b'\n_START_ARTICLE_\nMare ducat\n_START_PARAGRAPH_\nUn mare ducat este un teritoriu al c\xc4\x83rui \xc8\x99ef de stat este un monarh sau un mare duce sau mare duces\xc4\x83. Pe parcursul secolului al XIX-lea au existat simultan 14 ducate mari \xc3\xaen Europa (dintre care c\xc3\xa2teva au fost create pentru prima oar\xc4\x83 ca exclave ale  imperiului napoleonic, dar mai t\xc3\xa2rziu au fost re-create, de obicei cu grani\xc8\x9be diferite, sub o alt\xc4\x83 dinastie. Unele dintre acestea erau inependente \xc8\x99i suverane (Marele Ducat de Baden, Marele Ducat Hessa, Ducatul Mecklenburg-Schwerin, Ducatul Mecklenburg-Strelitz, Marele Ducat de Oldenburg, Ducatul Saxa-Weimar \xc8\x99i Marele Ducat de Toscana), altele suverane, \xc3\xaens\xc4\x83 aflate sub uniune personal\xc4\x83, unde  dou\xc4\x83 sau mai multe ducate au acela\xc8\x99i monarh (Ducatul Finlandei, Marele Ducat de Luxemburg, Transilvania), unele dintre ele erau state-client ale unor ducate mai puternice (Marele Ducat de Berg), iar unele ale c\xc4\x83ror limite teritoriale erau nominale, iar pozi\xc8\x9bia pur titular\xc4\x83 (Marele Ducat de Frankfurt)._NEWLINE_\xc3\x8en sec. al XXI-lea, doar Luxemburgul r\xc4\x83m\xc3\xa2ne un mare ducat.\n_START_SECTION_\nLuxemburg\n_START_PARAGRAPH_\n\xc8\x98i-a rec\xc4\x83p\xc4\x83tat independen\xc8\x9ba fa\xc8\x9b\xc4\x83 de  Fran\xc8\x9ba napoleonian\xc4\x83 \xc8\x99i a devenit un mare ducat suveran \xc3\xaen 1815 prin decizia  Congresului de la Viena care se ocupa de consecin\xc8\x9bele politice ale  r\xc4\x83zboaielor napoleoniene. Congresul a decis ca Marele Ducat de Luxemburg s\xc4\x83 fie sub controlul noului  Regat Unit al \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos, care cuprindea \xc8\x9a\xc4\x83rile de Jos \xc8\x99i Belgia. Luxemburgul a r\xc4\x83mas \xc3\xaen uniune personal\xc4\x83 cu coroana \xc8\x9a\xc4\x83rilor de Jos p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 1890, c\xc3\xa2nd  Willem III, regele Olandei \xc8\x99i Marele Duce al Luxemburgului, a murit.'