b'\n_START_ARTICLE_\nLudovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r\n_START_PARAGRAPH_\nLudovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r (n. 835 \xe2\x80\x93 d. 20 ianuarie 882) (num\xc4\x83rat uneori ca Ludovic al III-lea) a fost rege al Saxoniei de la 876 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la moarte._NEWLINE_Ludovic a fost cel de al doilea dintre cei trei fii ai regelui Ludovic Germanul al Franciei r\xc4\x83s\xc4\x83ritene cu so\xc8\x9bia sa Emma de Altdorf.\n_START_SECTION_\nTinere\xc8\x9bea\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en tinere\xc8\x9be, Ludovic a fost implicat \xc3\xaen opera\xc8\x9biunile militare desf\xc4\x83\xc8\x99urate \xc3\xaempotriva slavilor obodri\xc8\x9bi din r\xc4\x83s\xc4\x83rit \xc3\xaen 858 \xc8\x99i 862. \xc3\x8en 854, la invita\xc8\x9bia nobililor din Aquitania, s-a opus regelui Franciei occidentale Carol cel Ple\xc8\x99uv \xc8\x99i lui Pepin al II-lea de Aquitania \xc8\x99i a fost convins de tat\xc4\x83l s\xc4\x83u \xc8\x99i de v\xc4\x83rul s\xc4\x83u, Carol, arhiepiscop de Mainz, a traversat \xc3\xaen Galia \xc3\xaen fruntea unei armate, cu inten\xc8\x9bia de a ob\xc8\x9bine coroana Aquitaniei. El a \xc3\xaenaintat cu trupele sale p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Limoges \xc3\xaenainte de a face cale \xc3\xaentoars\xc4\x83._NEWLINE_Revenit acas\xc4\x83, Ludovic a stabilit leg\xc4\x83turi str\xc3\xa2nse cu nobilii din Francia r\xc4\x83s\xc4\x83ritean\xc4\x83 devenind treptat independent fa\xc8\x9b\xc4\x83 de tat\xc4\x83l s\xc4\x83u. El s-a logodit cu fiica contelui Adalard, iar \xc3\xaen 865, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu fratele s\xc4\x83u mai mic, Carol cel Gras, s-a r\xc4\x83sculat \xc3\xaempotriva tat\xc4\x83lui. Revolta nu a durat mult\xc4\x83 vreme, iar la finele aceluia\xc8\x99i an Ludovic, Carol \xc8\x99i tat\xc4\x83l lor s-au reconciliat, iar Ludovic Germanul a fost nevoit s\xc4\x83 recunoasc\xc4\x83 o divizare a teritoriilor sale \xc3\xaentre cei doi fii. Fratelui mai mare, Carloman deja i se acordase titlul de subregulus de Bavaria din 864. \xc3\x8en 865, Ludovic cel T\xc3\xa2nar primea Saxonia, Thuringia \xc8\x99i Franconia, iar Carol "cel Gras" ob\xc8\x9binea Alamania \xc8\x99i Raetia._NEWLINE_\xc3\x8en 869, Ludovic s-a c\xc4\x83s\xc4\x83torit cu Liutgarda, fiica ducelui Liudolf, duce de Estfalia, la Aschaffenburg. Fire ambi\xc8\x9bioas\xc4\x83, Liutgarda l-a impulsionat pe so\xc8\x9bul ei s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i ating\xc4\x83 diverse scopuri politice. Aceast\xc4\x83 tendin\xc8\x9ba a condus la disensiuni cresc\xc3\xa2nde fa\xc8\x9b\xc4\x83 de tat\xc4\x83l s\xc4\x83u \xc3\xaen 871 \xc8\x99i \xc3\xaen 873, c\xc3\xa2nd Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r s-a r\xc4\x83sculat din nou, \xc3\xaens\xc4\x83 de fiecare dat\xc4\x83 s-a ajuns la reconciliere.\n_START_SECTION_\nDomnia \xc3\xaen Saxonia\n_START_PARAGRAPH_\nLudovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r a succedat tat\xc4\x83lui s\xc4\x83u ca rege al Saxoniei la 28 august 876, \xc3\xaen vreme ce fratele mai mare, Carloman ca rege al Bavariei din 880. \xc3\x8en ceea ce \xc3\xael prive\xc8\x99te, Ludovic se considera ca adev\xc4\x83ratul mo\xc8\x99tenitor al lui Ludovic Germanul, drept pentru care a stabilit \xc3\xaenmorm\xc3\xa2ntarea acestuia \xc3\xaen aba\xc8\x9bia de la Lorsch, adica \xc3\xaen propriile sale teritorii, inten\xc8\x9bia de a-\xc8\x99i impune primatul asupra fra\xc8\x9bilor s\xc4\x83i fiind clar\xc4\x83. De asemenea, el l-a re\xc8\x9binut pe principalul sf\xc4\x83tuitor al tat\xc4\x83lui s\xc4\x83u, Liutbert, arhiepiscop de Mainz. Cu toate aceste tendin\xc8\x9be ale lui Ludovic, cei trei fra\xc8\x9bi \xc8\x99i-au condus regatele independent, cooper\xc3\xa2nd \xc8\x99i nefiind niciodat\xc4\x83 \xc3\xaen r\xc4\x83zboi \xc3\xaentre ei.\n_START_SECTION_\nAchizi\xc8\x9bionarea Lotharingiei \xc8\x99i Bavariei\n_START_PARAGRAPH_\nDomnia lui Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r a fost imediat amenin\xc8\x9bat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre unchiul s\xc4\x83u, Carol cel Ple\xc8\x99uv, rege \xc3\xaen Francia occidental\xc4\x83, care a \xc3\xaencercat s\xc4\x83 anexeze p\xc4\x83r\xc8\x9bile estice ale Lotharingiei \xc8\x99i poate chiar s\xc4\x83 ob\xc8\x9bin\xc4\x83 suprema\xc8\x9bia asupra nepotului s\xc4\x83u. Ludovic a pornit r\xc4\x83zboiul \xc3\xaempotriva lui Carol \xc8\x99i la 8 octombrie 876, la Andernach, el a ob\xc8\x9binut victoria asupra mult mai puternicei armate a francilor apuseni._NEWLINE_Dup\xc4\x83 acest episod, cei trei fii ai lui Ludovic Germanul s-au \xc3\xaent\xc3\xa2lnit \xc3\xaen noiembrie la N\xc3\xb6rdlingen, pentru a discuta divizarea regatului tat\xc4\x83lui lor \xc8\x99i a le impune vasalilor lor jur\xc4\x83m\xc3\xa2ntul de supunere. Potrivit planului schi\xc8\x9bat \xc3\xaen 865, pe care tat\xc4\x83l lor, \xc3\xaen pofida r\xc4\x83scoalei fiilor, \xc3\xael confirmase \xc3\xaen 872, Carloman primea Bavaria, Carol Suabia, iar Ludovic Saxonia, Franconia \xc8\x99i Thuringia. De-a lungul \xc3\xaentregii sale domnii, cu toate c\xc4\x83 el apare mereu sub titlul de "rege al Saxoniei", Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r nu a vizitat niciodat\xc4\x83 Saxonia propriu-zis\xc4\x83, cu toate c\xc4\x83 aceasta constituia nodul central al st\xc4\x83p\xc3\xa2nirilor sale. La sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anului 877, cei trei fra\xc8\x9bi s-au adunat din nou pentru a discuta administrarea p\xc4\x83r\xc8\x9bilor care le reveneau din Lotharingia. Dup\xc4\x83 ce Carloman a renun\xc8\x9bat la preten\xc8\x9biile sale, regiunea a fost divizat\xc4\x83 \xc3\xaentre Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r \xc8\x99i Carol cel Gras, care s-au re\xc3\xaent\xc3\xa2lnit \xc3\xaen septembrie 878 \xc3\xaen Alsacia. \xc3\x8en 879, a fost lovit de tr\xc4\x83znet, devenind indisponibil, iar Ludovic a devenit succesorul s\xc4\x83u \xc3\xaen Bavaria, pe care a preluat-o un an mai t\xc3\xa2rziu, c\xc3\xa2nd Carloman a murit._NEWLINE_\xc3\x8en noiembrie 878, dup\xc4\x83 moartea lui Carol cel Ple\xc8\x99uv, mo\xc8\x99tenitorul acestuia, Ludovic cel B\xc3\xa2lb\xc3\xa2it \xc8\x99i v\xc4\x83rul s\xc4\x83u, Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r \xc8\x99i-au promis la Voeren, \xc3\xaen Flandra, s\xc4\x83 \xc3\xae\xc8\x99i respecte reciproc succesiunile \xc8\x99i s\xc4\x83 nu emit\xc4\x83 preten\xc8\x9bii asupra teritoriilor celuilalt. Tratatul a fost cur\xc3\xa2nd pus la \xc3\xaencercare, atunci c\xc3\xa2nd Ludovic "cel B\xc3\xa2lb\xc3\xa2it" a murit \xc3\xaen aprilie 879. O parte dintre nobilii din Francia occidental\xc4\x83 \xc3\xaen frunte cu abatele Joscelin de Paris i-a adresat lui Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r invita\xc8\x9bia de a succeda v\xc4\x83rului s\xc4\x83u. Dat fiind c\xc4\x83 \xc8\x99i so\xc8\x9bia sa Liutgarda \xc3\xael impulsiona \xc3\xaen acest sens, Ludovic a invadat Francia apusean\xc4\x83. El a \xc3\xaenaintat cu trupele ajung\xc3\xa2nd p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Verdun, \xc3\xaens\xc4\x83 dup\xc4\x83 ce noii regi din apus, Ludovic al III-lea \xc8\x99i Carloman al II-lea au cedat p\xc4\x83r\xc8\x9bile lor din Lotharingia c\xc4\x83tre invadator, Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r s-a retras. \xc3\x8en februarie 880, aceast\xc4\x83 achizi\xc8\x9bie a fost confirmat\xc4\x83 prin Tratatul de la Ribemont, semnat \xc3\xaen apropiere de Saint Quentin. Acest acord a stabilit grani\xc8\x9ba dintre cele dou\xc4\x83 regate france, r\xc4\x83m\xc3\xa2n\xc3\xa2nd neschimbate p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen secolul al XIV-lea.\n_START_SECTION_\nRela\xc8\x9bia cu nobilimea\n_START_PARAGRAPH_\nSpre deosebire de politica urmat\xc4\x83 de tat\xc4\x83l s\xc4\x83u, Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r a preferat s\xc4\x83 promoveze reconcilierea dintre puterea regal\xc4\x83 \xc8\x99i nobilime, evit\xc3\xa2nd pe c\xc3\xa2t posibil confruntarea cu aceasta. El a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 atrag\xc4\x83 familiile puternice, inclusiv pe cei din familia Liudolfingilor care erau rude cu so\xc8\x9bia sa \xc8\x99i care ulterior vor deveni regi \xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83ra\xc8\x9bi. Ludovic \xc8\x99i-a petrecut cea mai mare parte a timpului \xc3\xaen Renania, evit\xc3\xa2nd Saxonia \xc8\x99i regiunea de r\xc4\x83s\xc4\x83rit a posesiunilor sale. El a vizitat Bavaria \xc3\xaen dou\xc4\x83 r\xc3\xa2nduri, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaen general a l\xc4\x83sat-o sub conducerea nepotului s\xc4\x83u, fiu al lui Carloman, Arnulf, duce de Carintia.\n_START_SECTION_\nIncursiunile vikingilor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8encep\xc3\xa2nd din vara lui 879, vikingii \xc8\x99i-au \xc3\xaente\xc8\x9bit atacurile asupra Regatului franc \xc8\x99i uneori chiar p\xc4\x83trundeau ad\xc3\xa2nc \xc3\xaen teritoriu. Regatul condus de Ludovic cel T\xc3\xa2n\xc4\x83r era cel mai expus dup\xc4\x83 cel al Franciei apusene. \xc3\x8en februarie 880, Ludovic a atacat \xc8\x99i a \xc3\xaenfr\xc3\xa2nt o trup\xc4\x83 de normanzi \xc3\xaen b\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Thimeon (\xc3\xaen apropiere de actualul Charleroi, \xc3\xaen Belgia). Cu toate acestea, fiul s\xc4\x83u Ugo a c\xc4\x83zut \xc3\xaen acea lupt\xc4\x83. De asemenea, Ludovic i-a izgonit pe normanzi din palatul regal de la Nijmegen, pe care ace\xc8\x99tia \xc3\xae\xc8\x99 ocupaser\xc4\x83. \xc3\x8en aceea\xc8\x99i lun\xc4\x83, o trup\xc4\x83 de saxoni comandat\xc4\x83 de ducele Bruno de Saxonia, cumnat al lui Ludovic, a suferit o grav\xc4\x83 \xc3\xaenfr\xc3\xa2ngere l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Hamburg, iar Bruno a murit al\xc4\x83turi de mul\xc8\x9bi al\xc8\x9bi nobili saxoni. \xc3\x8en orice caz, dup\xc4\x83 cum exemplul victoriei de la Thimeon demonstreaz\xc4\x83, nicio victorie militar\xc4\x83 nu putea opri incursiunile vikingilor.\n_START_SECTION_\nMoartea \xc8\x99i succesiunea\n_START_PARAGRAPH_\nLudovic s-a \xc3\xaemboln\xc4\x83vit \xc3\xaen 881 \xc8\x99i a murit la Frankfurt \xc3\xaen 20 ianuarie 882. El a fost \xc3\xaenmorm\xc3\xa2ntat al\xc4\x83turi de tat\xc4\x83l s\xc4\x83u, \xc3\xaen aba\xc8\x9bia de la Lorsch. Cu so\xc8\x9bia sa, Luitgarda de Saxonia, el avusese un fiu, Ludovic (877\xe2\x80\x93879), care a murit c\xc4\x83z\xc3\xa2nd de la o fereastr\xc4\x83 a palatului, \xc8\x99i o fiic\xc4\x83 numit\xc4\x83 Hildegarda (878\xe2\x80\x93895). Ludovic mai avea un fiu ilegitim, Ugo (855/860 \xe2\x80\x93 februarie 880), fie cu fiica contelui Adalard sau cu vreo concubin\xc4\x83. Nel\xc4\x83s\xc3\xa2nd niciun urma\xc8\x99, toate teritoriile sale au revenit fratelui mai mic, Carol cel Gras, care era deja rege al Italiei \xc8\x99i \xc3\xaemp\xc4\x83rat, care astfel a reu\xc8\x99it s\xc4\x83 reuneasc\xc4\x83 \xc3\xaentregul regat al francilor r\xc4\x83s\xc4\x83riteni. Ulterior, Hildegarda s-a al\xc4\x83turat markgrafului Engeldeo de Bavaria \xc3\xaen conspira\xc8\x9bia acestuia \xc3\xaempotriva regelui Arnulf de Carintia, motiv pentru care a fost privat\xc4\x83 de "onorurile sale publice" \xc3\xaen 895, potrivit informa\xc8\x9biei din Annales Fuldenses.'