b'\n_START_ARTICLE_\nColiba\xc8\x99i, Cahul\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nPentru prima dat\xc4\x83 de a\xc8\x99ezarea Coliba\xc8\x99i se pomene\xc8\x99te prin hrisoavele din secolul XVII. Oficial, Coliba\xc8\x99ul a fost pentru prima dat\xc4\x83 atestat documentar \xc3\xaen anul 1711, cu toate c\xc4\x83 satul era populat cu mult mai devreme. Mul\xc8\x9bi cercet\xc4\x83tori leag\xc4\x83 denumirea \xe2\x80\x9eColiba\xc8\x99i\xe2\x80\x9d cu valorificarea stepelor s\xc4\x83lbatice \xc8\x99i a bog\xc4\x83\xc8\x9biilor luncii inundabile a Prutului, c\xc3\xaend ciobanii, mereu \xc3\xaen c\xc4\x83utare de p\xc4\x83\xc8\x99uni bogate, \xc3\xae\xc8\x99i m\xc3\xaenau \xc3\xaencoace turmele de oi. Astfel, pe malul st\xc3\xaeng al Prutului apar colibe. St\xc4\x83p\xc3\xaenilor care le-au ridicat li se mai spuneau coliba\xc8\x99i. De aici \xc8\x99i denumirea de azi a satului \xe2\x80\x93 Coliba\xc8\x99i._NEWLINE_Prezint\xc4\x83 interes \xc8\x99i alte versiuni privind originea satului \xc8\x99i a denumirii lui. Doctorul \xc3\xaen \xc8\x99tiin\xc8\x9be istorice V.M. Cabuzan sus\xc8\x9bine, \xc3\xaen monografia sa \xe2\x80\x9eNarodonasilenie Bessarabskoi oblasti i levoberejnih raionov Pridnestrovia\xe2\x80\x9d, c\xc4\x83 satul purta numele Coliba\xc8\x99i (Culiba\xc8\x99i), nume ce \xc8\x9bine de jugul turcesc._NEWLINE_\xc3\x8en perioada coloniz\xc4\x83rii sudului Basarabiei Coliba\xc8\x99ul, la fel ca \xc8\x99i alte sate din stepa Bugeacului, g\xc4\x83zduia originari din Bulgaria \xc8\x99i Ucraina \xc8\x99i de acum \xc3\xaen secolul trecut devine unul dintre cele mai mari din \xc8\x9binut. Deja \xc3\xaen anul 1850 aici locuiau peste 740 de oameni, care se \xc3\xaendeletniceau cu aratul p\xc4\x83m\xc3\xaentului \xc8\x99i pomicultura.\n_START_SECTION_\nPopula\xc8\x9bia\n_START_PARAGRAPH_\nSatul Coliba\xc8\x99i este unul din cele mai populate sate din republic\xc4\x83. Dac\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1850 aici locuiau peste 740 de oameni, deja \xc3\xaen anii 1970, \xc3\xaen Coliba\xc8\x99i locuiau aproximativ 4.500 de oameni. Num\xc4\x83rul popula\xc8\x9biei a continuat s\xc4\x83 creasc\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen anii ce au urmat, astfel la ora actual\xc4\x83 popula\xc8\x9bia total\xc4\x83 a satului este de 6.030 de oameni. Sporul natural al popula\xc8\x9biei pe teritoriul Coliba\xc8\x99ului a atins valorile maxime \xc3\xaen timpul anilor 70\xe2\x80\x9380 ai secolului trecut. \xc3\x8en prezent bilan\xc8\x9bul natural al popula\xc8\x9biei este negativ: 0,1\xe2\x80\x930,5 persoane la 1000 locuitori, ceea ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 c\xc4\x83 mortalitatea \xc3\xaentrece natalitatea. \xc3\x8en 2000 au fost \xc3\xaenregistrate 59 decese \xc8\x99i 48 na\xc8\x99teri, iar \xc3\xaen 2005 61 decese \xc8\x99i 54 na\xc8\x99teri. Bilan\xc8\x9bul natural foarte mic este rezultatul s\xc4\x83r\xc4\x83ciei \xc8\x99i a emigr\xc4\x83rilor masive din ultimii ani a popula\xc8\x9biei tinere._NEWLINE_Densitatea popula\xc8\x9biei \xc3\xaen satul Coliba\xc8\x99i este de 75\xe2\x80\x93100 locuitori/km\xc2\xb2, \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu anul 1970 c\xc3\xaend erau 50\xe2\x80\x9375 locuitori/km\xc2\xb2. Conform datelor pe anul 2005 \xc3\xaenregistrate de prim\xc4\x83ria Coliba\xc8\x99ului persoanele de sex feminin s\xc3\xaent mai numeroase \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu cele de sex masculin, respectiv femei 3.062, b\xc4\x83rba\xc8\x9bi 2.968. \xc3\x8en istoria Coliba\xc8\x99ului dintotdeauna s-a men\xc8\x9binut aceast\xc4\x83 balan\xc8\x9b\xc4\x83._NEWLINE_99% din locuitorii satului este reprezentat\xc4\x83 de moldoveni \xc8\x99i rom\xc3\xa2ni, celelalte etnii reprezint\xc4\x83 1%, respectiv bulgari, ucraineni, ru\xc8\x99i, romi. Practic aceste etnii nu au influen\xc8\x9bat popula\xc8\x9bia satului, ci din contra au fost asimila\xc8\x9bi de c\xc4\x83tre popula\xc8\x9bia autohton\xc4\x83, fiind vorbitori de limb\xc4\x83 rom\xc3\xa2n\xc4\x83._NEWLINE_Din num\xc4\x83rul total al popula\xc8\x9biei, 20% au studii superioare, 30% s\xc3\xaent absolven\xc8\x9bi ai \xc8\x99colii generale \xc8\x99i 50% au studii medii necomplete. \xc3\x8en prezent Coliba\xc8\x99ul are 187 studen\xc8\x9bi, \xc3\xaenmatricula\xc8\x9bi la diverse facult\xc4\x83\xc8\x9bi at\xc3\xaet din capital\xc4\x83, c\xc3\xaet \xc8\x99i din centrul raional Cahul. Popula\xc8\x9bia mai \xc3\xaen v\xc3\xaerst\xc4\x83 este cea care de\xc8\x9bine ponderea cea mai mare a num\xc4\x83rului de persoane cu studii incomplete \xc8\x99i chiar f\xc4\x83r\xc4\x83 studii._NEWLINE_\xc3\x8en ultimii 10&ndas;12 ani s-au intensificat mult migra\xc8\x9biile. Oficial, \xc3\xaen anul 2005 s-au \xc3\xaenregistrat 60 de oameni pleca\xc8\x9bi \xc8\x99i 24 veni\xc8\x9bi, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaen realitate num\xc4\x83rul celor pleca\xc8\x9bi este cu mult mai mare. Cei ce pleac\xc4\x83 peste hotare la munc\xc4\x83 temporar\xc4\x83 vizeaz\xc4\x83 a\xc8\x99a \xc8\x9b\xc4\x83ri ca: Rusia, Spania, Portugalia, Israel etc. Acest fapt are ca rezultat sc\xc4\x83derea num\xc4\x83rului popula\xc8\x9biei satului, mic\xc8\x99orarea natalit\xc4\x83\xc8\x9bii, m\xc4\x83rirea num\xc4\x83rului popula\xc8\x9biei \xc3\xaen v\xc3\xaerst\xc4\x83._NEWLINE_Fiind un sat mare, Coliba\xc8\x99ul dispune de o serie de obiecte culturale. Satul dispune de dou\xc4\x83 gr\xc4\x83dini\xc8\x9be cu un num\xc4\x83r total de 530 copii, dintre care 134 de copii s\xc3\xaent \xc3\xaen grupa preg\xc4\x83titoare. \xc3\x8en Coliba\xc8\x99 activeaz\xc4\x83 una dintre cele mai mari \xc8\x99coli de pe malul r\xc3\xaeului Prut. Num\xc4\x83rul total al elevilor este de 1099, unde se includ copiii \xc8\x99colii primar\xc4\x83, general\xc4\x83 \xc8\x99i nu \xc3\xaen ultimul r\xc3\xaend liceul, care \xc8\x99i-a c\xc4\x83p\xc4\x83tat statutul \xc3\xaen anul 1998. Liceul teoretic \xe2\x80\x9eVasile Alecsandri\xe2\x80\x9d are un num\xc4\x83r de 450 elevi, aici f\xc4\x83c\xc3\xaendu-\xc8\x99i studiile nu doar copiii din sat, ci \xc8\x99i cei din satele vecine Br\xc3\xaenza, Vadul-lui-Isac. Unii profesori au \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat diferite cercuri de art\xc4\x83, a\xc8\x99a ca: \xc8\x99coala muzical\xc4\x83, unde elevii pot \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9ba pianul, vioara, acordeonul etc.; \xc8\x99coala de pictur\xc4\x83; \xc8\x99coala de dans \xe2\x80\x9eDoina Prutului\xe2\x80\x9d; \xc8\x99coala de limbi str\xc4\x83ine (engleza \xc8\x99i franceza)._NEWLINE_Satul dispune \xc8\x99i de dou\xc4\x83 biblioteci, a \xc8\x99colii \xc8\x99i respectiv a satului. \xc3\x8en ultimii ani s-au f\xc4\x83cut mai multe dona\xc8\x9bii de carte pentru biblioteca \xc8\x99colii. Biblioteca satului dispune de volume de c\xc4\x83r\xc8\x9bi mai mult \xc3\xaen grafia chirilic\xc4\x83 \xc8\x99i limba rus\xc4\x83._NEWLINE_\xc3\x8en Coliba\xc8\x99i func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc8\x99i un spital, care deserve\xc8\x99te at\xc3\xaet popula\xc8\x9bia b\xc4\x83\xc8\x99tina\xc8\x99\xc4\x83, c\xc3\xaet \xc8\x99i cea din satele vecine. Aici are loc diagnosticarea, c\xc3\xaet \xc8\x99i internarea pacien\xc8\x9bilor. Spitalul are aproximativ 150 de locuri. Tot Coliba\xc8\x99ul este cel care asigur\xc4\x83 asisten\xc8\x9b\xc4\x83 medical\xc4\x83 de urgen\xc8\x9b\xc4\x83 colib\xc4\x83\xc8\x99enilor, v\xc4\x83da\xc8\x99ilor \xc8\x99i br\xc3\xaenzenilor. \xc3\x8en sat func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc8\x99i un cabinet stomatologic particular, care ofer\xc4\x83 diverse servicii stomatologice. Tot particular\xc4\x83 este \xc8\x99i farmacia satului. At\xc3\xaet spitalul, c\xc3\xaet \xc8\x99i farmacia au fost construite \xc3\xaen timpul colhozului, ca ulterior s\xc4\x83 mai fie re\xc3\xaennoite \xc8\x99i reparate._NEWLINE_Majoritatea locuitorilor satului s\xc3\xaent cre\xc8\x99tini. Num\xc4\x83rul mare de locuitori ai satului a determinat existen\xc8\x9ba mai multor \xc3\xaenclin\xc4\x83ri religioase. Casa de cultur\xc4\x83 dispune de aproximativ 300 de locuri. \xc3\x8en prezent casa de cultur\xc4\x83 este folosit\xc4\x83 mai mult ca club de distrac\xc8\x9bie pentru tineretul satului._NEWLINE_Coliba\xc8\x99ul are 5 magazine alimentare \xc8\x99i un magazin comercial, de la care s\xc4\x83tenii pot procura diferite produse alimentare \xc8\x99i obiecte de uz casnic.\n_START_SECTION_\nAgricultura\n_START_PARAGRAPH_\nAgricultura este una din cele mai vechi preocup\xc4\x83ri cu care se \xc3\xaendeletnicesc colib\xc4\x83\xc8\x99enii. Ei cultiv\xc4\x83 cereale, legume, fructe, culturi tehnice, vi\xc8\x9b\xc4\x83-de-vie. Cercet\xc4\x83torul istoriei Basarabiei A. Scalovschi scria \xc3\xaen 1848 c\xc4\x83 tot drumul districtului Cahul-Prut trecea prin livezi nesf\xc3\xaer\xc8\x99ite, amintind drumul printre vilele de pe litoralul sudic al Crimeii. Pe atunci satul avea 17.000 pomi fructiferi._NEWLINE_\xc3\x8en 1948 nou\xc4\x83 familii de colib\xc4\x83\xc8\x99eni au hot\xc4\x83r\xc3\xaet s\xc4\x83 organizeze un artel agricol. Doar unul avea boroan\xc4\x83, altul plug, al treilea cal. \xc3\x8en anul urm\xc4\x83tor 27 familii, ajuta\xc8\x9bi de puterea sovietic\xc4\x83, au \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat prima gospod\xc4\x83rie colectiv\xc4\x83 numit\xc4\x83 \xe2\x80\x9eSovetskii Pogranicinic\xe2\x80\x9d. Primii colectivi\xc8\x99ti dispuneau de c\xc3\xaeteva boroane \xc8\x99i pluguri, de 9 boi, 6 vaci \xc8\x99i 19 cai. Primele se evaluau \xc3\xaen centnere. Abia prin anii 1960 locuitorii au \xc3\xaenceput s\xc4\x83 dea jos stuful de pe acoperi\xc8\x99uri, s\xc4\x83-\xc8\x99i reconstruiasc\xc4\x83 casele. Tot \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 satul a fost electrificat, s-a \xc3\xaenceput refacerea lui radical\xc4\x83. \xc3\x8en acela\xc8\x99i timp este din ce \xc3\xaen ce mai mult mecanizat\xc4\x83 agricultura. Astfel, \xc3\xaen timpul URSS, colhozul dispunea de 6.000 hectare terenuri agricole, dintre care 3.900 hectare erau terenuri arabile. Pe aproximativ 1.400 hectare se cultivau planta\xc8\x9bii multianuale: 1000 hectare de vi\xc8\x9b\xc4\x83-de-vie \xc8\x99i 280 hectare de livezi. Se punea accentul mai ales pe dezvoltarea pomiculturii, viticulturii, cultivarea cerealelor._NEWLINE_Actualmente suprafa\xc8\x9ba total\xc4\x83 a teritoriului satului Coliba\xc8\x99i este de 6.912 hectare, dintre care 5.571 hectare revine terenurilor agricole, iar suprafa\xc8\x9ba terenurilor arabile este de 4.163 hectare. Din totalul p\xc4\x83m\xc3\xaenturilor arabile (4.163 hectare) o mare importan\xc8\x9b\xc4\x83 revine cultiv\xc4\x83rii cerealelor, circa 600 hectare gr\xc3\xaeu, 894 hectare porumb, 120 hectare orz de toamn\xc4\x83, 125 hectare orz de prim\xc4\x83var\xc4\x83, 6 hectare ov\xc4\x83z._NEWLINE_Pe larg este cultivat\xc4\x83 \xc8\x99i floarea-soarelui pe o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 968 hectare. Suprafa\xc8\x9ba cultivat\xc4\x83 cu vi\xc8\x9b\xc4\x83-de-vie este de 560 hectare, fiind aproape \xc3\xaen jum\xc4\x83tate ca cea de acum 20 de ani \xc3\xaen urm\xc4\x83, ceia ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 o pondere de 10% din suprafa\xc8\x9ba terenurilor agricole. Se cultiv\xc4\x83 soiuri de mas\xc4\x83, c\xc3\xaet \xc8\x99i soiuri pentru fabricarea vinului: Aligote, Caberne, Pinot, Sovinion, Feteasc\xc4\x83, Merlo, Muscat-de-Hamburg, Muscat-de-Italia, Suruceni, Moldova, Doina etc. Foarte mic\xc4\x83 este suprafa\xc8\x9ba ocupat\xc4\x83 de livezi 30 hectare, ceia ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 mai pu\xc8\x9bin de 5% din totalul terenurilor agricole. \xc3\x8en compara\xc8\x9bie cu suprafa\xc8\x9ba ocupat\xc4\x83 de livezi din timpul URSS aceasta s-a mic\xc8\x99orat aproape de zece ori, de la 280 hecatare la 30 hectare. Odinioar\xc4\x83 pe larg se cultiva piersicul, caisul, m\xc4\x83rul, prunul, nucul. \xc3\x8en prezent, \xc3\xaens\xc4\x83, se cultiv\xc4\x83 doar m\xc4\x83rul \xc8\x99i prunul, ce s\xc3\xaent mai pu\xc8\x9bin preten\xc8\x9bioase la condi\xc8\x9biile de mediu. \xc3\x8en ultimele decenii s-a mic\xc8\x99orat mult suprafa\xc8\x9ba cultivat\xc4\x83 cu legume, astfel, suprafa\xc8\x9ba ocupat\xc4\x83 de maz\xc4\x83re este de 103 hectare, fasole 45 hectare, cartofi 15 hectare, ceap\xc4\x83 16 hectare, bost\xc4\x83noase 10 hectare, usturoi 4 hectare, morcov 3 hectare, ro\xc8\x99ii 3 hectare, sfecl\xc4\x83-ro\xc8\x99ie 2 hectare. Cauza principal\xc4\x83 a dezvolt\xc4\x83rii slabe a agriculturii este lipsa apei pentru irigarea legumelor \xc3\xaen timpul secetos de var\xc4\x83. \xc3\x8en anii ce au urmat dup\xc4\x83 destr\xc4\x83marea colhozului s-au mic\xc8\x99orat mult terenurile ocupate de p\xc4\x83\xc8\x99uni, apoi \xc3\xaen ultimii 4-5 ani ele s-au m\xc4\x83rit, deoarece mul\xc8\x9bi oameni nu mai au posibilitate s\xc4\x83 cultive tot p\xc4\x83m\xc3\xaentul pe care-l de\xc8\x9bin. \xc3\x8en prezent teritoriul pentru p\xc4\x83\xc8\x99unatul animalelor este de 818 hectare, ceia ce \xc3\xaenseamn\xc4\x83 aproximativ 8% din totalul terenurilor agricole. \xc3\x8en total aceste suprafe\xc8\x9be \xc3\xaensumeaz\xc4\x83 2.914 hectare, iar 1.249 hectare s\xc3\xaent ne\xc3\xaens\xc4\x83m\xc3\xaen\xc8\x9bate. \xc3\x8en prezent \xc3\xaen sat nu exist\xc4\x83 forme asociate \xc3\xaen agricultur\xc4\x83, ci activeaz\xc4\x83 1.471 gospod\xc4\x83rii \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83ne\xc8\x99ti. Plus la acestea mai mult de jum\xc4\x83tate din popula\xc8\x9bia satului de\xc8\x9bine sere, unde cultiv\xc4\x83 \xc3\xaen special varz\xc4\x83, ridiche, ro\xc8\x99ii, castrave\xc8\x9bi. De regul\xc4\x83, legumicultura este mai dezvoltat\xc4\x83 \xc3\xaen apropierea bazinului r\xc3\xaeului Prut, unde se g\xc4\x83se\xc8\x99te ap\xc4\x83 pentru irigare. Pentru \xc8\x9b\xc4\x83rani aceast\xc4\x83 activitate fiind aproape unica surs\xc4\x83 de supravie\xc8\x9buire._NEWLINE_Din totalul terenurilor satului 6.912 hectare , 5.571 revin terenurilor agricole, restul terenurilor s\xc3\xaent ocupate de\xc2\xa0: planta\xc8\x9bii forestiere 491 hectare, drumuri de \xc8\x9bar\xc4\x83 295 hectare, terenuri sub ape 277 hectare, 129 hectare s\xc3\xaent ocupate de construc\xc8\x9bii, 22 hectare de str\xc4\x83zi \xc8\x99i pie\xc8\x9be, circa 10\xc2\xa0km de \xc8\x99osea, 127 hectare de alte terenuri, inclusiv 56 hectare s\xc3\xaent ocupate de r\xc3\xaepi. Suprafa\xc8\x9ba ocupat\xc4\x83 de localitate este de 366 hectare. \xc3\x8en ceia ce prive\xc8\x99te zootehnia satului, locuitorii s-au specializat mai mult \xc3\xaen cre\xc8\x99terea ovinelor \xc8\x99i caprinelor, aceasta dator\xc3\xaendu-se faptului c\xc4\x83 localitatea este situat\xc4\x83 \xc3\xaen zona de step\xc4\x83. Acestei ramuri a zootehniei \xc3\xaei revine circa 50% din totalul \xc8\x99eptelului de animale a satului. Pe al doilea loc se situeaz\xc4\x83 bovinele cu aproximativ 30% din totalul \xc8\x99eptelului \xc8\x99i apoi porcinele cu aproximativ 20% din total. Ovinele \xc8\x99i caprinele reprezint\xc4\x83 o surs\xc4\x83 sigur\xc4\x83 \xc3\xaen asigurarea popula\xc8\x9biei cu carne, l\xc3\xaen\xc4\x83 \xc8\x99i br\xc3\xaenz\xc4\x83. Se cresc specii cum s\xc3\xaent: \xc8\x9bigaia, \xc8\x9burcana. Bovinele se cresc mai mult pentru lapte, iar porcinele pentru carne \xc8\x99i gr\xc4\x83sime. Num\xc4\x83rul de animale la 1 hectar de p\xc4\x83\xc8\x99une este de aproximativ 2 capete. Pe timpul colhozului \xc3\xaen Coliba\xc8\x99i exista una dintre cele mai mari ferme de cre\xc8\x99tere a bovinelor din republic\xc4\x83. Complexul se m\xc3\xaendrea cu unele dintre cele mai calificate cadre \xc3\xaen domeniu, reu\xc8\x99ind s\xc4\x83 colecteze anual c\xc3\xaete 4,5 \xe2\x80\x93 5,0 mii litri de lapte de la o vac\xc4\x83. Depozitul de furaje era unul dintre cele mai mari din republic\xc4\x83, la construc\xc8\x9bia c\xc4\x83ruia s-au cheltuit 1 mln de ruble. \xc3\x8en prezent nu ne mai putem m\xc3\xaendri cu toate acestea, deoarece nu mai exist\xc4\x83 nimic din ceia ce a fost c\xc3\xaendva. La ora actual\xc4\x83 mai s\xc3\xaent c\xc3\xaeteva st\xc3\xaeni de cre\xc8\x99tere a oilor, unde ciobenii prepar\xc4\x83 renumita br\xc3\xaenz\xc4\x83 de oaie din regiunea de sud. Din p\xc4\x83cate, \xc3\xaen sat nu exist\xc4\x83 centre de prelucrare a laptelui, \xc3\xaens\xc4\x83 exist\xc4\x83 centre de colectare, care reprezint\xc4\x83 o surs\xc4\x83 de venit pentru popula\xc8\x9bie._NEWLINE_Pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 cre\xc8\x99terea ovinelor, caprinelor, porcinelor \xc8\x99i bovinelor localnicii mai cresc \xc3\xaen gospod\xc4\x83rie \xc8\x99i animale de trac\xc8\x9biune: cai, m\xc4\x83gari, num\xc4\x83rul acestora din urm\xc4\x83 fiind mai mare, deoarece necesit\xc4\x83 o cantitate mai mic\xc4\x83 de furaje. Prezen\xc8\x9ba unui spectru divers de specii de plante ierboase cu flori bogate \xc3\xaen nectare, c\xc3\xaet \xc8\x99i a climatului favorabil a determinat dezvoltarea apiculturii. Pentru cresc\xc4\x83torii de albine aceast\xc4\x83 activitate reprezint\xc4\x83 at\xc3\xaet o pl\xc4\x83cere sufleteasc\xc4\x83, c\xc3\xaet \xc8\x99i un mic business. \xc3\x8en prezent \xc3\xaen sat exist\xc4\x83 aproximativ 180-200 familii de albine. Pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 albinele furnizeaz\xc4\x83 miere, care este un aliment foarte hr\xc4\x83nitor, ele mai ajut\xc4\x83 \xc8\x99i la polenizarea florilor, contribuind astfel la sporirea produc\xc8\x9biei agricole. O alt\xc4\x83 activitate \xc3\xaendr\xc4\x83git\xc4\x83 de locuitorii Coliba\xc8\x99ului, activitate ce este practicat\xc4\x83 doar de b\xc4\x83rba\xc8\x9bi \xc8\x99i care este cunoscut\xc4\x83 de localnici din cele mai vechi timpuri este pescuitul. Dac\xc4\x83 \xc3\xaen trecut buneii \xc8\x99i str\xc4\x83buneii no\xc8\x99tri veneau de la pescuit cu c\xc4\x83ru\xc8\x9bele pline cu pe\xc8\x99te, ast\xc4\x83zi, \xc3\xaens\xc4\x83, nu mai este ca pe vremea lor. \xc3\x8en prezent se pescuiesc cantit\xc4\x83\xc8\x9bi mici de pe\xc8\x99te, cauza principal\xc4\x83 fiind mic\xc8\x99orarea num\xc4\x83rului de specii. Pescuitul are loc de obicei \xc3\xaen apele r\xc3\xaeului Prut, iar atunci c\xc3\xaend acesta \xc3\xae\xc8\x99i revars\xc4\x83 apele, \xc3\xaen lunca inundat\xc4\x83. Se pescuie\xc8\x99te \xc3\xaen cantit\xc4\x83\xc8\x9bi mai \xc3\xaensemnate a\xc8\x99a specii de pe\xc8\x99ti: crap, caras, \xc8\x99al\xc4\x83u \xc8\x99i mai rar somn, \xc8\x99tiuc\xc4\x83. Unii pescari, posed\xc3\xaend licen\xc8\x9b\xc4\x83 de permisiune pot pescui \xc3\xaen apele lacului natural Manta, care se afl\xc4\x83 l\xc3\xaeng\xc4\x83 teritoriului satului. Dac\xc4\x83 pentru apicultori apicultura reprezint\xc4\x83 un mic business, nu putem afirma acela\xc8\x99i lucru \xc8\x99i despre pescari, ei de-abia dac\xc4\x83 asigur\xc4\x83 familia.\n_START_SECTION_\nIndustria\n_START_PARAGRAPH_\nCa orice sat mare, \xc8\x99i Coliba\xc8\x99ul, are dezvoltat\xc4\x83 o mic\xc4\x83 industrie de deservire a popula\xc8\x9biei. Satul dispune de o moar\xc4\x83, construit\xc4\x83 \xc3\xaen timpul existen\xc8\x9bei colhozului, la care colib\xc4\x83\xc8\x99enii pot face f\xc4\x83in\xc4\x83 de gr\xc3\xaeu, de porumb, diferite amestecuri. \xc3\x8en prezent moara nu poate s\xc4\x83 func\xc8\x9bioneze la capacitatea maxim\xc4\x83, deoarece se afl\xc4\x83 \xc3\xaen criz\xc4\x83 tehnic\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 c\xc3\xaendva aceasta deservea nu numai popula\xc8\x9bia autohton\xc4\x83, ci \xc8\x99i popula\xc8\x9bia vecin\xc4\x83. Pe c\xc3\xaend cele dou\xc4\x83 oloini\xc8\x9be, care asigur\xc4\x83 s\xc4\x83tenii cu ulei, \xc3\xaen special de floarea-soarelui, func\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 la capacit\xc4\x83\xc8\x9bile lor maxime, asigur\xc3\xaend popula\xc8\x9bia 100%. O importan\xc8\x9b\xc4\x83 deosebit\xc4\x83 pentru satul Coliba\xc8\x99i o are fabrica de vinuri din sat, care prelucreaz\xc4\x83 strugurii \xc8\x99i \xc3\xaembuteliaz\xc4\x83 vinul. Baza material\xc4\x83 a fabricii este asigurat\xc4\x83 at\xc3\xaet de livr\xc4\x83rile de struguguri ai locuitorilor satului, c\xc3\xaet \xc8\x99i a satelor vecine. Dac\xc4\x83 \xc3\xaen timpul colhozului Coliba\xc8\x99ul dispunea de 100 tractoare, 80 ma\xc8\x99ini agricole, 23 combaine, mii de alte mecanisme, ast\xc4\x83zi toate acestea \xc8\x9bin de domeniul trecutului. Au mai r\xc4\x83mas c\xc3\xaeteva tractoare, 1-2 combaine, restul fiind toate distruse, furate. Vechiul atelier de repara\xc8\x9bie a ma\xc8\x99inilor agricole \xc8\x99i utilajului tehnic, care odinioar\xc4\x83 asigura 100% popula\xc8\x9bia cu serviciile tehnice necesare, \xc3\xaen prezent a ajuns s\xc4\x83 func\xc8\x9bioneze la capacit\xc4\x83\xc8\x9bile minime. Pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 toate acestea unii din locuitorii satului au fost foarte inventivi \xc8\x99i \xc8\x99i-au creat propria afacere \xc3\xaen propria cas\xc4\x83. Astfel, unii se ocup\xc4\x83 cu prepararea pastelor f\xc4\x83inoase chiar sub ochii clientului, al\xc8\x9bii s-au specializat \xc3\xaen t\xc4\x83b\xc4\x83cirea pieilor, al\xc8\x9bii \xc3\xaen confec\xc8\x9bionarea c\xc4\x83ciulilor din piele de iepure, de oaie. Din p\xc4\x83cate s-au pierdut vechile tradi\xc8\x9bii ale gospodarilor \xc8\x99i gospodinelor din trecut de a \xc8\x9bese covoare din l\xc3\xaen\xc4\x83 natural\xc4\x83, de a broda, tricota. Doar unele femei mai \xc3\xaen v\xc3\xaerst\xc4\x83 se mai \xc3\xaendeletnicesc cu asemenea activit\xc4\x83\xc8\x9bi, \xc3\xaempletind diferite articole vestimentare: bluze, m\xc4\x83nu\xc8\x99i, ciorapi, toate din l\xc3\xaen\xc4\x83 de oaie.\n_START_SECTION_\nTransporturile\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en ceia ce prive\xc8\x99te c\xc4\x83ile de comunica\xc8\x9bie satul Coliba\xc8\x99i este un sat modern \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu unele sate din Republica Moldova. El este situat la intersec\xc8\x9bia unor \xc8\x99osele na\xc8\x9bionale. Cei 10\xc2\xa0km de \xc8\x99osea \xc3\xaei cofer\xc4\x83 un aspect urban. \xc8\x98oseaua care trece prin sat este una na\xc8\x9bional\xc4\x83, f\xc4\x83c\xc3\xaend leg\xc4\x83tura \xc3\xaentre centrul raional ora\xc8\x99ul Cahul \xc8\x99i cu satele vecine (Br\xc3\xaenza, Vadul-lui-Isac). Tot aceast\xc4\x83 \xc8\x99osea este cea care leag\xc4\x83 satul cu ora\xc8\x99ul Gala\xc8\x9bi (Rom\xc3\xa2nia). Datorit\xc4\x83 finis\xc4\x83rii in luna august 2008, a lucr\xc4\x83rilor de construc\xc8\x9biei c\xc4\x83ii ferate Cahul - Giurgiule\xc8\x99ti, satul Coliba\xc8\x99i in prezent dispune de cale ferat\xc4\x83. La moment are loc gazificarea satului, mai mult de jum\xc4\x83tate din sat fiind deja gazificat. Acest lucru s-a dorit \xc3\xaenc\xc4\x83 \xc3\xaen anii din timpul colhozului, \xc8\x99i iat\xc4\x83 \xc3\xaen prezent s-a ajuns s\xc4\x83 se \xc3\xaendeplineasc\xc4\x83 acest\xc4\x83 dorin\xc8\x9b\xc4\x83 a localnicilor. \xc3\x8en ultimii 4-5 ani Internetul a ajuns \xc3\xaen sf\xc3\xaer\xc8\x99it \xc8\x99i \xc3\xaen unele din casele colib\xc4\x83\xc8\x99enilor, cei drept a celor mai \xc3\xaenst\xc4\x83ri\xc8\x9bi, \xc3\xaens\xc4\x83 nu aceasta este important, ci \xc3\xaens\xc4\x83\xc8\x99i faptul c\xc4\x83 acesta exist\xc4\x83 \xc3\xaen sat. Deasemeni s-au instalat cabluri TV cu diferite canale la diferite pre\xc8\x9buri. \xc3\x8en ultimii doi ani au fost \xc3\xaenregistrate noi numere de telefon, astfel c\xc4\x83, rar om \xc3\xaen sat care la moment nu dispune de telefon. Toate acestea atribuie Coliba\xc8\x99ului un aspect de sat modern al Moldovei, un sat cu oameni harnici \xc8\x99i dornici de a crea tot ce-i frumos pentru localitatea natal\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nResursele naturale\n_START_PARAGRAPH_\nFiind un sat situat \xc3\xaen zona de step\xc4\x83, Coliba\xc8\x99ul, dispune de resurse naturale caracteristice acestei zone. Se eviden\xc8\x9biaz\xc4\x83 prezen\xc8\x9ba substan\xc8\x9belor minerale utile, ca nisip, argil\xc4\x83, substan\xc8\x9be minerale ce s\xc3\xaent pe larg folosite \xc3\xaen construc\xc8\x9bii. Se deosebesc dou\xc4\x83 tipuri de argil\xc4\x83 \xc8\x99i anume pentru producerea c\xc4\x83r\xc4\x83mizii, \xc8\x9biglei \xc8\x99i ceramicii \xc8\x99i al doilea tip pentru producerea betonului u\xc8\x99or (cheramzitei). Nisipurile s\xc3\xaent \xc8\x99i ele de dou\xc4\x83 feluri: pentru construc\xc8\x9bie \xc8\x99i pentru producerea silica\xc8\x9bilor. Pe teritoriul satului alte tipuri de resurse minerale utile nu exist\xc4\x83. \xc3\x8ens\xc4\x83 la c\xc3\xae\xc8\x9biva kilometri de sat, aproximativ 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0km, \xc3\xaen comuna V\xc4\x83leni, se g\xc4\x83sesc z\xc4\x83c\xc4\x83minte ne\xc3\xaensemnate de petrol, care \xc3\xaen ultimii ani au \xc3\xaenceput s\xc4\x83 fie intens valorificate de compania str\xc4\x83in\xc4\x83 REDECO. \xc3\x8en ceia ce prive\xc8\x99te protec\xc8\x9bia substan\xc8\x9belor minerale utile ale Coliba\xc8\x99ului nu prea se aplic\xc4\x83 m\xc4\x83surile cuvenite, adic\xc4\x83 popula\xc8\x9bia extrage nisipul, argila de acolo de unde-i mai convenabil de extras. Astfel, de multe ori aceste procese duc la degradarea unor teritorii prin erodare, \xc3\xaendep\xc4\x83rtare a stratului fertil de sol de la suprafa\xc8\x9b\xc4\x83. \xc3\x8en prevenirea \xc8\x99i stoparea acestui fenomen autorit\xc4\x83\xc8\x9bile locale ar trebui s\xc4\x83 amenajeze locuri special destinate \xc3\xaen acest scop, iar dup\xc4\x83 exploatarea lor s\xc4\x83 fie nivelate terenurile \xc3\xaen cauz\xc4\x83. Relieful caracteristic teritoriului satului este cel de c\xc3\xaempie slab fragmentat. Anume relieful este cel care favorizeaz\xc4\x83 \xc3\xaen mare parte dezvoltarea agriculturii, stimul\xc3\xaend cultivarea \xc3\xaentregului spectru de culturi agricole, \xc3\xaencep\xc3\xaend de la cereale p\xc3\xaen\xc4\x83 la plante multianuale. Resursele funciare reprezentate prin sol, s\xc3\xaent una dintre cele mai pre\xc8\x9bioase resurse ale satului. \xc3\x8en ultimii ani se observ\xc4\x83 o degradare vizibil\xc4\x83 a acestora, at\xc3\xaet sub influen\xc8\x9ba factorilor naturali, c\xc3\xaet \xc8\x99i a celor antropici. Aproximativ 10% din totalul terenurilor s\xc3\xaent erodate, proces provocat de natur\xc4\x83, \xc3\xaens\xc4\x83 \xc3\xaen mare parte \xc8\x99i de om. Oamenii, \xc3\xaen valorificarea solului nu \xc3\xaentotdeauna \xc8\x9bin cont de caracterul reliefului, \xc3\xaembinarea corect\xc4\x83 a culturilor, aplicarea asolamentelor nerespective, utilizarea ma\xc8\x99inilor \xc3\xaenvechite, fapt ce duce la excluderea din circuit a unor teritorii. \xc3\x8en leg\xc4\x83tur\xc4\x83 cu criza economic\xc4\x83, \xc3\xaencep\xc3\xaend din anii 1990 cantitatea de \xc3\xaengr\xc4\x83\xc8\x99\xc4\x83minte minerale folosite la hectar s-a mic\xc8\x99orat de mai multe ori, ajung\xc3\xaend doar la 3\xe2\x80\x935\xc2\xa0kg/ha, ceia ce este foarte pu\xc8\x9bin \xc3\xaen compara\xc8\x9bie cu cantitatea folosit\xc4\x83 \xc3\xaen timpul colhozului, circa 200\xe2\x80\x93300\xc2\xa0kg/ha. Aceasta a dus la sc\xc4\x83derea procentului de humus din sol, fiind doar de 2-3%. Nefolosirea \xc3\xaengr\xc4\x83\xc8\x99\xc4\x83mintelor chimice \xc3\xaen cantit\xc4\x83\xc8\x9bile care se foloseau \xc3\xaen timpul colhozului, permite ob\xc8\x9binerea unei roade mai pu\xc8\x9bin bogate, \xc3\xaens\xc4\x83 ecologic pur\xc4\x83. Aceasta fiind unica particularitate pozitiv\xc4\x83 creat\xc4\x83 de criza economic\xc4\x83 acut\xc4\x83. \xc3\x8en scopul rezolv\xc4\x83rii acestor probleme, popula\xc8\x9bia \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu autorit\xc4\x83\xc8\x9bile au luat c\xc3\xaeteva m\xc4\x83suri \xc3\xaen acest sens, \xc8\x99i anume: \xe2\x80\xa2 Au \xc3\xaemp\xc4\x83durit unii versan\xc8\x9bi; \xe2\x80\xa2 \xc3\x8encearc\xc4\x83 o \xc3\xaembinare corect\xc4\x83 \xc8\x99i rota\xc8\x9bie a culturilor agricole; Localnicii s\xc3\xaent con\xc8\x99tien\xc8\x9bi de faptul dac\xc4\x83 nu vor \xc3\xaentreprinde nimic \xc3\xaen acest scop urma\xc8\x99ii lor risc\xc4\x83 s\xc4\x83 sufere foarte mult. Resursele climatice, \xc8\x99i anume regimul termic, durata dezvolt\xc4\x83rii culturilor agricole, favorizeaz\xc4\x83 dezvoltarea diferitor culturi. Factorul negativ climatic este cantitatea insuficient\xc4\x83 a precipita\xc8\x9biilor atmosferice, ceia ce mic\xc8\x99oreaz\xc4\x83 roada diferitor culturi. Acest teritoriu este supus destul de frecvent secetelor, deaceia terenurile agricole, cel pu\xc8\x9bin par\xc8\x9bial au nevoie de iriga\xc8\x9bie cu apele r\xc3\xaeului Prut, ceia ce cu regret nu se \xc3\xaendepline\xc8\x99te dec\xc3\xaet doar pe o parte foarte mic\xc4\x83 din teritoriu \xe2\x80\x93 \xc3\xaen gr\xc4\x83dinile de pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 gospod\xc4\x83rie. Resursele acvatice amplasate pe teritoriul satului Coliba\xc8\x99i s\xc3\xaent, \xc3\xaen general, pu\xc8\x9bine. Pentru unii locuitori apa reprezint\xc4\x83 o problem\xc4\x83 serioas\xc4\x83. Principala surs\xc4\x83 de ap\xc4\x83 a Coliba\xc8\x99ului este apa r\xc3\xaeului Prut. Aceasta este \xc3\xaen special folosit\xc4\x83 pentru irigarea terenurilor din gospod\xc4\x83rii. Sursa principal\xc4\x83 de ap\xc4\x83 potabil\xc4\x83 o reprezint\xc4\x83 apa din izvoarele subterane a celor 20 de f\xc3\xaent\xc3\xaeni din sat. Din p\xc4\x83cate f\xc3\xaent\xc3\xaenile \xc8\x99i apa r\xc3\xaeului Prut nu pot asigura \xc3\xaen totalitate necesit\xc4\x83\xc8\x9bile popula\xc8\x9biei. Criza apei este cel mai bine sim\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen perioada cald\xc4\x83 a anului. Resursele de vegeta\xc8\x9bie natural\xc4\x83, circa 8% din teritoriul satului este ocupat de p\xc4\x83\xc8\x99uni \xc8\x99i numai 491 hectare din totalul terenurilor satului de 6.912 hectare s\xc3\xaent ocupate de planta\xc8\x9bii forestiere. P\xc4\x83\xc8\x99unile s\xc3\xaent de calitate inferioar\xc4\x83, iar p\xc4\x83durile s\xc3\xaent foarte tinere, excep\xc8\x9bie f\xc4\x83c\xc3\xaend doar f\xc3\xae\xc8\x99ia de p\xc4\x83dure din partea de nord \xe2\x80\x93 est a satului, numit\xc4\x83 \xe2\x80\x9cFl\xc4\x83m\xc3\xaenda\xe2\x80\x9d. Vegeta\xc8\x9bia de p\xc4\x83\xc8\x99une \xc8\x99i paji\xc8\x99te favorizeaz\xc4\x83 cre\xc8\x99terea animalelor, \xc3\xaen special a ovinelor \xc8\x99i caprinelor, mai pu\xc8\x9bin a bovinelor, care au nevoie de un covor vegetal mai bogat pentru a se alimenta. P\xc4\x83\xc8\x99unatul intensiv \xc8\x99i neglijen\xc8\x9ba oamenilor au dus la degradarea \xc3\xaengrijor\xc4\x83toare a p\xc4\x83\xc8\x99unilor, astfel c\xc4\x83 abia se mai pot pa\xc8\x99te chiar \xc8\x99i ovinele. C\xc3\xaet despre protec\xc8\x9bia acestora autorit\xc4\x83\xc8\x9bile locale nu prea se implic\xc4\x83. Resursele animaliere, valorificarea intens\xc4\x83 a teritoriului, mic\xc8\x99orarea speciilor de plante a dus la nimicirea \xc3\xaen mas\xc4\x83 a lumii animale. V\xc3\xaenatul nu este at\xc3\xaet de intensiv \xc3\xaen Coliba\xc8\x99i, poate din cauza num\xc4\x83rului foarte mic a animalelor \xc8\x99i p\xc4\x83s\xc4\x83rilor. Totu\xc8\x99i \xc3\xaen cantit\xc4\x83\xc8\x9bi mici se v\xc3\xaeneaz\xc4\x83 iepurele-de-c\xc3\xaemp, mistre\xc8\x9bul. \xc3\x8en cantit\xc4\x83\xc8\x9bi mai mari se v\xc3\xaeneaz\xc4\x83 \xc3\xaen bazinul r\xc3\xaeului Prut, \xc3\xaen special p\xc4\x83s\xc4\x83rile acvatice: ra\xc8\x9be, g\xc3\xae\xc8\x99te s\xc4\x83lbatice. Este pe larg r\xc4\x83sp\xc3\xaendit pescuitul, care \xc3\xaen perioada de \xc3\xaenmul\xc8\x9bire a pe\xc8\x99telui, autorit\xc4\x83\xc8\x9bile locale se confrunt\xc4\x83 cu adev\xc4\x83rate probleme \xc3\xaen ceia ce prive\xc8\x99te braconajul. Nerespectarea regulilor au ca rezultat aplicarea unor amenzi mari.\n_START_SECTION_\nProbleme ecologice\n_START_PARAGRAPH_\nStarea ecologic\xc4\x83 a satului Coliba\xc8\x99i este mult asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu cea a celorlalte sate din republic\xc4\x83. \xc8\x98i Coliba\xc8\x99ul se confrunt\xc4\x83 cu o serie de probleme care pun \xc3\xaen primejdie s\xc4\x83n\xc4\x83tatea oamenilor. Problema cea mai stringent\xc4\x83 la ora actual\xc4\x83 pare a fi cea a de\xc8\x99eurilor. De\xc8\x99eurile menajere s\xc3\xaent depozitate \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu cele provenite de la cre\xc8\x99terea animalelor, fiind aruncate \xc3\xaen locuri neautorizate (r\xc3\xaepe, p\xc3\xaeraie etc.). Aceasta din cauz\xc4\x83 c\xc4\x83 nu exist\xc4\x83 acea groap\xc4\x83 de gunoi autorizat\xc4\x83, unde locuitorii ar putea arunca de\xc8\x99eurile. De\xc8\x99eurile s\xc3\xaent principala surs\xc4\x83 de poluare a solului, a apelor, aerului pe teritoriul Coliba\xc8\x99ului. Pentru diminuarea polu\xc4\x83rii mediului este necesar ca APL \xc8\x99i prim\xc4\x83ria satului s\xc4\x83 asigure un management adecvat al de\xc8\x99eurilor \xc3\xaen localitate, inclusiv construc\xc8\x9bia depozitelor de\xc8\x99eurilor menajere solide conform cerin\xc8\x9belor legislative \xc8\x99i normative din domeniul mediului. Propor\xc8\x9bii \xc3\xaengrijor\xc4\x83toare cap\xc4\x83t\xc4\x83 poluarea apelor subterane cu compu\xc8\x99i ai azotului (amoniac \xe2\x80\x93 apele de la ad\xc3\xaencimi mari \xc8\x99i nitra\xc8\x9bi \xe2\x80\x93 apele freatice). Sursa principal\xc4\x83 de poluare o reprezint\xc4\x83 gunoiul de grajd \xc8\x99i cel menajer. Dup\xc4\x83 indicii hidrobiologici ai r\xc3\xaeului Prut \xc3\xaen sectorul Coliba\xc8\x99ului, \xc3\xaen medie este moderat poluat\xc4\x83 (clasa a III-a de calitate), variind de la clasa I p\xc3\xaen\xc4\x83 la a IV-a. (\xc2\xabRepublica Moldova. Mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor: Starea \xc8\x99i dinamica\xc2\xbb, Ch., 1997). Starea sanitaro-epidemiologic\xc4\x83 a resurselor acvatice \xc3\xaen locurile de utilizare a apei (agrement, captare, pentru scopuri potabile etc.) denot\xc4\x83 c\xc4\x83 ponderea probelor de ape de suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 ce nu corespund normativelor sanitaro-igienice, conform datelor supravegherii sanitaro-epidemiologice, \xc3\xaen anul 2005, variz\xc4\x83 de la 20% p\xc3\xaen\xc4\x83 la 30%. Dac\xc4\x83 sursa principal\xc4\x83 de poluare a resurselor finciare \xc3\xaen trecut erau pesticidele, ierbicidele folosite \xc3\xaen agricultur\xc4\x83, ast\xc4\x83zi din cauza crizei economice sursa num\xc4\x83rul unu de poluare r\xc4\x83m\xc3\xaen de\xc8\x99eurile menajere \xc8\x99i gunoiul de grajd. Tot factorul antropic provoac\xc4\x83 \xc3\xaen mare parte \xc8\x99i erodarea solului prin ac\xc8\x9biunile sale nechibzuite: aratul incorect, cultivarea f\xc4\x83r\xc4\x83 rota\xc8\x9bie a unor culturi agricole etc., care duc la degradarea continu\xc4\x83 a terenurilor arabile. Pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 om o mare contribu\xc8\x9bie \xc3\xaen acest sens o are \xc8\x99i natura, \xc8\x99i anume: ploile toren\xc8\x9biale din perioada cald\xc4\x83 a anului, care spal\xc4\x83 stratul de sol, \xc3\xaenghe\xc8\x9burile de prim\xc4\x83var\xc4\x83 \xc8\x99i toamn\xc4\x83. O alt\xc4\x83 problem\xc4\x83 cu care se confrunt\xc4\x83 autorit\xc4\x83\xc8\x9bile locale este cea a defri\xc8\x99\xc4\x83rii p\xc4\x83durilor. Satul dispune de un procent foarte mic de p\xc4\x83duri, \xc3\xaens\xc4\x83 oamenii nu \xc3\xaen\xc8\x9beleg c\xc4\x83 dac\xc4\x83 vor continua \xc3\xaen acest fel \xe2\x80\x9cpl\xc4\x83m\xc3\xaenii\xe2\x80\x9d satului cu timpul pot disp\xc4\x83rea. \xc3\x8en acest sens acum c\xc3\xae\xc8\x9biva ani s-a interzis strict t\xc4\x83ierea copacilor, fiind luate cele mai drastice m\xc4\x83suri \xc3\xaempotriva celor care \xc3\xaencalc\xc4\x83 legea. Astfel, la ora actual\xc4\x83 starea p\xc4\x83durilor Coliba\xc8\x99ului este c\xc3\xaet de c\xc3\xaet satisf\xc4\x83c\xc4\x83toare. Deosebit de important este faptul c\xc4\x83 \xc3\xaen anul 2002 \xe2\x80\x93 2003 a fost \xc3\xaemp\xc4\x83durit lunca Prutului. Deja de trei ani localnicilor le este interzis p\xc4\x83\xc8\x99unatul aici, astfel plopii care au fost planta\xc8\x9bi \xc8\x99i plantele tipic de step\xc4\x83 s\xc3\xaent aproape ca odinioar\xc4\x83. Problemele legate de braconaj s\xc3\xaent foarte mult sim\xc8\x9bite \xc3\xaen ceia ce prive\xc8\x99te pescuitul \xc8\x99i v\xc3\xaenatul p\xc4\x83s\xc4\x83rilor acvatice din bazinul r\xc3\xaeului Prut. Se v\xc3\xaeneaz\xc4\x83 \xc3\xaendeosebi ra\xc8\x9ba s\xc4\x83lbatic\xc4\x83, g\xc3\xaesca s\xc4\x83lbatic\xc4\x83. \xc3\x8en acest sens deja de c\xc3\xae\xc8\x9biva ani buni \xc3\xaen perioada de \xc3\xaenmul\xc8\x9bire a pe\xc8\x99tilor autorit\xc4\x83\xc8\x9bile interzic cu stricte\xc8\x9be pescuitul, d\xc3\xaend amenzi foarte mari. \xc3\x8en scopul organiz\xc4\x83rii pescuitului industrial \xc3\xaen anul 2003, de c\xc4\x83tre Comisia de Acordare a Autoriza\xc8\x9biilor pentru genurile de activitate ce \xc8\x9bin de protec\xc8\x9bia mediului \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc8\x99i utilizarea resurselor naturale, creat\xc4\x83 pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 Ministerul Ecologiei, Construc\xc8\x9biei \xc8\x99i Dezvolt\xc4\x83rii Teritoriului, au fost eliberate mai multe autoriza\xc8\x9bii pentru pescuitul industrial \xc3\xaen \xc3\xaentreaga republic\xc4\x83, dintre care c\xc3\xaeteva \xc8\x99i \xc3\xaen satul Coliba\xc8\x99i. (\xc2\xabRepublica Moldova. Mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor: Starea \xc8\x99i dinamica\xc2\xbb, Ch., 1997). Acestea ar fi cele mai importante probleme ecologice de pe teritoriul satului Coliba\xc8\x99i, unele fiind luate \xc3\xaen vizorul autorit\xc4\x83\xc8\x9bilor locale \xc3\xaen modul cel mai serios, altele fiind neglijate complet.Oricum noi stim ca colibasenii isi iubesc satul si vor intelege ca pastrind natura de fapt se pastreza pe ei.\n_START_SECTION_\nCONCLUZII\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en concluzie, teritoriul satului Coliba\xc8\x99i este amplasat la sud, \xc3\xaen zona de step\xc4\x83 a Moldovei. Din punct de vedere tectonic teritoriul satului Coliba\xc8\x99i este amplasat pe platforma Paleozoico-Mezozoic\xc4\x83. Pe parcursul erelor geologice regimul geosinclinalelor se schimba cu regimul continental, ceia ce a determinat acumularea de diverse depozite, care s\xc3\xaent \xc3\xaen special reprezentate de nisip, argil\xc4\x83, pietri\xc8\x99, prundi\xc8\x99. Se afloreaz\xc4\x83 depozitele Pon\xc8\x9biene, Mio\xc8\x9biene, Pliocene, Cuaternare. Din punct de vedere geomorfologic acest teritoriu face parte din cadrul C\xc3\xaempiei Prutului Inferior. Procesele tectonice ce au avut loc \xc3\xaen trecut, \xc8\x99i anume procesele neotectonice lente de ridicare au dus la formarea reliefului actual. Astfel c\xc4\x83, teritoriul satului Coliba\xc8\x99i reprezint\xc4\x83 o c\xc3\xaempie slab fragmentat\xc4\x83. Relieful cu o altitudine mic\xc4\x83 100\xe2\x80\x93130 m, cu un grad mic de dezvoltare a proceselor endogene \xc8\x99i exogene favorizeaz\xc4\x83 dezvoltarea agriculturii. Teritoriul dispune de surse mari de c\xc4\x83ldur\xc4\x83, ceia ce favorizeaz\xc4\x83 cultivarea diferitor culturi agricole iubitoare de c\xc4\x83ldur\xc4\x83. Factorul negativ este c\xc4\x83 cantitatea de precipita\xc8\x9bii care pe teritoriul Coliba\xc8\x99ului este foarte mic\xc4\x83 450\xe2\x80\x93500\xc2\xa0mm, ceia ce creeaz\xc4\x83 un mare deficit de umeditate. Un alt fenomen negativ s\xc3\xaent ploile toren\xc8\x9biale, grindina, secetele, \xc3\xaenghe\xc8\x9burile de prim\xc4\x83var\xc4\x83 \xc8\x99i toamn\xc4\x83, care afecteaz\xc4\x83 \xc3\xaen primul r\xc3\xaend agricultura. Cantitatea mic\xc4\x83 de precipita\xc8\x9bii atmosferice a determinat \xc3\xaentr-o oarecare m\xc4\x83sur\xc4\x83 reparti\xc8\x9bia \xc8\x99i prezen\xc8\x9ba resurselor acvatice. Resursele de ap\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 o problem\xc4\x83 foarte mare pentru unii din locuitorii satului. Unica arter\xc4\x83 fluvial\xc4\x83 este r\xc3\xaeul Prut, de-a lungul c\xc4\x83ruia este amplasat Coliba\xc8\x99ul. Teritoriul mare, popula\xc8\x9bia numeroas\xc4\x83 \xc8\x99i distrugerea sistemului de iriga\xc8\x9bie din trecut au dus la agravarea situa\xc8\x9biei \xc3\xaen ceia ce prive\xc8\x99te irigarea \xc8\x99i asigurarea cu ap\xc4\x83 a locuitorilor satului. Astfel c\xc4\x83, ast\xc4\x83zi mai mult de jum\xc4\x83tate din popula\xc8\x9bia satului este slab asigurat\xc4\x83 cu ap\xc4\x83. Cu toate c\xc4\x83 satul dispune de 20 f\xc3\xaent\xc3\xaeni cu ap\xc4\x83 potabil\xc4\x83, acestea, \xc3\xaens\xc4\x83, nu pot asigura pe deplin necesit\xc4\x83\xc8\x9bile. Circa 50% din popula\xc8\x9bia satului simt lipsa apei potabile. Pe an ce trece vegeta\xc8\x9bia natural\xc4\x83 ocup\xc4\x83 suprafe\xc8\x9be tot mai mici. Din vegeta\xc8\x9bia arborescent\xc4\x83 natural\xc4\x83 de odinioar\xc4\x83 ast\xc4\x83zi s-a p\xc4\x83strat un procent foarte mic: p\xc4\x83durea de stejar din N-E satului, restul planta\xc8\x9biilor forestiere s\xc3\xaent toate plantate de om (plop, salc\xc3\xaem). \xc3\x8en total f\xc3\xae\xc8\x99iile forestiere a stului Coliba\xc8\x99i au o suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 de 491 ha. Suprafa\xc8\x9ba de p\xc4\x83\xc8\x99uni este deasemeni foarte mic\xc4\x83 (8% din totalul teritoriului satului) \xc8\x99i pe l\xc3\xaeng\xc4\x83 aceasta \xc3\xaen mare m\xc4\x83sur\xc4\x83 degradate. Mic\xc8\x99orarea suprafe\xc8\x9belor ocupate de p\xc4\x83duri, de vegeta\xc8\x9bie natural\xc4\x83 a determinat \xc8\x99i ac\xc4\x83derea unui num\xc4\x83r mare de animale, p\xc4\x83s\xc4\x83ri, care odinioar\xc4\x83 se g\xc4\x83seau aici din bel\xc8\x99ug. \xc3\x8entr-un num\xc4\x83r mai mare se mai \xc3\xaent\xc3\xaelne\xc8\x99te: iepurele, \xc8\x9bistarul, h\xc3\xaerciogul, c\xc3\xaerti\xc8\x9ba etc. \xc8\x99i respectiv\xc2\xa0: pi\xc8\x9bigoiul, graurul, vrabia, sticletele etc. Bogat\xc4\x83 este lumea acvatic\xc4\x83 din bazinul r\xc3\xaeului Prut: crap, caras, \xc8\x99al\xc4\x83u, pl\xc4\x83tic\xc4\x83, \xc8\x99tiuc\xc4\x83 etc. Zonei de step\xc4\x83 \xc3\xaei s\xc3\xaent caracteristice prezen\xc8\x9ba reptilelor: \xc8\x99arpele cu abdomen galben, \xc8\x99arpele de cas\xc4\x83, vipera de step\xc4\x83 etc. Animalele se v\xc3\xaeneaz\xc4\x83 \xc3\xaen catit\xc4\x83\xc8\x9bi mici: iepurii, g\xc3\xae\xc8\x99tele, ra\xc8\x9bele s\xc4\x83lbatice. Pentru acest teritoriu este caracteristic prezen\xc8\x9ba solurilor de ciornoziom, care con\xc8\x9bin o cantitate mic\xc4\x83 de humus, \xc3\xaens\xc4\x83 nec\xc4\x83t\xc3\xaen la aceasta ele s\xc3\xaent cele mai fertile soluri de pe teritoriul satului. Factorul negativ este dezvoltarea eroziunii plane \xc8\x99i liniare, care duce la sp\xc4\x83larea stratului de sol fertil. Pentru m\xc4\x83rirea fertilit\xc4\x83\xc8\x9bii solului este nevoie de folosirea \xc3\xaengr\xc4\x83\xc8\x99\xc4\x83mintelor minerale \xc8\x99i organice, care \xc3\xaen prezent din cauza surselor minime financiare locuitorii folosesc cantit\xc4\x83\xc8\x9bi foarte mici, \xc3\xaen mediu 2\xe2\x80\x934\xc2\xa0kg/ha. Dup\xc4\x83 num\xc4\x83rul popula\xc8\x9biei \xc8\x99i suprafa\xc8\x9ba teritoriului, Coliba\xc8\x99ul se siteaz\xc4\x83 printre primele locuri \xc3\xaen republic\xc4\x83. Num\xc4\x83rul de locuitori \xc3\xaen prezent este de 6.030 oameni. Densitatea popula\xc8\x9biei este de 75-100 persoane /100 km2. \xc3\x8en ultimii ani se \xc3\xaenregistreaz\xc4\x83 un bilan\xc8\x9b nagativ al popula\xc8\x9biei, unde mortalitatea \xc3\xaentrece natalitatea - 0,1 - 0,5. Un fenomen \xc3\xaengrijor\xc4\x83tor s\xc3\xaent migra\xc8\x9biile, care duc la sc\xc4\x83derea num\xc4\x83rului polpula\xc8\x9biei apte de munc\xc4\x83. Coliba\xc8\x99ul dispune de o serie de obiecte culturale: gr\xc4\x83dini\xc8\x9b\xc4\x83, \xc8\x99coal\xc4\x83, \xc8\x99coal\xc4\x83 de dans, de muzic\xc4\x83, pictur\xc4\x83, spital, bibliotec\xc4\x83, cas\xc4\x83 de cultur\xc4\x83, biseric\xc4\x83. Ocupa\xc8\x9bia de baz\xc4\x83 a colib\xc4\x83\xc8\x99enilor este agricultura. Av\xc3\xaend parte de o clim\xc4\x83 foarte favorabil\xc4\x83, soluri prielnice , locuitorii cultiv\xc4\x83 un spectru larg de culturi agricole: cereale (gr\xc3\xaeu, orz, ov\xc4\x83z), legume (ro\xc8\x99ii, varz\xc4\x83, ardei etc), legumicultura fiind mai dezvoltat\xc4\x83 \xc3\xaen lunca r\xc3\xaeului Prut, unde s\xc3\xaent condi\xc8\x9bii favorabile de aplicare a iriga\xc8\x9biei. Se mai cultiv\xc4\x83 vi\xc8\x9ba-de-vie, care reprezint\xc4\x83 at\xc3\xaet emblema sudului, c\xc3\xaet \xc8\x99i a satului. Pu\xc8\x9bine mai s\xc3\xaent suprafe\xc8\x9bele cultivate cu livad\xc4\x83, aproximativ 30 ha din totalul terenurilor. aceast\xc4\x83 cifr\xc4\x83 mic\xc4\x83 se datoreaz\xc4\x83 lichid\xc4\x83rii \xc3\xaen mas\xc4\x83 din ultimii ani a livezilor. Prin urmare resursele naturale ale teritoriului caracterizat (relieful de c\xc3\xaempie slab fragmentat, clima bl\xc3\xaend\xc4\x83 etc.) \xc3\xaentr-o oarecare m\xc4\x83sur\xc4\x83 favorizeaz\xc4\x83 dezvoltare diferitor culturi agricole. \xc3\x8ens\xc4\x83, cei mai negativi factori care se r\xc4\x83sfr\xc3\xaeng asupra agriculturii este cantitatea mic\xc4\x83 de precipita\xc8\x9bii \xc8\x99i fenomenele meteo negative men\xc8\x9bionate \xc3\xaen text. Un alt factor negativ care se r\xc4\x83sfr\xc3\xaenge negativ asupra mediului \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc8\x99i asupra popula\xc8\x9biei s\xc3\xaent de\xc8\x99eurile. Lipsa unei gropi special amenajat\xc4\x83 creeaz\xc4\x83 mari probleme satului. De\xc8\x99eurile (de\xc8\x99euri solide provenite din gospod\xc4\x83rii, gunoiul de grajd etc.) s\xc3\xaent amplasate \xc3\xaen voia soartei \xc3\xaen r\xc3\xaepi, p\xc3\xaeraie \xc8\x99i chiar pe malul r\xc3\xaeului Prut. Aceast\xc4\x83 problem\xc4\x83 ecologic\xc4\x83 este cea mai stringent\xc4\x83 la ora actual\xc4\x83 pentru satul Coliba\xc8\x99i, necesit\xc3\xaend luarea unor m\xc4\x83suri urgente.'