4\x83 comparatist\xc4\x83 \xc8\x99i constat\xc3\xa2nd un proces succesiv de \xc3\xaendreptare a variantelor pe traseul 1850-1852-1866. Suspiciunea e \xc3\xaentemeiat\xc4\x83, cu at\xc3\xa2t mai mult cu c\xc3\xa2t se \xc8\x99tie c\xc4\x83 Vasile Alecsandri a n\xc4\x83scocit \xc2\xabc\xc3\xa2ntece\xc2\xbb \xc3\xaentregi, precum Movila lui Burcel \xc8\x99i C\xc3\xa2ntecul lui Mihai Viteazul, determin\xc3\xa2ndu-i pe unii s\xc4\x83 considere c\xc4\x83 varianta mioritic\xc4\x83 publicat\xc4\x83 de Vasile Alecsandri este o oper\xc4\x83 a acestuia (Duiliu Zamfirescu, 1909), iar pe al\xc8\x9bii s\xc4\x83 se \xc3\xaendoiasc\xc4\x83 de \xe2\x80\x9eautenticitatea folcloric\xc4\x83 a primei versiuni a baladei\xe2\x80\x9d._NEWLINE_\xc3\x8en general s-a acreditat ideea c\xc4\x83 Vasile Alecsandri \xe2\x80\x9ea extras din numeroasele variante ale Miori\xc8\x9bei (..) forma perfect cristalizat\xc4\x83\xe2\x80\x9d, cu at\xc3\xa2t mai mult cu c\xc3\xa2t \xe2\x80\x9enu exist\xc4\x83 nici un tablou sau vers din Miori\xc8\x9ba lui Alecsandri care s\xc4\x83 nu se g\xc4\x83seasc\xc4\x83 \xc3\xaen una din numeroasele variante culese de atunci \xc3\xaencoace pe \xc3\xaentinsul \xc8\x9b\xc4\x83rii, unele fiind prezente \xc8\x99i \xc3\xaen forma transilv\xc4\x83nean\xc4\x83 de colind, care are probabil o vechime mai mare dec\xc3\xa2t balada\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nReferin\xc8\x9be critice\n_START_PARAGRAPH_\nIstoria exegetic\xc4\x83 a Miori\xc8\x9bei a fost marcat\xc4\x83 de apari\xc8\x9bia unor culegeri, studii, c\xc4\x83r\xc8\x9bi sau publica\xc8\x9bii (reviste) socotite decisive \xc3\xaen impulsionarea cercet\xc4\x83rilor din domeniu. Aceste lucr\xc4\x83ri au impus direc\xc8\x9bii noi de interpretare, au emis ipoteze \xc8\x99i teorii privind istoria \xc8\x99i geneza Miori\xc8\x9bei, au tratat \xc3\xaentr-un mod original atitudinea paradoxal\xc4\x83 a p\xc4\x83storului \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii sau, \xc3\xaen unele cazuri, au indus antologii ample ale variantelor mioritice - acestea devenind o baz\xc4\x83 solid\xc4\x83 pentru noi aser\xc8\x9biuni.\n_START_SECTION_\nFatalismul mioritic\n_START_PARAGRAPH_\nTema fatalismul mioritic se constituie \xc3\xaentr-un capitol decisiv al istoriei exegetice, \xc3\xaensum\xc3\xa2nd totodat\xc4\x83 r\xc4\x83spunsurile semnificative la una dintre \xc3\xaentreb\xc4\x83rile fundamentale: de ce p\xc4\x83storul \xc3\xae\xc8\x99i accept\xc4\x83 soarta cu at\xc3\xa2ta senin\xc4\x83tate?; de ce, \xc3\xaen aceste condi\xc8\x9bii, Miori\xc8\x9ba s-a bucurat de \xe2\x80\x9eadeziunea\xe2\x80\x9d f\xc4\x83r\xc4\x83 precedent a rom\xc3\xa2nilor practic din toate col\xc8\x9burile \xc8\x9b\xc4\x83rii?_NEWLINE_\xe2\x80\x9eCercet\xc4\x83torii de p\xc3\xa2n\xc4\x83 acum s-au l\xc4\x83sat fascina\xc8\x9bi \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd de comportamentul ciobanului amenin\xc8\x9bat cu uciderea; ei au c\xc4\x83utat r\xc4\x83spunsuri la \xc3\xaentrebarea dac\xc4\x83 felul \xc3\xaen care reac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 p\xc4\x83storul \xc3\xaen fa\xc8\x9ba mor\xc8\x9bii iminente reprezint\xc4\x83 o dovad\xc4\x83 de optimism sau pesimism? Dac\xc4\x83 poporul rom\xc3\xa2n e un spirit resemnat sau unul lupt\xc4\x83tor?\xe2\x80\x9d.  Aceast\xc4\x83 istorie a interpret\xc4\x83rilor, cu evidente conota\xc8\x9bii filosofice, e marcat\xc4\x83 de c\xc3\xa2teva puseuri acuzatoare urmate de fiecare dat\xc4\x83 de replici justificative. Dup\xc4\x83 Al Doilea R\xc4\x83zboi Mondial, aceste excese \xc3\xae\xc8\x99i pierd din intensitate, remarc\xc3\xa2ndu-se, \xc3\xaen schimb, o ampl\xc4\x83 ofensiv\xc4\x83 a concep\xc8\x9biei nonfataliste \xe2\x80\x93 George C\xc4\x83linescu, Constantin Br\xc4\x83iloiu, Adrian Fochi \xc8\x99i Mircea Eliade fiind repere solide ale acestui curent.\n_START_SECTION_\nMiori\xc8\x9ba \xc8\x99i cultura modern\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nPoe\xc8\x9bii \xc8\x99i scriitorii rom\xc3\xa2ni \xc8\x99i-au manifestat deschis o admira\xc8\x9bie necondi\xc8\x9bionat\xc4\x83 fa\xc8\x9b\xc4\x83 de acest poem al literaturii populare, valorific\xc3\xa2ndu-i valen\xc8\x9bele prin filtrul talentului \xc8\x99i al modului personal de percepere a mesajului. _NEWLINE_Nichita St\xc4\x83nescu (1983) a m\xc4\x83rturisit, \xc3\xaen numele genera\xc8\x9biei sale \xc8\x99i al celor anterioare: \xe2\x80\x9eF\xc4\x83r\xc4\x83 Miori\xc8\x9ba n-am fi fost niciodat\xc4\x83 poe\xc8\x9bi. Ne-ar fi lipsit aceast\xc4\x83 dimensiune fundamental\xc4\x83\xe2\x80\x9d  Mihail Sadoveanu (1923) pledeaz\xc4\x83 pentru "arta ei fin\xc4\x83", \xc3\xaenc\xc3\xa2t "ne putem \xc3\xaentreba dac\xc4\x83 i se poate g\xc4\x83si pereche \xc3\xaen alte literaturi populare \xc8\x99i dac\xc4\x83 chiar literatura cult\xc4\x83, \xc3\xaen infinitele varia\xc8\x9bii, a realizat vreodat\xc4\x83 un mic poem a\xc8\x99a de armonios \xc8\x99i de artistic"  Iar aprecierile lui Alecu Russo \xe2\x80\x93 care tr\xc4\x83ia cu convingerea c\xc4\x83 balada reprezint\xc4\x83 doar r\xc4\x83m\xc4\x83\xc8\x99i\xc8\x9bele unei vaste epopei na\xc8\x9bionale, chiar \xc8\x99i a\xc8\x99a socotind-o \xe2\x80\x9ccea mai frumoas\xc4\x83 epopee p\xc4\x83storeasc\xc4\x83 din lume\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 aveau s\xc4\x83 devin\xc4\x83 obsesii. Dovad\xc4\x83 c\xc4\x83 \xc3\xaen 1982 Nichita St\xc4\x83nescu define\xc8\x99te Miori\xc8\x9ba ca fiind "Iliada \xc8\x99i Odiseea genetic\xc4\x83 a poporului nostru\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nMiori\xc8\x9ba \xc3\xaen contextul globaliz\xc4\x83rii\n_START_PARAGRAPH_\nPrimul pas pentru a \xc3\xaen\xc8\x9belege Miori\xc8\x9ba este de a p\xc4\x83trunde \xc3\xaen specificul etnic, cultural \xc8\x99i mai cu seam\xc4\x83 spiritual al poporului rom\xc3\xa2n. Acest demers porne\xc8\x99te de la premisa unicit\xc4\x83\xc8\x9bii ei. Pe de alt\xc4\x83 parte \xc3\xaens\xc4\x83 temele \xc8\x99i motivele (\xc3\xaen sens conceptual \xc8\x99i etnografic) conservate \xc3\xaen aceast\xc4\x83 balad\xc4\x83 sunt comune spa\xc8\x9biului cultural indo-european. Al doilea pas impune o analiz\xc4\x83 \xc3\xaen rela\xc8\x9bie cu specificul popoarelor ce ne \xc3\xaenconjoar\xc4\x83, at\xc3\xa2t vest-europene, c\xc3\xa2t \xc8\x99i orientale, c\xc4\x83ci exist\xc4\x83 afinit\xc4\x83\xc8\x9bi cu culturile marginale indo-europene, de tip major. _NEWLINE_Miori\xc8\x9ba apar\xc8\x9bine culturii continentale / europene \xc3\xaen m\xc4\x83sura \xc3\xaen care aceast\xc4\x83 civiliza\xc8\x9bie o \xc3\xaen\xc8\x9belege \xc8\x99i o asimileaz\xc4\x83. Francezii, de exemplu, au fost primii care au ridicat un semn de \xc3\xaentrebare \xc3\xaen dreptul baladei (J. Michelet, 1854), acuz\xc3\xa2nd resemnarea ciobanului \xc3\xaen fa\xc8\x9b\xc4\x83 mor\xc8\x9bii, ceea ce ar defini o \xe2\x80\x9etr\xc4\x83s\xc4\x83tur\xc4\x83 na\xc8\x9bional\xc4\x83\xe2\x80\x9d. \xc3\x8en schimb, George C\xc4\x83linescu a fost de p\xc4\x83rere c\xc4\x83 folclorul rom\xc3\xa2nesc valorificat \xc3\xaen literatura cult\xc4\x83 a \xc3\xaentrunit aprecieri favorabile din partea britanicilor. Miori\xc8\x9ba suport\xc4\x83 o paralel\xc4\x83 cu riturile de ini\xc8\x9biere (sacerdo\xc8\x9bial\xc4\x83), respectiv concep\xc8\x9bia despre moarte \xc8\x99i nemurire a tibetanilor. _NEWLINE_Mircea Eliade, prin studiul Mioara n\xc4\x83zdr\xc4\x83van\xc4\x83 este un precursor al celor care au contribuit la integrarea Miori\xc8\x9bei \xc3\xaentr-un context global, european, prin definirea acestei crea\xc8\x9bii drept un efect al \xe2\x80\x9ecre\xc8\x99tinismului cosmic\xe2\x80\x9d, de sorginte sud-est european\xc4\x83._NEWLINE_Gra\xc8\x9bie calit\xc4\x83\xc8\x9bilor sale cu totul excep\xc8\x9bionale, ce o individualizeaz\xc4\x83, Miori\xc8\x9ba poate fi privit\xc4\x83 ca o \xe2\x80\x9efereastr\xc4\x83 spre cultura, personalitatea \xc8\x99i realitatea rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83,\xe2\x80\x9d ce se deschide spre st\xc4\x83ruin\xc8\x9ba celor str\xc4\x83ini de neam \xc8\x99i limb\xc4\x83 de a ne cunoa\xc8\x99te \xc8\x99i a ne \xc3\xaen\xc8\x9belege.'