b'\n_START_ARTICLE_\nOctavian Smigelschi\n_START_SECTION_\nCopil\xc4\x83rie\n_START_PARAGRAPH_\nOctavian Smigelschi s-a n\xc4\x83scut pe 21 martie 1866 \xc3\xaen comuna Ludo\xc8\x99ul Mare, fiind fiul lui Mihail Smigelschi, descendent al unei familii nobile poloneze \xc8\x99i al Anei Sebastian, de origine arom\xc3\xa2n\xc4\x83. Din aceast\xc4\x83 rela\xc8\x9bie s-au n\xc4\x83scut \xc3\xaenc\xc4\x83 trei b\xc4\x83ie\xc8\x9bi: Victor (1858), Vasile (1864), Octavian (1867) \xc8\x99i Cornel._NEWLINE_Mihail Smigelschi, tat\xc4\x83l s\xc4\x83u, s-a refugiat \xc3\xaen Principatul Transilvaniei \xc3\xaen 1850 din cauza evenimentelor revolu\xc8\x9bionare din 1848-1849. A activat mai \xc3\xaent\xc3\xa2i ca notar comunal \xc3\xaen mai multe sate din jurul Sibiului, printre care Bungardul \xc8\x99i Racovi\xc8\x9ba, stabilindu-se mai apoi \xc3\xaen Ludo\xc8\x99._NEWLINE_Fra\xc8\x9bii s\xc4\x83i mai mari, Victor Smigelschi, n\xc4\x83scut \xc3\xaen 1858, respectiv Vasile Smigelschi, n\xc4\x83scut \xc3\xaen 1864, au fost preo\xc8\x9bi greco-catolici. Victor Smigelschi a devenit ulterior profesor \xc8\x99i canonic la Blaj._NEWLINE_Ziarele maghiare ale timpului, \xe2\x80\x9ePesti Hirlap\xe2\x80\x9d \xc8\x99i \xe2\x80\x9eBudapesti Hirlap\xe2\x80\x9d, \xc3\xael considerau \xc3\xaen anul 1903 pe artist ca fiind maghiar. Alte surse au accentuat originea sa polonez\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nStudii\n_START_PARAGRAPH_\nOctavian Smigelschi a luat lec\xc8\x9bii particulare acas\xc4\x83 \xc3\xaen loc s\xc4\x83 frecventeze \xc8\x99coala primar\xc4\x83, dup\xc4\x83 care a urmat cursurile liceale la \xc8\x98coala Maghiar\xc4\x83 de Stat din Sibiu, pe care a absolvit-o \xc3\xaen 1884 cu \xe2\x80\x9efoarte bine\xe2\x80\x9d, chiar dac\xc4\x83 unele surse men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 c\xc4\x83 \xe2\x80\x9e...era absorbit de pasiunile sale: lectura, muzica \xc8\x99i desenul.\xe2\x80\x9d \xc3\x8en anul 1890, la v\xc3\xa2rsta de 24 de ani, a scris o autobiografie adresat\xc4\x83 societ\xc4\x83\xc8\x9bii bucure\xc8\x99tene Transilvania, cu scopul ob\xc8\x9binerii unei burse de studii. \xc3\x8en aceasta, Smigelschi invoc\xc4\x83 argumentul c\xc4\x83 \xe2\x80\x9e... am venit la convingerea, c\xc4\x83 a\xc8\x99 potea \xc3\xaencerca lupta pentru \xc3\xaentruparea idealurilor mele; sim\xc8\x9besc a po\xc8\x99ede acele condi\xc8\x9biuni, care sunt de lips\xc4\x83 pentru o \xc3\xaenaintare \xc3\xaen art\xc4\x83\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Paralel cu liceul a urmat cursurile maestrului Carl D\xc3\xb6rschlag, pictor din Hohenluckow, Germania, care remarca \xc3\xaen \xc3\xaensemn\xc4\x83rile sale c\xc4\x83 \xe2\x80\x9e...\xc3\xaen anii optzeci pare a fi b\xc3\xa2ntuit aci (Sibiu) bacilul picturii.\xe2\x80\x9d A ob\xc8\x9binut o burs\xc4\x83 de stat la \xc8\x99coala de profesori de desen din Budapesta, ale c\xc4\x83rei cursuri le-a urmat \xc3\xaentre anii 1884-1889. Acolo, sub \xc3\xaendrumarea maestrului Bertalan Sz\xc3\xa9kely \xc8\x99i a prieteniei cu Robert Wellmann, Fritz Schullerus \xc8\x99i Arthur Coulin, \xc8\x99i-a des\xc4\x83v\xc3\xa2r\xc8\x99it studiile \xc8\x99i a devenit profesor de desen. \xc3\x8en anul 1887 este publicat \xc3\xaen revista \xe2\x80\x9eFamilia\xe2\x80\x9d un articol despre Octavian Smigelschi \xc3\xaen care se men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 c\xc4\x83 a primit la \xc8\x99coala din Budapesta:_NEWLINE_\xe2\x80\x9e...dou\xc4\x83 din cele cinci premii anun\xc8\x9bate, \xc8\x99i anume unul pentru un portret \xc3\xaen uleiu, reprezent\xc3\xa2nd pe un rom\xc3\xa2n, \xc8\x99i altul pentru o compozi\xc8\x9bie a sa, ce reprezint\xc4\x83 un perete spaniol \xc3\xaen stil japonez\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Revista \xe2\x80\x9eFamilia\xe2\x80\x9d, anul XXIIL-1887, nr. 49 din 6/18 Dec., pag. 586._NEWLINE_A studiat la Sibiu \xc8\x99i la Budapesta, complet\xc3\xa2ndu-\xc8\x99i studiile prin numeroase c\xc4\x83l\xc4\x83torii peste hotare. \xc3\x8entre 1890\xe2\x80\x931891 a activat ca profesor de desen la Schemnitz (azi Bansk\xc3\xa1 \xc5\xa0tiavnica). Atras \xc3\xaendeosebi de pictura mural\xc4\x83, \xc3\xaen anul 1904 a \xc3\xaentreprins o c\xc4\x83l\xc4\x83torie de studii la monumentele de art\xc4\x83 veche din \xc8\x9aara Rom\xc3\xa2neasc\xc4\x83, Moldova \xc8\x99i Bucovina, de la care s-a inspirat \xc3\xaen executarea picturilor din numeroase biserici transilv\xc4\x83nene (Catedrala mitropolitan\xc4\x83 din Sibiu). Ca pictor de \xc8\x99evalet a lucrat portrete \xc8\x99i chipuri de \xc8\x9b\xc4\x83rani, surprinse \xc3\xaen mediul lor obi\xc8\x99nuit.\n_START_SECTION_\nDeces\n_START_PARAGRAPH_\nOctavian Smigelschi se pensioneaz\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1911, p\xc4\x83r\xc4\x83sind catedra de desen al liceului \xc8\x99i moare pe 10 noiembrie 1912 din cauza unui atac de cord. O expozi\xc8\x9bie retrospectiv\xc4\x83 este deschis\xc4\x83 \xc3\xaen octombrie 1913 la: _NEWLINE_\xe2\x80\x9e... palatul de Belle-Arte din Budapesta - al\xc4\x83turi de expozi\xc8\x9bia postum\xc4\x83 a prietenului s\xc4\x83u A.Coulin - \xc8\x99i \xc3\xaen care au figurat aproape toate lucr\xc4\x83rile lui, tablouri, desene \xc8\x99i studii, a avut numai un succes relativ, redus la elogiile criticii .\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Virgil V\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x99ianu_NEWLINE_\xc3\x8en prezent Muzeul Brukenthal expune, datorit\xc4\x83 \xe2\x80\x9eAstrei\xe2\x80\x9d, majoritatea tablourilor \xc8\x99i cartoanelor lui O. Smigelschi.\n_START_SECTION_\nIdealuri artistice\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc8\x99a cum se prezenta spa\xc8\x9biul artistic transilv\xc4\x83nean din secolul al XIX-lea, acesta era o \xc3\xaembinare dintre dou\xc4\x83 curente reprezentative \xc3\xaen pictura bisericeasc\xc4\x83. Primul curent, practicat de c\xc4\x83tre iconarii \xc8\x99i zugravii de la sate, reprezenta\xc8\x9bi de c\xc4\x83tre preo\xc8\x9bi \xc8\x99i \xc8\x9b\xc4\x83rani, era ilustrat de pictura bizantino - rom\xc3\xa2n\xc4\x83. Cel de al doilea, avea o influen\xc8\x9b\xc4\x83 apusean\xc4\x83 \xc8\x99i el devenise un calapod pentru crea\xc8\x9bia pictorilor de tip academic, tipar ce era caracterizat prin numeroase dogme \xc8\x99i norme. Cel din urm\xc4\x83 a fost curentul care a c\xc3\xa2\xc8\x99tigat competi\xc8\x9bia \xc8\x99i \xc8\x99i-a asumat rolul conduc\xc4\x83tor. Astfel, academismul pictorilor rom\xc3\xa2ni, a dus la ruperea tradi\xc8\x9biei bizantine de pictura tradi\xc8\x9bionalist\xc4\x83, bisericeasc\xc4\x83. Pe acest val al reform\xc4\x83rii vine Octavian Smigelschi cu o viziune nou\xc4\x83, care-\xc8\x99i va releva caracterul novator prin faptul c\xc4\x83 artistul a \xc3\xaen\xc8\x9beles importan\xc8\x9ba stilului bizantin \xc3\xaen percep\xc8\x9bia poporului rom\xc3\xa2n._NEWLINE_Octavian Smigelschi este preocupat ca orice pictor \xc3\xaen identificarea de tematici diverse printre care se afl\xc4\x83, bine\xc3\xaen\xc8\x9beles \xc8\x99i peisajul. Cum peisajul prezint\xc4\x83 cu preponderen\xc8\x9b\xc4\x83 natura, Smigelschi declar\xc4\x83 c\xc4\x83:_NEWLINE_\xe2\x80\x9eNu \xc8\x99tiu dac\xc4\x83 este natura frumoas\xc4\x83 ori ur\xc3\xa2t\xc4\x83, bun\xc4\x83 ori rea din punct de vedere filosofic, \xc3\xaens\xc4\x83 la tot casul produce lucruri minunate, care \xc3\xae\xc8\x9bi atrag aten\xc8\x9biunea; viet\xc4\x83\xc8\x9bi ac\xc4\x83ror via\xc8\x9b\xc4\x83 a o studia este de sigur o ocupa\xc8\x9biune foarte interesant\xc4\x83. Iar\xc4\x83 pictura o primesc ca un felu de istorie natural\xc4\x83, care n-are alt scop dec\xc3\xa2t a studia felul cum se exprim\xc4\x83 natura \xc8\x99i a reproduce din via\xc8\x9ba naturei ceia ce-i este cu putin\xc8\x9b\xc4\x83 cu mijloacele de care dispune. \xc8\x98i c\xc3\xa2te lucruri sunt pre lume, cari prin alt\xc4\x83 art\xc4\x83 nu se pot reproduce a\xc8\x99a de perfect, ca cu ajutorul picturii?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Smigelschi, Octavian [Autobiografie], \xc3\x8en: Calendarul pentru popor. ASTRA, 1934, p. 164-165 _NEWLINE_Un rol deosebit ca surs\xc4\x83 de inspira\xc8\x9bie a fost cultura popular\xc4\x83, care la \xc3\xaenceputul secolului al XX-lea era cel mai bine exprimat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre consilierul consistorial Miron Cristea, care solicita ca pictura bisericeasc\xc4\x83 s\xc4\x83 ia serios \xc3\xaen considerare tradi\xc8\x9bia \xc8\x99i continuarea estetic\xc4\x83. Astfel Smigelschi \xc3\xae\xc8\x99i concentreaz\xc4\x83 aten\xc8\x9bia spre tezurul artei populare din Transilvania \xc8\x99i vechiul Regat. \xc3\x8en acest sens sunt importante percep\xc8\x9biile artistice ale artistului care constat\xc4\x83 c\xc4\x83:_NEWLINE_\xe2\x80\x9e... spiritul rom\xc3\xa2nesc se exprim\xc4\x83 prin tot ce provine de la d\xc3\xa2nsul, prin limb\xc4\x83, literatur\xc4\x83, moravuri; \xc3\xaens\xc4\x83 multe calit\xc4\x83\xc8\x9bi ale lui se exprim\xc4\x83 foarte caracteristic prin exteriorul seu. Rom\xc3\xa2nul este gra\xc8\x9bios \xc8\x99i u\xc8\x99or \xc3\xaen mi\xc8\x99c\xc4\x83rile sale, f\xc4\x83r\xc4\x83 de a fi numai o fras\xc4\x83; armonie \xc3\xaen forme \xc8\x99i \xc3\xaen culorile portului seu; iar\xc4\x83 c\xc3\xa2nd este ur\xc3\xa2t \xc8\x99i grotesc, niciodat\xc4\x83 nu este greoiu.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x94Smigelschi, Octavian [Autobiografie], \xc3\x8en: Calendarul pentru popor. ASTRA, 1934, p.165'