b'\n_START_ARTICLE_\nMuscelele Arge\xc8\x99ului\n_START_SECTION_\nLimitele Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului\n_START_PARAGRAPH_\nSitua\xc8\x9bi \xc3\xaentre mun\xc8\x9bi la nord  \xc8\x99i dealuri piemontane joase la sud, Subcarpa\xc8\x9bii Arge\xc8\x99ului reprezint\xc4\x83 interfa\xc8\x9ba acestor dou\xc4\x83 unit\xc4\x83\xc8\x9bi de relief cu tr\xc4\x83s\xc4\x83turi asem\xc4\x83n\xc4\x83toare celor dou\xc4\x83 forma\xc8\x9biuni \xc3\xaen special \xc3\xaen zonele de contact. Contrastul cu regiunile \xc3\xaenvecinate este dat totu\xc8\x99i de particularit\xc4\x83\xc8\x9bile morfo-pedo-litologice \xc3\xaent\xc3\xa2lnite numai \xc3\xaen Subcarpa\xc8\x9bi._NEWLINE_\xc3\x8en nord, limita cu zona cristalin\xc4\x83 a masivelor Ghi\xc8\x9bu \xc8\x99i Albina se afl\xc4\x83 la baza acestora, mai precis pe glacisul care acoper\xc4\x83 nordul Depresiunii Arefului. \xc3\x8en continuare spre est, dup\xc4\x83 ce trece peste V\xc3\xa2lsan, limita subcarpatic\xc4\x83 este discutabil\xc4\x83 deoarece unii autori o plaseaz\xc4\x83 la sud de depresiunea Bahna Rusului, pe R\xc3\xa2ul Doamnei, \xc8\x99i la sud de Muscelele Pl\xc4\x83tic\xc4\x83i, excluz\xc3\xa2nd aceste zone din domeniul subcarpatic. Peisajul unitar subcarpatic, geneza \xc8\x99i alc\xc4\x83tuirea geologic\xc4\x83 a depresiunii \xc8\x99i muscelelor sunt elemente care argumentez\xc4\x83 apartenen\xc8\x9ba celor dou\xc4\x83 unit\xc4\x83\xc8\x9bi la Subcarpa\xc8\x9bii Arge\xc8\x99ului \xc8\x99i de aceea limita din aceast\xc4\x83 por\xc8\x9biune va avea o inflexiune spre nord \xc3\xaencep\xc3\xa2nd din valea V\xc3\xa2lsanului pe sub poalele mun\xc8\x9bilor Strunga, Cl\xc4\x83bucet \xc8\x99i Pl\xc4\x83i\xc8\x99or, prin curm\xc4\x83tura Bahnei pe sub muntele \xc8\x98e\xc8\x9bu \xc8\x99i N\xc4\x83p\xc3\xa2rteanu iar de aici limita coboar\xc4\x83 u\xc8\x99or spre sud, pe R\xc3\xa2u\xc8\x99or, ca apoi s\xc4\x83 urce din nou, pe nivelul cel mai \xc3\xaenalt al limitei nordice, \xc8\x99aua Duvalmului (1200m), unde zona montan\xc4\x83 se continu\xc4\x83 \xc3\xaen zona subcarpatic\xc4\x83. Alc\xc4\x83tuirea geologic\xc4\x83 din conglomerate burdigalian-helve\xc8\x9biene, cutate, ale Muscelelor R\xc3\xa2u\xc8\x99orului, reprezint\xc4\x83 factorul determinant \xc3\xaen separarea acestora de masivul cristalin al Iezerului, reprezentat de prelungirea sa sud-vestic\xc4\x83- Muntele Jup\xc3\xa2neasa. Din Muchea Duvalmului limita coboar\xc4\x83 la nordul depresiunii C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti, pe R\xc3\xa2ul Bratia, continu\xc3\xa2ndu-se spre est pe la poalele Iezerului, limita subcarpatic\xc4\x83 de aici reprezent\xc3\xa2nd \xc8\x99i limita nordic\xc4\x83 a Depresiunii C\xc3\xa2mpulung, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Lere\xc8\x99ti. Debu\xc8\x99area R\xc3\xa2ului T\xc3\xa2rgului \xc3\xaen Depresiunea C\xc3\xa2mpulung se face printr-un culoar de vale, l\xc4\x83rgit, pe care ai tendin\xc8\x9ba s\xc4\x83-l asimilezi Subcarpa\xc8\x9bilor, dar acest golf a rezultat din eroziunea lateral\xc4\x83 sau de ad\xc3\xa2ncime exercitate de r\xc3\xa2ul men\xc8\x9bionat precum \xc8\x99i de  depunerea materialelor transportate din zona montan\xc4\x83 limitrof\xc4\x83. Deci, de la Albe\xc8\x99ti de sub dealurile Piscul Lat \xc8\x99i Poiana Fetelor limita urm\xc4\x83re\xc8\x99te ca \xc8\x99i \xc3\xaen partea sa vestic\xc4\x83 glacisul de la poalele cristalinului trec\xc3\xaend peste r\xc3\xa2ul Bughea, pe la nordul satului cu acela\xc8\x99i nume, ocolind  dealul M\xc4\x83gura iar \xc3\xaen dreptul Voine\xc8\x99tilor trece peste R\xc3\xa2ul T\xc3\xa2rgului \xc8\x99i tot pe sub deal p\xc3\xa2n\xc4\x83 la N\xc4\x83m\xc4\x83e\xc8\x99ti sub Coasta Schitului. Din valea Arge\xc8\x99elului se continu\xc4\x83 spre est ultima por\xc8\x9biune a limitei nordice, trasat\xc4\x83 \xc3\xaen general pe criteriul geologic, ce urm\xc4\x83re\xc8\x99te glacisul Mateia\xc8\x99ului p\xc3\xa2n\xc4\x83 la izvoarele v\xc4\x83ii Stoene\xc8\x99ti de unde se abate spre sud-est pe sub klippa calcaroas\xc4\x83 Piatra._NEWLINE_Dac\xc4\x83 limita estic\xc4\x83  va urm\xc4\x83ri linia de culme a Dealului V\xc3\xa2lnei-Groapa Oii, vom avea doar o separare a dou\xc4\x83 bazine hidrografice iar dac\xc4\x83 aceasta va fi trasat\xc4\x83 pe valea Arge\xc8\x99elului vom exclude Culmea V\xc3\xa2lnei-Groapa Oii din Subcarpa\xc8\x9bii Arge\xc8\x99ului. De aceea Valea D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9bei de la confluen\xc8\x9ba  acesteia cu valea Stoene\xc8\x99ti \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Once\xc8\x99ti este cea mai justificat\xc4\x83 limit\xc4\x83 deoarece include \xc8\x99i versantul estic al culmii Cire\xc8\x99u-V\xc3\xa2ln\xc4\x83u-Groapa Oii, culme cu peisaj tipic subcarpatic \xc8\x99i zona din nordul Dealului Perilor (cuest\xc4\x83 format\xc4\x83 din depozite levantine prin care \xc3\xaencepe Platforma Piemontan\xc4\x83 C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti)._NEWLINE_Limita sudic\xc4\x83 separ\xc4\x83 dou\xc4\x83 unit\xc4\x83\xc8\x9bi deluroase asem\xc4\x83n\xc4\x83toare \xc3\xaen zona de contact dar cu evolu\xc8\x9bie \xc8\x99i peisaj diferite. Deci, aceast\xc4\x83 limit\xc4\x83 nu este destul de tran\xc8\x99ant\xc4\x83 pentru a putea fi observat\xc4\x83 u\xc8\x99or \xc3\xaen teren dar elementele care fac deosebirea sunt de natur\xc4\x83:   _NEWLINE_- geologic\xc4\x83, deoarece limita urm\xc4\x83re\xc8\x99te contactul litologic dintre Pietri\xc8\x99urile de C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti de v\xc3\xa2rst\xc4\x83 Cuaternar inferior (Levantin) \xc8\x99i forma\xc8\x9biunile subcarpatice daciene \xc8\x99i paleogene (eocen) constituite din gresii \xc8\x99istoase, microconglomerate, marne, argile cu c\xc4\x83rbuni etc.;_NEWLINE_- pedologic\xc4\x83, pentru c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 limit\xc4\x83 corespunde cu limita sudic\xc4\x83 a faeoziomurilor clinohidromorfe \xc8\x99i cea nordic\xc4\x83 a luvosolurilor albice stagnice caracteristice platourilor piemontane;_NEWLINE_- geomorfologic\xc4\x83 prin frontul de cuest\xc4\x83 care marcheaz\xc4\x83 aceast\xc4\x83 limit\xc4\x83 dintre Subcarpa\xc8\x9bii Arge\xc8\x99ului \xc8\x99i  piemonturile C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti \xc8\x99i Gruiurile Arge\xc8\x99ului._NEWLINE_Sinuozitatea acestei limite se datoreaz\xc4\x83 prelungirii ei spre sud pe toate culoarele de vale \xc8\x99i retragerii spre nord pe sub frun\xc8\x9bile de cueste. De la nord de localitatea Once\xc8\x99ti, din Valea D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9bei, spre vest, limita merge pe sub fruntea de cuest\xc4\x83 a Dealului Perilor, coboar\xc4\x83 \xc3\xaen valea Arge\xc8\x99elului, la sud de Lucieni, de unde urc\xc4\x83 din nou sub o alt\xc4\x83 cuest\xc4\x83 prelung\xc4\x83, pe sub R\xc3\xa2pa Ro\xc8\x99ie, p\xc3\xa2n\xc4\x83 la confluen\xc8\x9ba R\xc3\xa2ului T\xc3\xa2rgului cu Bughea de la L\xc4\x83z\xc4\x83re\xc8\x99ti. \xc3\x8entre R\xc3\xa2ul T\xc3\xa2rgului \xc8\x99i Bratia limita ocole\xc8\x99te  dealul Prislop pe la nord de acesta iar \xc3\xaentre Bratia \xc8\x99i R\xc3\xa2ul Doamnei de asemenea se abate spre nord pe sub Dealul P\xc4\x83curarului. Spre vest situa\xc8\x9bia se repet\xc4\x83 \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 limita urmeaz\xc4\x83 baza frun\xc8\x9bii de cuest\xc4\x83 a Dealului Goila dintre R\xc3\xa2ul Doamnei \xc8\x99i V\xc3\xa2lsan \xc8\x99i de aici pe sub fruntea prelung\xc4\x83 de sub Dealul Boerului \xc8\x99i R\xc3\xa2pa cu Brazi ajunge \xc3\xaen Valea Arge\xc8\x99ului._NEWLINE_Dac\xc4\x83 \xc3\xaen partea de est limita a urm\xc4\x83rit un culoar de vale pentru a cuprinde \xc8\x99i versantul estic al culmii V\xc3\xa2lnei-Groapa Oii, \xc3\xaen partea vestic\xc4\x83 vom trasa limita pe cump\xc4\x83na de ape dintre bazinele Arge\xc8\x99 \xc8\x99i Topolog pentru a nu \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bi \xc3\xaen dou\xc4\x83 Depresiunea Arefului de asemenea emblematic\xc4\x83 pentru Subcarpa\xc8\x9bii Arge\xc8\x99ului. Deci din Valea Arge\xc8\x99ului spre vest limita urc\xc4\x83 pe sub cuesta cea mai sudic\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen cump\xc4\x83na de ape._NEWLINE_Limita vestic\xc4\x83 um\xc4\x83re\xc8\x99te linia celor mai \xc3\xaenalte puncte ale unei culmi puternic fragmentat\xc4\x83 de eroziunea toren\xc8\x9bial\xc4\x83, trec\xc3\xa2nd prin satul Blaju, dealul Lupoaiei (658 m), dealul Ho\xc8\x9bilor \xc8\x99i dealul Tama\xc8\x99 (1104 m) care d\xc4\x83 \xc8\x99i numele acestei culmi. La nord de Culmea Tama\xc8\x99ului se face trecerea \xc3\xaentre Depresiune Arefului \xc8\x99i Depresiunea S\xc4\x83l\xc4\x83trucului  printr-o culme mai joas\xc4\x83 \xc8\x99i cu numeroase \xc8\x99ei create prin \xc3\xaempingerea izvoarelor c\xc3\xa2t mai aproape de cump\xc4\x83n\xc4\x83. La nord-vest de Dealul Priporul (934 m) limita nordic\xc4\x83 \xc8\x99i cea vestic\xc4\x83 a Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului se intersecteaz\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nParticularit\xc4\x83\xc8\x9bi geologice\n_START_PARAGRAPH_\nStructura geologic\xc4\x83 a Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului pare complicat\xc4\x83 la prima vedere dar printr-o observare atent\xc4\x83 a h\xc4\x83r\xc8\x9bilor geologice \xc8\x99i printr-o documenatre bibliografic\xc4\x83 sus\xc8\x9binut\xc4\x83 precum \xc8\x99i prin anumite observa\xc8\x9bii \xc3\xaen teren se pot descifra cauzele care au dus at\xc3\xa2t  la  alc\xc4\x83tuirea petrografic\xc4\x83 sau la dispunerea general\xc4\x83 a reliefului c\xc3\xa2t \xc8\x99i la formarea principalelor materiale parentale ale solurilor. Astfel sunt u\xc8\x99or de observat varia\xc8\x9biunile transgresiunilor \xc8\x99i regresiunilor marine prin care au fost sedimentate pe r\xc3\xa2nd depozitele caracteristice fiec\xc4\x83rei perioade. _NEWLINE_Dezvoltate la sud de creasta cristalin\xc4\x83 Cozia-Frun\xc8\x9bi-Ghi\xc8\x9bu, dealurile subcarpatice arge\xc8\x99ene s-au format \xc3\xaen Depresiunea premontan\xc4\x83 Getic\xc4\x83, ap\xc4\x83rut\xc4\x83 \xc3\xaen timpul mi\xc8\x99c\xc4\x83rilor laramice, ca urmare a ridic\xc4\x83rii sistemului montan de la nord. Depresiunea Getic\xc4\x83 a func\xc8\x9bionat ca avanfos\xc4\x83 \xc8\x99i se \xc3\xaentinde \xc3\xaentre orogenul carpatic \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen sud la Platforma Valah\xc4\x83 (partea nordic\xc4\x83 a Platformei Moesice), de care o separ\xc4\x83 falia pericarpatic\xc4\x83._NEWLINE_De\xc8\x99i ocup\xc4\x83 suprafe\xc8\x9be foarte mici \xc8\x99i acestea la contactul cu zona cristalin\xc4\x83, cele mai vechi forma\xc8\x9biuni geologice ale Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului par a fi conglomeratele cretacice (Conglomerate de Bucegi) care apar la N\xc4\x83m\xc4\x83e\xc8\x99ti pe dreapta Arge\xc8\x99elului \xc8\x99i pe dreapta V\xc4\x83ii D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9bei la Stoene\xc8\x99ti (Col\xc8\x9bii Doamnei), ele fiind alc\xc4\x83tuite din pietri\xc8\x99uri rotunjite de cuar\xc8\x9b, granit, \xc8\x99isturi cristaline, calcar \xc8\x99i marne, cimentate de un material nisipos-calcaros pu\xc8\x9bin cloritos. Tot Cretacicului Superior \xc3\xaei apar\xc8\x9bin \xc8\x99i depozitele senoniene constituite din gresii marnoase care formeaz\xc4\x83 zona central\xc4\x83 \xc3\xaenalt\xc4\x83 a Culmii V\xc3\xa2lnei-Groapa Oii \xc8\x99i mai apare insular \xc3\xaentre localit\xc4\x83\xc8\x9bile Albe\xc8\x99ti \xc8\x99i C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti._NEWLINE_Din Paleogen \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 la sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul Pliocenului, Depresiunea Getic\xc4\x83 a func\xc8\x9bionat ca bazin de sedimentare \xc3\xaen care au fost acumulate depozite de molas\xc4\x83 dar \xc8\x99i evaporite, calcare sau c\xc4\x83rbuni. Eocenul reprezint\xc4\x83 perioada \xc3\xaen care transgresiunea accentuat\xc4\x83  a dus la acoperirea marginilor de cristalin cu conglomerate, depuse \xc3\xaen regim fluvio-toren\xc8\x9bial de tip piemontan. Acesta este dispus de la vest la est din Valea Arge\xc8\x99ului \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Valea V\xc3\xa2lsanului trec\xc3\xa2nd u\xc8\x99or \xc8\x99i pe partea st\xc3\xa2ng\xc4\x83 a acesteia iar la sud limita Eocenului trece de la C\xc4\x83p\xc4\x83\xc8\x9b\xc3\xa2neni-P\xc4\x83m\xc3\xa2nteni la Poenari de unde urc\xc4\x83 spre nord \xc8\x99i de aici se continu\xc4\x83 spre sud-est p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Br\xc4\x83det. Depozitele eocene au  grosimi mari \xc8\x99i sunt alc\xc4\x83tuite dintr-un orizont conglomeratic \xc3\xaen baz\xc4\x83 cu roci cristaline, calcare \xc8\x99i gresii, materiale ce provin din zona cristalino-mezozoic\xc4\x83 \xc3\xaen curs de ridicare \xc8\x99i un orizont superior, marnos, care are la partea superioar\xc4\x83 un pachet de depozite grezoase, g\xc4\x83lbui, intercalate de marne, cu dezvoltare local\xc4\x83 denumit \xe2\x80\x9eGresia de Corbi\xe2\x80\x9d. Acest complex este atribuit Oligocenului, c\xc3\xa2nd, apele lagunei Getice s-au retras u\xc8\x99or spre sud \xc8\x99i \xc3\xaen ele au fost remaniate \xc8\x99i sedimentate depozitele eocene. Astfel,  \xc3\xaen aceast\xc4\x83 regiune vom g\xc4\x83si Oligocenul la sud de f\xc3\xa2\xc8\x99ia eocen\xc4\x83, de-a lungul R\xc3\xa2ului Doamnei, din depresiunea Bahna Rusului p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Corb\xc8\x99ori, \xc3\xaen valea Arge\xc8\x99elului de la N\xc4\x83m\xc4\x83e\xc8\x99ti p\xc3\xa2n\xc4\x83 la Boteni \xc8\x99i din culmea M\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83ului p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Culmea V\xc3\xa2lnei-Groapa Oii. Oligocenul este reprezentat prin faciesul marno-disodilic \xc8\x99i faciesul lagunar. Pe interfluviile dintre Topolog-Arge\xc8\x99 \xc8\x99i Arge\xc8\x99-V\xc3\xa2lsan, oligocenul este reprezentat doar de orizontul marnos dar  de la Sboghi\xc8\x9be\xc8\x99ti la Bahna Rusului \xc8\x99i Nuc\xc8\x99oara, pe R\xc3\xa2ul Doamnei, la partea superioar\xc4\x83 a orizontului marnos apar gresiile gipsifere.Faciesul disodilic este alc\xc4\x83tuit din \xc8\x99isturi marno-argiloase, bituminoase, care au la partea superioar\xc4\x83 pl\xc4\x83ci foioase, marnoase, de culoare vine\xc8\x9bie ce afloreaz\xc4\x83 la Susl\xc4\x83ne\xc8\x99ti, pe versantul st\xc3\xa2ng al Arge\xc8\x99elului \xc8\x99i con\xc8\x9bin o bogat\xc4\x83 faun\xc4\x83 cu resturi  de pe\xc8\x99ti, fosile de p\xc4\x83s\xc4\x83ri, insecte \xc8\x99i resturi de plante. Gresiile gipsifere, gipsurile amorfe sau serpentiniforme \xc8\x99i marnele nisipoase de la partea superioar\xc4\x83 a Oligocenului de la Nuc\xc8\x99oara-Corb\xc8\x99ori-St\xc4\x83ne\xc8\x99ti-Gale\xc8\x99u-Corbi-Buc\xc8\x99ene\xc8\x99ti reprezint\xc4\x83 faciesul lagunar prin care se \xc3\xaencheie sedimentarea Paleogenului._NEWLINE_Cel de-al doilea ciclu de sedimentare din Depresiunea Getic\xc4\x83 \xc3\xaencepe odat\xc4\x83 cu Neogenul  printr-o important\xc4\x83 transgresiune datorit\xc4\x83 c\xc4\x83reia se vor acumula noi depozite de facies lagunar sau litoral. Depozitele burdigalian-helve\xc8\x9biene (Miocen inferior-mediu) sunt tipic piemontane \xc8\x99i ocup\xc4\x83 cele mai mari suprafe\xc8\x9be din aceast\xc4\x83 regiune, ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd la zi din Valea Arge\xc8\x99ului \xc8\x99i p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Culmea M\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83ului. Ele sunt reprezentate de conglomerate constituite din \xc8\x99isturi cristaline, calcare \xc8\x99i gresii prinse \xc3\xaentr-o matrice marno-nisipoas\xc4\x83 de culoare ro\xc8\x99ietic\xc4\x83 sau verzuie. Deoarece din aceste conglomerate sunt cl\xc4\x83dite principalele masive subcarpatice arge\xc8\x99ene: Chicera, Toaca, Muncelele R\xc3\xa2u\xc8\x99orului iar \xc3\xaen cuesta M\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83ului, stiva de pietri\xc8\x99uri cimentate este reprezentativ\xc4\x83, au fost denumite \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99conglomerate de M\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83u\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. Cel de-al doilea ciclu de sedimentare se \xc3\xaencheie \xc3\xaen Sarma\xc8\x9bianul inferior cu o alterna\xc8\x9b\xc4\x83 de gresii calcaroase \xc8\x99i marne ce sunt probabil acoperite de sedimentele pliocene deoarece ele nu au fost identificate \xc3\xaen muscelele arge\xc8\x99ene._NEWLINE_Ultima faz\xc4\x83 de sedimentare \xc3\xaen Depresiunea Getic\xc4\x83 este precedat\xc4\x83 de mi\xc8\x99c\xc4\x83rile moldavice care cuteaz\xc4\x83 \xc8\x99i depozitele acesteia  conferindu-i  caracter de unitate tectonic\xc4\x83 alpin\xc4\x83. Din Sarma\xc8\x9bianul mediu p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen Pliocenul t\xc3\xa2rziu depozitele marnoase, nisipoase \xc8\x99i grezoase au acoperit at\xc3\xa2t forma\xc8\x9biunile cutate ale depresiuni c\xc3\xa2t \xc8\x99i forma\xc8\x9biunile Platformei Valahe, ap\xc4\x83r\xc3\xa2nd la zi \xc3\xaen toat\xc4\x83 partea sudic\xc4\x83 a Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului. Printre depozitele de ap\xc4\x83 dulce ale Pliocenului apar \xc8\x99i stratele de c\xc4\x83rbuni pe o direc\xc8\x9bie est-vest de la Boteni - Jugur - Berevoe\xc8\x99ti - Mu\xc8\x99\xc4\x83te\xc8\x99ti - Curtea-de-Arge\xc8\x99. Dispuse de asemenea monoclinal, stratele pliocene se diferen\xc8\x9biaz\xc4\x83 de cele miocene prin componen\xc8\x9ba petrografic\xc4\x83 deoarece \xc3\xaen primele predomin\xc4\x83 depozite fine nisipoase \xc8\x99i marnoase (dacice) iar \xc3\xaen cel de-al doilea conglomeratele \xc8\x99i pietri\xc8\x99urile. Meo\xc8\x9bianul apare numai pe interfluviul Topolog \xe2\x80\x93 Arge\xc8\x99 cu caracter ingresiv ce \xc3\xaembrac\xc4\x83 un facies de margine mai grosier, \xc8\x99i are depozite alc\xc4\x83tuite din gresii calcaroase, marne, marne bituminoase \xc8\x99i marne nisipoase. Pon\xc8\x9bianul are \xc8\x99i el un caracter ingresiv, mai accentuat \xc3\xaen partea estic\xc4\x83 unde a invadat centrul golfului de la C\xc3\xa2mpulung, s-a dezvoltat ca o band\xc4\x83 continu\xc4\x83 \xc3\xaentre v\xc4\x83ile Topolog \xc8\x99i Bughea, pe linia localit\xc4\x83\xc8\x9bilor Blaj \xe2\x80\x93 Valea Danului - Valea Ia\xc8\x99ului \xe2\x80\x93 Domne\xc8\x99ti \xe2\x80\x93 Godeni cu l\xc4\x83rgimea maxim\xc4\x83 de 4 km la Valea Danului \xc8\x99i \xc3\xaengust\xc3\xa2ndu-se la 1 km la Godeni. Depozitele pon\xc8\x9biene sunt predominant marnoase \xc8\x99i afloreaz\xc4\x83 pe aliniamentul descris anterior, acestea  continu\xc3\xa2ndu-se cu Dacianul, ce are o dezvoltare complet\xc4\x83 tot \xc3\xaen golful C\xc3\xa2mpulungului unde este reprezentat prin nisipuri \xc8\x99i strate de c\xc4\x83rbuni. Dacianul ocup\xc4\x83 toat\xc4\x83 partea sudic\xc4\x83, de la D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9ba la Topolog, a Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului fiind cunoscut prin alternan\xc8\x9ba de marne, argile \xc8\x99i nisipuri fosilifere cu puncte importante la Tigveni, Curtea-de-Arge\xc8\x99, Valea Faurului, Poienari, Jugur \xc8\x99i Ungureni. Extremitatea sudic\xc4\x83 a acestei regiuni este ocupat\xc4\x83 de Romanian, c\xc3\xa2nd se termin\xc4\x83 sedimentarea din zona subcarpatic\xc4\x83 \xc8\x99i lacul pliocen este umplut cu nisipuri g\xc4\x83lbui, argile \xc8\x99i marne \xc3\xaen care se g\xc4\x83sesc strate sub\xc8\x9biri de lignit. Zona  Romanianului (levantinului) este afectat\xc4\x83 de cut\xc4\x83ri \xc8\x99i include o parte din \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99pietri\xc8\x99urile de C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 alc\xc4\x83tuite din \xc8\x99isturi cloritice, cuar\xc8\x9bite, gresii cuar\xc8\x9bitice, gnaise \xc8\x99i mica\xc8\x99isturi, ce apar pe platoul Grui de la C\xc3\xa2mpulung, pe versantul nordic al masivului Ciocanu \xc8\x99i pe v\xc4\x83ile Foii \xc8\x99i Rudarilor. Deci, spre sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul Romanianului s-a instalat regimul fluvio-lacustru, \xc3\xaen care predominau nisipurile \xc8\x99i pietri\xc8\x99urile care fac trecerea spre Pleistocenul inferior iar Carpa\xc8\x9bii \xc8\x99i Subcarpa\xc8\x9bii au fost ulterior (la \xc3\xaenceputul Cuaternarului)  ridica\xc8\x9bi de mi\xc8\x99c\xc4\x83rile valahe. Exondarea zonei subcarpatice va face ca eroziunea puternic\xc4\x83 s\xc4\x83 transporte materialele grosiere la baza acesteia \xc3\xaen lacul pliocen, materiale din care se vor contura platformele piemontane Cotmeana, C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti \xc8\x99i Gruiurile Arge\xc8\x99ului._NEWLINE_De\xc8\x99i perioada Cuaternar\xc4\x83 (1,7Ma) este caracterizat\xc4\x83 de oscila\xc8\x9biile fazelor glaciare \xc8\x99i interglaciare, ghe\xc8\x9barii au modelat numai zona montan\xc4\x83 din nord iar \xc3\xaen zona subcarpatic\xc4\x83 a func\xc8\x9bionat un sistem de modelare periglaciar  care are ca depozit reprezentativ luturile-argilose (depozitele loessoide) de pe platoul Gruiu de la C\xc3\xa2mpulung. \xc3\x8en Cuaternar datorit\xc4\x83 cobor\xc3\xa2rii nivelului de baz\xc4\x83, r\xc3\xa2urile s-au ad\xc3\xa2ncit epigenetic \xc8\x99i s-au format terasele \xc8\x99i luncile acestora ce sunt acoperite de prundi\xc8\x99uri, alc\xc4\x83tuite din roci cristaline, marne \xc8\x99i nisipuri. Prin  mi\xc8\x99c\xc4\x83rile de ridicare de la \xc3\xaenceputul Cuaternarului s-a distrus cuvertura piemontan\xc4\x83 submontan\xc4\x83 \xc8\x99i au fost dezgropate epigenetic structurile precarpatice \xc3\xaens\xc4\x83 pietri\xc8\x99urile de C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti s-au p\xc4\x83strat \xc3\xaen Depresiunea C\xc3\xa2mpulung. Tot \xc3\xaen aceast\xc4\x83 perioad\xc4\x83 modelarea versan\xc8\x9bilor prin deplasarea materialelor pe pant\xc4\x83  este specific\xc4\x83 arealului cuprins \xc3\xaentre Susl\xc4\x83ne\xc8\x99ti \xc8\x99i C\xc3\xa2mpulung.\n_START_SECTION_\nSubdiviziunile Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului\n_START_PARAGRAPH_\nDe la nord la sud Subcarpa\xc8\x9bii Arge\xc8\x99ului se eviden\xc8\x9biaz\xc4\x83 prin concordan\xc8\x9ba tr\xc4\x83s\xc4\x83turilor morfologice subcarpatice determinate de tipul \xc8\x99i forma de relief. Se disting astfel zone deluroase \xc3\xaenalte, culoare de vale cobor\xc3\xa2te \xc8\x99i depresiuni axate pe culoarele de vale. _NEWLINE_Depresiunile submontane apar imediat la contactul cu zona cristalin\xc4\x83 de care este unit\xc4\x83 prin glacisuri deluviale de aceea fiind numite depresiuni de contact sau depresiuni subcarpatice interne:_NEWLINE_-Depresiunea Arefu-Corbeni-Turburea situat\xc4\x83 \xc3\xaen extremitatea vestic\xc4\x83 a Subcarpa\xc8\x9bilor Arge\xc8\x99ului la ie\xc8\x99irea Arge\xc8\x99ului din cheile ce pot fi considerate \xe2\x80\x9efosile\xe2\x80\x9d din cauza devierii cursului de ap\xc4\x83 prin turbinele hidrocentralei;_NEWLINE_-Depresiunea Br\xc4\x83det format\xc4\x83 tot la ie\xc8\x99irea dintr-un sector de chei a v\xc4\x83ii  V\xc3\xa2lsanului;_NEWLINE_-Depresiunea Bahna Rusului ce comunic\xc4\x83 spre sud cu alte dou\xc4\x83 depresiuni: Nuc\xc8\x99oara \xc8\x99i Corbi; _NEWLINE_- spre vest pe sub poala Iezerului se desf\xc4\x83\xc8\x99oar\xc4\x83  Depresiunile C\xc3\xa2nde\xc8\x99ti pe Bratia, Albe\xc8\x99ti \xc8\x99i Bughea de Sus care trec apoi \xc3\xaen Depresiunea C\xc3\xa2mpulungului pe valea R\xc3\xa2ului T\xc3\xa2rgului;_NEWLINE_-compartimentul nord-estic al Depresiunii C\xc3\xa2mpulung \xc3\xael reprezint\xc4\x83 Depresiunea Arge\xc8\x99elului cu care se termin\xc4\x83 lan\xc8\x9bul depresiunilor  interne._NEWLINE_Dealurile subcarpatice cu orientare perpendicular\xc4\x83 pe zona montan\xc4\x83 \xc8\x99i cu tr\xc4\x83s\xc4\x83turi specifice mun\xc8\x9bilor, bine \xc3\xaemp\xc4\x83durite \xc8\x99i cu altitudini ce dep\xc4\x83\xc8\x99esc frecvent 1000m, pot fi considerate interne deoarece sunt cuprinse \xc3\xaentre depresiunile de contact \xc8\x99i depresiunile intracolinare. Avem de la vest la est: Goi\xc8\x99u-T\xc4\x83ma\xc8\x99u (1104m), Chicera (1218m), Toaca (895m), Muncelele Pl\xc4\x83tichii sau  ale R\xc3\xa2u\xc8\x99orului, Ciocanu (886m), Ciuha (730m), M\xc4\x83\xc8\x9b\xc4\x83u (1017m) \xc8\x99i Culmea V\xc3\xa2lnei-Groapa Oii._NEWLINE_Depresiunile intracolinare _NEWLINE_Sunt reunite sub numele de \xe2\x80\x9eDepresiunea celor \xc8\x98apte Muscele\xe2\x80\x9d  \xc8\x99i reprezint\xc4\x83 depresiunile externe situate sub cuesta nordic\xc4\x83 a piemontului. Intens umanizate s-au remarcat prin centrele polarizatoare Curtea-de-Arge\xc8\x99, C\xc3\xa2mpulung sau Domne\xc8\x99ti \xc8\x99i exploat\xc4\x83rile de lignit de la Schitu Gole\xc8\x99ti, Boteni, Sl\xc4\x83nic \xc8\x99i Berevoe\xc8\x99ti._NEWLINE_Dealurile externe sunt interfluviile joase reprezentate de un \xc8\x99ir de cueste cu desf\xc4\x83\xc8\x99urare latitudinal\xc4\x83 din care se continu\xc4\x83 spre sud dealurile piemontane.'