b'\n_START_ARTICLE_\nPsihologie social\xc4\x83\n_START_SECTION_\nSociologie \xc8\x99i psihologie. Fenomenul social\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologia social\xc4\x83 opereaz\xc4\x83 cu o categorie aparte de fenomene, cele care apar \xc3\xaen cadrul interac\xc8\x9biunii social \xe2\x80\x93 psihologice, \xc3\xaentre un anumit context situa\xc8\x9bional obiectiv \xc8\x99i anumite particularit\xc4\x83\xc8\x9bi psihologice, subiective, ale celor angrena\xc8\x9bi \xc3\xaen diverse situa\xc8\x9bii._NEWLINE_Prin contextul social \xe2\x80\x93 obiectiv se \xc3\xaen\xc8\x9beleg inclusiv alte persoane, aflate \xc3\xaen ambian\xc8\x9ba noastr\xc4\x83, anticip\xc3\xa2nd contextul central al psihologiei sociale, interac\xc8\x9biunea. Pe baza acesteia, \xc3\xaentre social \xc8\x99i psihologic, apare un nou fenomen: fenomenul psihosocial.\n_START_SECTION_\nOmul \xc8\x99i comportamentele din perspectiva psihologiei sociale\n_START_PARAGRAPH_\nDin perspectiva psihologiei sociale comportamentele unui individ se pot categoriza \xc3\xaen comportamente prosociale sau antisociale\n_START_SECTION_\nPerioada preparadigmatic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nAceasta se desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 \xc3\xaentre 1880 \xc8\x99i 1935. Exponen\xc8\x9bii sunt Norman Triplett (care a publicat primul \xc3\xaen American Journal of Psychology), Maximilian Ringelmann, William McDougall, Edward Alsworth Ross, Floyd Henry Allport.\n_START_SECTION_\nConturarea paradigmei \xc8\x99tiin\xc8\x9bifice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entre 1935 \xc8\x99i 1945 se dezvolt\xc4\x83 caracterul \xc8\x99tiin\xc8\x9bific al disciplinei. Muzafer Sherif introduce \xc3\xaen mod hot\xc4\x83r\xc3\xa2t experimentul \xc8\x99i a demonstrat c\xc4\x83 se pot face studii de laborator \xc3\xaen acest domeniu. Kurt Lewin este un alt nume sonor \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83, care propune teoria c\xc3\xa2mpului social. El sus\xc8\x9bine c\xc4\x83 comportamentul individului este o func\xc8\x9bie ce descrie interac\xc8\x9biunea dintre persoan\xc4\x83 \xc8\x99i mediul \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor. Tot Lewin argumenteaz\xc4\x83 c\xc4\x83 cercet\xc4\x83rile din domeniul psihologiei sociale trebuie s\xc4\x83 aib\xc4\x83 finalitate \xc3\xaen rezolvarea unor probleme sociale majore.\n_START_SECTION_\nPerioada paradigmatic\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nSe desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83 \xc3\xaentre 1946 \xc8\x99i 1960. Fondurile masive asigur\xc4\x83 o dezvoltare important\xc4\x83 a psihologiei sociale. Gordon Allport studiaz\xc4\x83 prejudec\xc4\x83\xc8\x9bile \xc8\x99i stereotipurile sociale; Solomon Asch studiaz\xc4\x83 conformarea \xc8\x99i influen\xc8\x9ba social\xc4\x83, c\xc3\xa2t \xc8\x99i percep\xc8\x9bia persoanei; Leon Festinger se apleac\xc4\x83 asupra compara\xc8\x9biilor sociale \xc8\x99i propune teoria disonan\xc8\x9bei cognitive; Frtiz Heider avanseaz\xc4\x83 teoria atribuirilor cauzale \xc8\x99i investighez\xc4\x83 atrac\xc8\x9bia interpersonal\xc4\x83; Carl Hovland este interesat de persuasiune \xc8\x99i schimbare atitudinal\xc4\x83; John Thibaut \xc8\x99i Harold Kelley studiaz\xc4\x83 grupurile restr\xc3\xa2nse \xc8\x99i propun teoria schimburilor sociale.\n_START_SECTION_\nPerioada de criz\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8entre 1961 \xc8\x99i 1975 domeniul cap\xc4\x83t\xc4\x83 un caracter divergent, dezvolt\xc3\xa2nduse numeroase interese diferite \xc8\x99i ramuri de cercetare. Domin\xc4\x83 experimentele de laborator. Psihologi importan\xc8\x9bi \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 sunt: Harold Kelley (cogni\xc8\x9bia individului \xc3\xaen context social), Stanley Schachter (afectivitate \xc8\x99i emo\xc8\x9bii), Albert Bandura (agresivitatea), Stanley Milgram (obedien\xc8\x9ba).\n_START_SECTION_\nPerioada actual\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nDup\xc4\x83 perioada de criz\xc4\x83 emerg dou\xc4\x83 orient\xc4\x83ri teoretice majore: prima explic\xc4\x83 comportamentul social prin factori proximali (motiva\xc8\x9bie, cogni\xc8\x9bie, afecte, percep\xc8\x9bie, etc.) iar a doua recurge la factori distali (presiunea de a se conforma grupului, interac\xc8\x9biunea cu ceilal\xc8\x9bi, influen\xc8\x9ba social\xc4\x83, etc.). Din punct de vedere metodologic se concretizeaz\xc4\x83 dou\xc4\x83 orient\xc4\x83ri: una centrat\xc4\x83 pe experimente de laborator, iar a doua pe studii de teren, studii de caz etc.'