b'\n_START_ARTICLE_\nMaiore\xc8\x99ti, Mure\xc8\x99\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc8\x99i este atestat documentar \xc3\xaen 1461, Maiore\xc8\x99tiul are o istorie mult mai veche, m\xc4\x83rturie st\xc3\xa2nd urmele de civiliza\xc8\x9bie descoperite de-a lungul timpului prin s\xc4\x83p\xc4\x83turi arheologice. Au fost scoase la iveal\xc4\x83 unele substruc\xc8\x9bii de ziduri, \xc8\x9bigle romane \xc8\x99i elemente ceramice pentru paviment \xc3\xaen form\xc4\x83 de 8, dovedind c\xc4\x83 pe cuprinsul localit\xc4\x83\xc8\x9bii au existat a\xc8\x99ez\xc4\x83ri rurale din Dacia roman\xc4\x83 intracarpatic\xc4\x83. _NEWLINE_Denumirea satului provine se pare de la un drum\xc2\xa0! De fapt e vorba de o ulita ingusta formata pe vremea castrului roman de la Brancovenesti,unde "se inglobeaza mai multe asezari rurale" si unde niste "urme de zidarii si diferite obiecte de factura romana,culese din punctul *Elovar* ( situat la Maioresti jud. Mures ) ar indica acolo numai un turn roman de paza."Deci "numele satului deriva de la drumul roman" ,insa in denumirea lui slava._NEWLINE_"Deci fiind aici un turn de paza avansata a castrului de la Brancovenesti,e aproape sigur ca in jurul lui,a luat fiinta satul sau asezarea umana compacta,care avea incredere si siguranta in turnul de paza,iar locuitorii linistiti isi puteau vedea de indeletnicirea lor care a fost pastoritul sau agricultura,facuta in lunca Muresului,teren atat de fertil si producator de cereale."_NEWLINE_Se pare ca turnul respectiv a fost asezat in capul dealului ( unde e astazi cimitirul) fiindca acolo "vizibilitatea era exceptionala si isi atingea scopul pentru care a fost zidit,putand cu usurinta sa fie anuntati cei din castrul Brancovenestiului,despre aparitia inamicului." Satul apare atestat in 1461,insa "turnurile de aparare romana au fost pana la anul 271 era noastra,deci s-ar putea ca satul sa dateze de atunci ca asezare romana"._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1760 a fost construit\xc4\x83 prima biseric\xc4\x83 a satului \xc8\x99i a fost pictat\xc4\x83 de zugravul Ion Doinaru. Biserica construit\xc4\x83 din lemn a fost sfin\xc8\x9bit\xc4\x83 \xc3\xaen 15 mai 1761 de c\xc4\x83tre episcopul ortodox Sofronie Chirilovici de la R\xc4\x83\xc8\x99inari, parohia fiind \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 abia \xc3\xaen 1828. La c\xc3\xa2\xc8\x9biva ani distan\xc8\x9b\xc4\x83 de la sfin\xc8\x9birea bisericii, prin intermediul preotului Ioan Maior, popula\xc8\x9bia \xc3\xaen totalitate ortodox\xc4\x83, a fost convertit\xc4\x83 la greco-catolicism, p\xc4\x83str\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i aceast\xc4\x83 confesiunea p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1948. Un alt preot care a slujit \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 \xc3\xaen biserica din sat a fost Elisie Maior (182-1869)._NEWLINE_\xc3\x8en anul 1733 Inochentie Micu Klein, \xc3\xaentr-o conscrip\xc8\x9bie a vremii, printre altele sunt men\xc8\x9bionate \xc8\x99i cele 4 sate care formeaz\xc4\x83 \xc8\x99i ast\xc4\x83zi comuna Ru\xc8\x99ii-Mun\xc8\x9bi. Maiore\xc8\x99tiul, atunci Huduc, transcris de c\xc4\x83tre Inochentie Micu Huducs este descris ca o comunitatea format\xc4\x83 din 20 familii f\xc4\x83r\xc4\x83 un preot unit. \xc3\x8entre anii 1760-1762, conform altei conscrip\xc8\x9bii, Huducul num\xc4\x83r\xc4\x83 19 familii. \xc3\x8en urm\xc4\x83torii ani satul cunoa\xc8\x99te o oarecare dezvoltare care are drept consecin\xc8\x9b\xc4\x83 o cre\xc8\x99tere a sporului demografic, astfel c\xc4\x83 \xc3\xaen 1805 satul este format din 53 de familii. _NEWLINE_\xc3\x8entre anii 1815-1817 pe fondul unei s\xc4\x83r\xc4\x83cii \xc8\x99i a foametei cr\xc3\xa2ncene generalizate, popula\xc8\x9bia Transilvaniei se confrunt\xc4\x83 cu o epidemie de holer\xc4\x83 care afecteaz\xc4\x83 o mare parte locuitorilor Ardealului, inclusiv popula\xc8\x9bia Maiore\xc8\x99tiului. Din dorin\xc8\x9ba de a reduce efectele epidemiei, uli\xc8\x9bele satului au fost acoperite cu spini, pentru a-i \xc3\xaempiedica pe cei bolnavi s\xc4\x83 intre \xc3\xaen contact cu cei s\xc4\x83n\xc4\x83to\xc8\x99i. O parte din locuitorii satului se refugiaz\xc4\x83 \xc3\xaentr-o p\xc4\x83dure din apropiere, p\xc4\x83durea Rogina, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la dispari\xc8\x9bia epidemiei._NEWLINE_Locuitorii satului Maiore\xc8\x99ti, iobagi, ca \xc8\x99i ceilal\xc8\x9bi locuitori ai satelor \xc3\xaenvecinate se aflau sub st\xc4\x83p\xc3\xa2nirea baronilor de la Br\xc3\xa2ncovene\xc8\x99ti. Datorit\xc4\x83 muncilor grele la care erau supu\xc8\x99i, precum \xc8\x99i d\xc4\x83rilor \xc3\xaempov\xc4\x83r\xc4\x83toare, mul\xc8\x9bi din locuitorii satului s-au refugiat \xc3\xaen Moldova. Mai t\xc3\xa2rziu, \xc3\xaen 1848, oamenii boronului l-au obligat \xc8\x99i pe preotul satului, N. Handrea s\xc4\x83  ia calea Moldovei. Datorit\xc4\x83 aceluia\xc8\x99i tratament din partea baronului, al\xc8\x9bi locuitori ai satului au ales calea haiduciei. Cel mai cunoscut dintre ace\xc8\x99tia a fost Pavel Handrea. Acesta, precum Pintea Viteazul, \xc8\x99i-a format o ceat\xc4\x83 de 12 fl\xc4\x83c\xc4\x83i, \xc3\xaempreun\xc4\x83 f\xc4\x83c\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i veacul haiducind \xc3\xaen \xc3\xaemprejurimile Topli\xc8\x9bei, av\xc3\xa2nd ca \xc8\x99i cartier general st\xc3\xa2ncile de la Ciobotani. Dup\xc4\x83 o \xc3\xaendelung\xc4\x83 haiducie, \xc3\xaen care au jefuit tr\xc4\x83surile boga\xc8\x9bilor care se \xc3\xaendreptau spre Borsec, \xc3\xaen cele din urm\xc4\x83 \xc8\x99i ace\xc8\x99tia au fost obliga\xc8\x9bi s\xc4\x83 se refugieze \xc3\xaen Moldova.\n_START_SECTION_\nPerioada revolu\xc8\x9biei de la 1848\n_START_PARAGRAPH_\nIdeile revolu\xc8\x9bionare europene din jum\xc4\x83tatea secolului al XIX \xc3\xae\xc8\x99i g\xc4\x83sesc ecoul \xc3\xaen Ardeal \xc8\x99i \xc3\xaen satul Huduc. Locuitorii Huducului \xc8\x99i a satelor \xc3\xaenvecinate, Ru\xc8\x99ii Mun\xc8\x9bi \xc8\x99i Mor\xc4\x83reni, \xc3\xaenfierb\xc3\xa2nta\xc8\x9bi de spiritul Revolu\xc8\x9biei de la 1848, particip\xc4\x83 la Adunarea revolu\xc8\x9bionar\xc4\x83 de la M\xc4\x83ier\xc4\x83u (ast\xc4\x83zi Aluni\xc8\x99). Adunarea a avut loc \xc3\xaen data de 29 iunie 1848 \xc8\x99i a fost organizat\xc4\x83 de preotul \xc8\x98tefan Branea - unul din participan\xc8\x9bii la Adunarea de la Blaj din 3/15 mai 1848. Locuitorii celor 3 i-au avut \xc3\xaen frunte pe preo\xc8\x9bii Chiril Dumbrav\xc4\x83 \xc8\x99i George Sava._NEWLINE_Cel mai de seam\xc4\x83 revolu\xc8\x9bionar al Revolu\xc8\x9biei din 1848, pe care l-a dat Huducul a fost tribunul Ioan Maier. Acesta a fost unul din cei mai apropia\xc8\x9bi colaboratori ai revolu\xc8\x9bionarului, Constantin Romanu Vivu, \xc3\xaen 1848 prefect al Legiunii a XII-a a Mure\xc8\x99ului de Sus. Ioan Maier a fost al\xc4\x83turi de prefectul mure\xc8\x99an p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen momentul \xc3\xaen care legiunile acestuia din urm\xc4\x83 au fost lichidate._NEWLINE_Represaliile la adresa rom\xc3\xa2nilor participan\xc8\x9bi la revolu\xc8\x9bie nu s-au l\xc4\x83sat mult a\xc8\x99teptate. \xc3\x8en data de 22 februarie 1849 unit\xc4\x83\xc8\x9bile nobilimii maghiare au pornit din Aluni\xc8\x99 \xc3\xaendrept\xc3\xa2ndu-se spre satele din apropiere. Conform cronicarului vremii, \xc8\x98tefan Branea,, armatele ungure\xc8\x99ti au atacat satele Ru\xc8\x99ii Mun\xc8\x9bi, Mor\xc4\x83reni, Maiore\xc8\x99ti \xc8\x99i Dumbrava, omor\xc3\xa2nd orice locuitor \xc3\xaent\xc3\xa2lnit \xc3\xaen cale. Num\xc4\x83rul exact al victemelor nu este cunoscut p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen prezent. Speria\xc8\x9bi de crimele \xc3\xaenf\xc4\x83ptuite de armatele ungure\xc8\x99ti, dar \xc8\x99i de jaful general al militarilor, popula\xc8\x9bia celor 4 sate s-a refugiat prin p\xc4\x83durile din \xc3\xaemprejurimi. \xc3\x8en ziua urm\xc4\x83toare represiunile \xc8\x99i crimele \xc3\xaempotriva popula\xc8\x9biei rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti au continuat. Popula\xc8\x9bia ascuns\xc4\x83 \xc3\xaen p\xc4\x83durile de pe Valea Fisc\xc4\x83ului a fost m\xc4\x83cel\xc4\x83rit\xc4\x83. Conform cronicarului \xc8\x98tefan Branea \xc3\xaen fiecare tuf\xc4\x83 se afla un om mort \xc3\xaempu\xc8\x99cat. Pe 24 februarie un num\xc4\x83r de 24 de ruseni, mor\xc4\x83reni, dumbr\xc4\x83veni au fost \xc3\xaempu\xc8\x99ca\xc8\x9bi \xc8\x99i m\xc4\x83cel\xc4\x83ri\xc8\x9bi, corpurile acestora fiind aruncate \xc3\xaen balta Z\xc4\x83l\xc4\x83ua\xc8\x99ului de l\xc3\xa2ng\xc4\x83 Aluni\xc8\x99. _NEWLINE_Dup\xc4\x83 revolu\xc8\x9bia din 1848, \xc3\xaen 1854, situa\xc8\x9bia social\xc4\x83 \xc8\x99i economic\xc4\x83 a huducenilor s-a schimbat, participan\xc8\x9bii la revolu\xc8\x9bie fiind \xc3\xaempropriet\xc4\x83ri\xc8\x9bi. Locuitorii satului au primit p\xc4\x83m\xc3\xa2nturi, p\xc4\x83duri \xc8\x99i li s-a acordat \xc8\x99i drepturi de p\xc4\x83\xc8\x99unat, toate acestea \xc3\xaen baza calit\xc4\x83\xc8\x9bii de participant la revolu\xc8\x9bie sau de urma\xc8\x99 al unui revolu\xc8\x9bionar. \xc3\x8en Maiore\xc8\x99ti calitatea de participant la revolu\xc8\x9bie a fost respectat\xc4\x83 cu sfin\xc8\x9benie, fiind de multe ori asimilat\xc4\x83 precum o norm\xc4\x83 juridic\xc4\x83. _NEWLINE_Revolu\xc8\x9bia a adus schimb\xc4\x83ri pozitive pentru popula\xc8\x9bia Maiore\xc8\x99tiului \xc8\x99i \xc3\xaen plan cultural. Conform unui document din 1865, publicat de \xc8\x98erban Polverejan, afl\xc4\x83m c\xc4\x83 \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 \xc3\xaen sat era deja \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 o \xc8\x99coal\xc4\x83 rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83 pentru clasele I-IV. Din acela\xc8\x99i document afl\xc4\x83m \xc8\x99i numele \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83torului din acea perioad\xc4\x83, Vasilie Maier._NEWLINE_Un alt nume care a contribuit la dezvoltarea cultural\xc4\x83 a Maiore\xc8\x99tiului este \xc8\x99i preotul satului, Vlase. Harnicul folclorist, n\xc4\x83scut la Blaj, preotul Vlase, a adunat un material folcloristic bogat, o parte din aceasta \xc3\xaenm\xc3\xa2n\xc3\xa2nd-o profesorului Ioan Micu Moldovan. Colec\xc8\x9bia acestuia din urm\xc4\x83, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu colec\xc8\x9bia preotului Vlase a fost tip\xc4\x83rit\xc4\x83 \xc3\xaen 1885 de Andrei B\xc3\xaerseanu \xc8\x99i Ioan Urban Jarnic - sub numele Doine \xc8\x99i strig\xc4\x83turi din Ardeal. O alt\xc4\x83 parte a manuscriselor preotului Vlase, aflate \xc3\xaen custodia lui Ioan Micu Moldovan, au fost publicate de profesorul Traian Gherman \xc3\xaentre anii 1926-1927 \xc3\xaen revista Comoara satelor.\n_START_SECTION_\nPerioada Marii Uniri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en perioada care a precedat formarea Rom\xc3\xa2niei Mari au fost \xc3\xaenfiin\xc8\x9bate consilii \xc8\x99i g\xc4\x83rzi na\xc8\x9bionale, cu ajutorul c\xc4\x83rora a fost \xc3\xaenl\xc4\x83turat\xc4\x83 administra\xc8\x9bia local\xc4\x83 austro-ungar\xc4\x83. La 22 noiembrie 1918 la Maiore\xc8\x99ti a fost \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat Consiliul, preotul Nicolae Petru\xc8\x9biu - preotul satului fiind ales pre\xc8\x99edinte, iar \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83torul Laurian Maier fiind ales comandantul g\xc4\x83rzii. Doi din locuitorii Maiore\xc8\x99tiului, George Panga \xc8\x99i \xc8\x98tefan Precup, au fost ale\xc8\x99i membri suplean\xc8\x9bi ai Consiliului Na\xc8\x9bional Rom\xc3\xa2n din cercul Reghinului._NEWLINE_Fiorul patriotic se rede\xc8\x99teapt\xc4\x83 \xc3\xaen sufletele huducenilor \xc8\x99i \xc3\xaen preajma Marii Uniri. Huducul, reprezent\xc3\xa2nd \xc8\x99i Mor\xc4\x83reniul, a trimis 3 oameni la adunarea de la Alba Iulia: \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83torul satului Laurian Maier \xc8\x99i \xc8\x9b\xc4\x83ranii satului George Panga \xc8\x99i \xc8\x98tefan Precup. _NEWLINE_Dup\xc4\x83 \xc3\xaenf\xc4\x83ptuierea Unirii, \xc8\x9b\xc4\x83ranii Maiore\xc8\x99tiului al\xc4\x83turi de locuitorii celorlalte sate au participat \xc3\xaentr-un num\xc4\x83r mare la manifesta\xc8\x9bia de la Deda, organizat\xc4\x83 \xc3\xaen \xc3\xaent\xc3\xa2mpinarea Armatelor Rom\xc3\xa2ne.\n_START_SECTION_\nPerioada interbelic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entre cele dou\xc4\x83 r\xc4\x83zboaie mondiale satul cunoa\xc8\x99te prefaceri semnificative at\xc3\xa2t din punct de vedere economic \xc8\x99i social, dar mai ales din perspectiva vie\xc8\x9bii culturale. Cu ajutorul Asocia\xc8\x9biunii pentru literatur\xc4\x83 rom\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc8\x99i cultura poporului rom\xc3\xa2n \xc3\xaen 22 aprilie 1923   a fost \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat\xc4\x83 \xc3\xaen sat o bibliotec\xc4\x83. Au fost pornite diferite campanii de promovare \xc8\x99i de su\xc8\x9binere a culturii rom\xc3\xa2ne, la care luau parte al\xc4\x83turi de localnici \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83tori, preo\xc8\x9bi din satele \xc3\xaenvecinate. \xc3\x8en satele din zon\xc4\x83 au fost organizate unit\xc4\x83\xc8\x9bi de \xc8\x98oimi ai Carpa\xc8\x9bilor, care aveau menirea s\xc4\x83 cultive portul, obiceiurile \xc8\x99i jocul popular na\xc8\x9bional. Huducul \xc3\xaentotdeauna s-a \xc3\xaenflat \xc3\xaen fruntea organiz\xc4\x83rii unor astfel de activit\xc4\x83\xc8\x9bi._NEWLINE_\xc3\x8env\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83torul Iustin Handrea (1906-1972), n\xc4\x83scut \xc3\xaen Huduc, a fost unul din cei mai mari sus\xc8\x9bin\xc4\x83tori ai promov\xc4\x83rii culturii rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti \xc3\xaen r\xc3\xa2ndul maselor. De-a lungul vie\xc8\x9bii sale a f\xc4\x83cut eforturi uria\xc8\x99e pentru ridicarea cultural\xc4\x83-social\xc4\x83 \xc8\x99i economic\xc4\x83 a satului natal, precum \xc8\x99i pentru scoaterea la lumin\xc4\x83 a comorilor \xc8\x99i poten\xc8\x9bialului cultural din Huduc. Cele mai mari realiy\xc4\x83ri ale sale sunt legate de \xc3\xaenfiin\xc8\x9barea unui c\xc4\x83min cultural local (membri acestuia fiind to\xc8\x9bi locuitorii satului), un monument ridicat \xc3\xaen cinstea eroilor rom\xc3\xa2ni c\xc4\x83zu\xc8\x9bi \xc3\xaen ap\xc4\x83rarea identi\xc8\x9bii na\xc8\x9bionale. Acela\xc8\x99i \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83tor a pornit \xc8\x99i o campanie pentru dezvoltarea ramurilor agricole, \xc3\xaen aces sens pornind ac\xc8\x9biuni concrete \xc3\xaen intensificarea culturii legumelor, \xc3\xaen extinderea pomiculturii, \xc3\xaen selec\xc8\x9bionarea semin\xc8\x9belor de cereale, \xc3\xaembun\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9birea activit\xc4\x83\xc8\x9bii de cre\xc8\x99tere a vitelor._NEWLINE_Pe plan cultural, \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83torul a \xc3\xaenfiin\xc8\x9bat \xc3\xaen cadrul Asocia\xc8\x9biunii pentru literatur\xc4\x83 rom\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc8\x99i cultura poporului rom\xc3\xa2n o sec\xc8\x9bie a \xc8\x98oimilor Carpa\xc8\x9bilor, pentru promovarea portului \xc8\x99i dansurilor populare. Cu aceast\xc4\x83 organiza\xc8\x9bie a cutreierat satele din \xc3\xaemprejur la mai multe \xc3\xaent\xc3\xa2lniri cu caracter patriotic. \xc3\x8en anul 1936, Handrea, din \xc3\xaens\xc4\x83rcinarea Desp\xc4\x83r\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntului Astrei, a condus echipa de c\xc4\x83lu\xc8\x99eri a comunei S\xc4\x83calul de C\xc3\xa2mpie la un mare congres de etnografie, desf\xc4\x83\xc8\x99urat la Hamburg.\n_START_SECTION_\nCedarea Ardealului\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 Dictatul de la Viena din 1940 vitregirea \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntului rom\xc3\xa2nesc din Transilvania a atins \xc8\x99i localit\xc4\x83\xc8\x9bile de pe Valea Mure\xc8\x99ului, situa\xc8\x9bia fiind asem\xc4\x83n\xc4\x83toare \xc3\xaen mai toate satele de pe suprafa\xc8\x9ba Ardealului. Conform unor statistici, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 30 august 1940, \xc3\xaen nord-estul Transilvaniei existau 1966 de \xc8\x99coli primare de stat \xc8\x99i 4692 \xc3\xaenv\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83tori. Dup\xc4\x83 Dictatul din 30 august din cei 4692, 3982 au fost obliga\xc8\x9bi s\xc4\x83-\xc8\x99i p\xc4\x83r\xc4\x83seasc\xc4\x83 casele \xc8\x99i s\xc4\x83 se refugieze.  \xc3\x8entre 1940-1941, \xc3\xaen Maiore\xc8\x99ti \xc8\x99i \xc3\xaen localit\xc4\x83\xc8\x9bile din \xc3\xaemprejurimi, mii de copii rom\xc3\xa2ni au fost obliga\xc8\x9bi s\xc4\x83 \xc3\xaenve\xc8\x9be \xc3\xaen \xc8\x99coli \xc3\xaen care corpul profesoral era format din profesori unguri. Conform statisticilor, Huducul (denumirea veche a Maiore\xc8\x99tiului), avea 50 de elevi rom\xc3\xa2ni \xc8\x99i un singur profesor ungur.'