b'\n_START_ARTICLE_\nRec\xc8\x9biune\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8en gramatica tradi\xc8\x9bional\xc4\x83, rec\xc8\x9biunea este, \xc3\xaen unele limbi, un proces prin care, \xc3\xaentr-un raport sintactic de subordonare, un cuv\xc3\xa2nt (numit regent) impune altui cuv\xc3\xa2nt, subordonat, un anumit mijloc de realizare a raportului. Acest mijloc depinde de limba dat\xc4\x83 \xc8\x99i de sensul regentului, put\xc3\xa2nd fi sau numai analitic (\xc3\xaen unele limbi o prepozi\xc8\x9bie, \xc3\xaen altele o postpozi\xc8\x9bie), sau numai sintetic (o anumit\xc4\x83 desinen\xc8\x9b\xc4\x83 cazual\xc4\x83), sau concomitent analitic \xc8\x99i sintactic. Regentul este \xc3\xaen general un cuv\xc3\xa2nt cu sens lexical (verb, substantiv, adjectiv sau adverb), iar subordonatul un substantiv sau un pronume. Se consider\xc4\x83 c\xc4\x83 prepozi\xc8\x9bia \xc8\x99i postpozi\xc8\x9bia (\xc3\xaentr-un cuv\xc3\xa2nt adpozi\xc8\x9bia) exercit\xc4\x83 de asemenea rec\xc8\x9biunea, de\xc8\x99i sunt cuvinte gramaticale, deci nu subordonatoare ele \xc3\xaensele, pentru c\xc4\x83 \xc3\xaen limbile cu declinare pot impune o anumit\xc4\x83 form\xc4\x83 cazual\xc4\x83 cuv\xc3\xa2ntului cu care formeaz\xc4\x83 o parte de propozi\xc8\x9bie subordonat\xc4\x83._NEWLINE_Uneori se folose\xc8\x99te termenul \xe2\x80\x9eregim\xe2\x80\x9d \xc3\xaen loc de \xe2\x80\x9erec\xc8\x9biune\xe2\x80\x9d. Astfel, se vorbe\xc8\x99te despre rec\xc8\x9biune cazual\xc4\x83 \xc8\x99i rec\xc8\x9biune prepozi\xc8\x9bional\xc4\x83 sau regim cazual \xc8\x99i regim prepozi\xc8\x9bional, dar termenul \xe2\x80\x9eregim\xe2\x80\x9d mai are \xc8\x99i alt sens, denumind subordonatul._NEWLINE_\xc3\x8en interpretarea de mai sus, rec\xc8\x9biunea prive\xc8\x99te mijlocul de realizare a raportului sintactic, iar subordonatul este complementul direct, complementul indirect ale verbului, sau atributul substantival ori pronominal al adjectivului sau al adverbului, analog complementului indirect, precum \xc8\x99i cuv\xc3\xa2ntul a c\xc4\x83rui form\xc4\x83 este determinat\xc4\x83 de adpozi\xc8\x9bie. \xc3\x8entr-o interpretare mai larg\xc4\x83, rec\xc8\x9biunea prive\xc8\x99te orice parte de propozi\xc8\x9bie, fie prin faptul c\xc4\x83 forma sa este impus\xc4\x83 de alt\xc4\x83 parte de propozi\xc8\x9bie, fie prin acela c\xc4\x83 prezen\xc8\x9ba sa este obligatorie \xc3\xaen asociere cu alt\xc4\x83 parte de propozi\xc8\x9bie, fie prin acela c\xc4\x83 schimb\xc4\x83 \xc3\xaen mod semnificativ sensul altei p\xc4\x83r\xc8\x9bi de propozi\xc8\x9bie._NEWLINE_\xc3\x8en ideea obligativit\xc4\x83\xc8\x9bii unei p\xc4\x83r\xc8\x9bi de propozi\xc8\x9bie, rec\xc8\x9biunea prive\xc8\x99te \xc8\x99i predicatul \xc3\xaen raport cu subiectul. Aceasta concord\xc4\x83 cu ideea de valen\xc8\x9b\xc4\x83 a verbului. Din acest punct de vedere, numai verbele avalente pot func\xc8\x9biona f\xc4\x83r\xc4\x83 subiect (ex. Plou\xc4\x83), celelalte fiind cel pu\xc8\x9bin monovalente, adic\xc4\x83 av\xc3\xa2nd \xc3\xaen mod obligatoriu subiect. Verbele bivalente pot subordona un complement direct sau unul indirect, iar cele trivalente \xe2\x80\x93 unul direct \xc8\x99i unul indirect, cel pu\xc8\x9bin unul dintre acestea fiind obligatoriu pentru unele verbe.\n_START_SECTION_\nRec\xc8\x9biunea adpozi\xc8\x9biei\n_START_PARAGRAPH_\nChestiunea rec\xc8\x9biunii acestor cuvinte se pune numai \xc3\xaen cazul limbilor cu declinare. Adpozi\xc8\x9biile cer ca subordonatul s\xc4\x83 fie la un anumit caz sau, uneori, sunt posibile mai multe cazuri, inclusiv dac\xc4\x83 cazul \xc3\xaen chestiune este exprimat prin desinen\xc8\x9ba \xe2\x88\x85 (zero), \xc8\x99i aceast\xc4\x83 rec\xc8\x9biune prive\xc8\x99te toate tipurile de complemente exprimate prin substantiv sau pronume._NEWLINE_Adpozi\xc8\x9biile prezint\xc4\x83 diferen\xc8\x9be semantice mari. Unele au sens abstract, care nu permite reprezentarea lor senzorial\xc4\x83, de exemplu prepozi\xc8\x9biile contra, de, pentru. Altele, cu un grad de abstractizare mai redus, permit o reprezentare senzorial\xc4\x83 limitat\xc4\x83, mai ales cele cu sens spa\xc8\x9bial, ca prepozi\xc8\x9biile \xc3\xaentre, spre, sub etc. Folosirea adpozi\xc8\x9biilor s-a extins \xc8\x99i la exprimarea altor raporturi (de cauz\xc4\x83, de scop etc.), astfel c\xc4\x83, mai ales prepozi\xc8\x9biile primare pot avea sensuri mai concrete sau mai abstracte \xc3\xaen func\xc8\x9bie de cuvintele cu sens no\xc8\x9bional pe care le leag\xc4\x83 \xc3\xaentre ele. Adpozi\xc8\x9biile numite secundare, provenite prin conversiune din alte p\xc4\x83r\xc8\x9bi de vorbire, \xc8\x99i locu\xc8\x9biunile adpozi\xc8\x9bionale au sensuri mai precise, concrete sau abstracte._NEWLINE_Cazurile cerute de adpozi\xc8\x9biile primare \xc8\x99i cu sens abstract nu sunt \xc3\xaen general motivate, dar sunt adpozi\xc8\x9bii secundare \xc8\x99i locu\xc8\x9biuni care cer acela\xc8\x99i caz ca atunci c\xc3\xa2nd erau sau sunt cuvinte cu sens lexical. De exemplu, prepozi\xc8\x9bia din grupul \xc3\xaemprejurul p\xc4\x83durii p\xc4\x83streaz\xc4\x83 sensul substantivului jur care \xc3\xaei st\xc4\x83 la baz\xc4\x83 \xc8\x99i raportul ini\xc8\x9bial de posesie pe care \xc3\xael are cu substantivul p\xc4\x83dure, de aceea cere cazul genitiv. De asemenea, \xc3\xaen locu\xc8\x9biunea din grupul \xc3\xaen fa\xc8\x9ba casei, substantivul fa\xc8\x9ba nu se analizeaz\xc4\x83 ca atare, dar cere cazul genitiv pentru nucleul complementului, pentru c\xc4\x83 acesta ar fi posesorul lui fa\xc8\x9ba dac\xc4\x83 acest cuv\xc3\xa2nt ar exprima obiectul posedat.'