b'\n_START_ARTICLE_\nX vs. Letonia (returnare)\n_START_PARAGRAPH_\nCauza X vs. Letonia (returnare) (peti\xc8\x9bia nr 27853/09, hot\xc4\x83r\xc3\xa2rea din 13 decembrie 2011,) reprezint\xc4\x83 o cauz\xc4\x83 judecat\xc4\x83 de Curtea European\xc4\x83 a Drepturilor Omului \xc3\xaen care Letonia a fost condamnat\xc4\x83 pentru \xc3\xaenc\xc4\x83lcarea articolului 8 (dreptul la respectarea vie\xc8\x9bii private \xc8\x99i de familie) \xc3\xaen cazul unei mame care a comis o r\xc4\x83pire interna\xc8\x9bional\xc4\x83 de minori \xc8\x99i al c\xc4\x83rei copil a fost returnat \xc3\xaen Australia, \xc8\x9bara de unde a fost dus ilegal de c\xc4\x83tre mam\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nDescrierea cazului\n_START_PARAGRAPH_\nObiectul cauzei \xc3\xael constituie pl\xc3\xa2ngerea unei mame al c\xc4\x83rei nume a fost \xc8\x9binut anonim (numit\xc4\x83 X \xc3\xaen toate documentele oficiale emise de CEDO). Acest p\xc4\x83rinte a sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 hot\xc4\x83r\xc3\xa2rea instan\xc8\x9bei din Letonia, prin care fiica sa era obligat\xc4\x83 s\xc4\x83 se \xc3\xaentoarc\xc4\x83 la tat\xc4\x83l ei, \xc3\xaen Australia, a \xc3\xaenc\xc4\x83lcat dreptul ei la familie, conform Conven\xc8\x9biei.\n_START_SECTION_\nDescrierea cazului\n_START_PARAGRAPH_\nReclamanta, doamna X, de cet\xc4\x83\xc8\x9benie leton\xc4\x83, s-a n\xc4\x83scut \xc3\xaen anul 1974 \xc8\x99i a locuit \xc3\xaen Australia. La \xc3\xaenceputul anului 2004, aceasta l-a cunoscut pe domnul T cu care a avut rela\xc8\x9bie de concubinaj din care a rezultat o feti\xc8\x9b\xc4\x83. Ulterior na\xc8\x99terii feti\xc8\x9bei cei doi au hot\xc4\x83r\xc3\xa2t s\xc4\x83 se despart\xc4\x83, doamna X continu\xc3\xa2nd s\xc4\x83 locuiasc\xc4\x83 \xc3\xaen apartamentul domnului T ca \xc8\x99i chiria\xc8\x99. \xc3\x8en luna iulie a anului 2008, d-na X s-a \xc3\xaentors \xc3\xaen Letonia lu\xc3\xa2nd cu d\xc3\xa2nsa \xc8\x99i pe fiica sa. O lun\xc4\x83 mai t\xc3\xa2rziu, domnul T. a \xc3\xaenaintat o cerere \xc3\xaen fa\xc8\x9ba unei instantei din Australia cer\xc3\xa2nd stabilirea drepturilor sale p\xc4\x83rinte\xc8\x99ti cu privire la copil \xc8\x99i afirm\xc3\xa2nd c\xc4\x83 doamna X a plecat cu fiica sa \xc3\xaen Letonia, f\xc4\x83r\xc4\x83 a avea consim\xc8\x9b\xc4\x83m\xc3\xa2ntul lui. \xc3\x8en noiembrie 2008, instan\xc8\x9ba australian\xc4\x83 specializat\xc4\x83 \xc3\xaen probleme de familie a decis, \xc3\xaen absen\xc8\x9ba lui X, c\xc4\x83 at\xc3\xa2t T c\xc3\xa2t si X au dob\xc3\xa2ndit drepturile p\xc4\x83rinte\xc8\x99ti cu privire la copilul lor \xc3\xaenc\xc4\x83 de la momentul na\xc8\x99terii acestuia. \xc3\x8entre timp, \xc3\xaen luna septembrie 2008, ministrul leton al problemelor legate de familie \xc8\x99i de copii, a primit o cerere din partea domnului T, trimis\xc4\x83 de c\xc4\x83tre autoritatea central\xc4\x83 australian\xc4\x83 responsabil\xc4\x83 de returnarea copiilor r\xc4\x83pi\xc8\x9bi interna\xc8\x9bional. \xc3\x8en aceast\xc4\x83 cerere se cerea returnarea copilului \xc3\xaen Australia \xc3\xaen temeiul Conven\xc8\x9biei de la Haga cu privire la r\xc4\x83pirea de copii. Instan\xc8\x9ba inferioar\xc4\x83 a dispus ca X s\xc4\x83-\xc8\x99i trimit\xc4\x83 fata \xc3\xaenapoi \xc3\xaen Australia imediat, autoriz\xc3\xa2ndu-l pe tat\xc4\x83l acestuia s\xc4\x83-\xc8\x99i recupereze singur fiica \xc3\xaen cazul \xc3\xaen care mama nu executa hot\xc4\x83r\xc3\xa2rea \xc3\xaen termen de 6 luni de la pronun\xc8\x9bare. Doamna X a atacat aceast\xc4\x83 decizie a instan\xc8\x9bei inferioare sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd c\xc4\x83 la momentul plec\xc4\x83rii din Australia ea era singurul tutore al copilului, \xc3\xaen drept \xc8\x99i \xc3\xaen fapt. Reclamanta a prezentat, de asemenea, concluziile unui psiholog care a examinat copilul \xc8\x99i a constatat c\xc4\x83 separarea acestuia de mam\xc4\x83 i-ar putea provoca fetei o traum\xc4\x83 psihologic\xc4\x83 afirm\xc3\xa2nd c\xc4\x83 nu ar avea posibilit\xc4\x83\xc8\x9bile financiare s\xc4\x83-\xc8\x99i \xc3\xaentre\xc8\x9bin\xc4\x83 fata \xc3\xaen Australia. Cererea doamnei X a fost respins\xc4\x83 de instan\xc8\x9ba de apel din Letonia, care a decis c\xc4\x83, \xc3\xaen principiu, problema de fa\xc8\x9b\xc4\x83 nu se refer\xc4\x83 la drepturile de custodie, ci la \xc3\xaentoarcerea copilului la tat\xc4\x83l s\xc4\x83u \xc3\xaen temeiul Conven\xc8\x9biei de la Haga. Prin urmare, instan\xc8\x9ba a hot\xc4\x83r\xc3\xa2t c\xc4\x83 nu a fost chemat\xc4\x83 s\xc4\x83 se pronun\xc8\x9be cu privire la traumele psihologice poten\xc8\x9biale pentru copil \xc3\xaen cazul care s-ar fi \xc3\xaentors \xc3\xaen Australia.\n_START_SECTION_\nDesf\xc4\x83\xc8\x99urarea procesului\n_START_PARAGRAPH_\nCurtea a constatat c\xc4\x83 decizia de returnare a copilului \xc3\xaen Australia a avut o baz\xc4\x83 legal\xc4\x83, \xc8\x99i anume legea australian\xc4\x83 a familiei, prin care erau protejate drepturile domnului T \xc8\x99i ale copilului s\xc4\x83u, ceea ce a constituit un scop legitim \xc3\xaen temeiul articolului 8. \xc3\x8en observa\xc8\x9biile sale \xc3\xaen fa\xc8\x9ba instan\xc8\x9belor interne, doamna X a argumentat c\xc4\x83 \xc3\xaentoarcerea fetei \xc3\xaen Australia nu ar servi interesului superior al copilului \xc8\x99i sus\xc8\x9bin\xc3\xa2nd c\xc4\x83 existent\xc4\x83 riscul de a-i cauza copilului o traum\xc4\x83 psihologic\xc4\x83 \xc3\xaen ipoteza separ\xc4\x83rii de mam\xc4\x83. Curtea a reamintit, printr-o cauz\xc4\x83 recent\xc4\x83, c\xc4\x83 interesul superior al copilului ar trebui s\xc4\x83 fie considerat primordial \xc3\xaen contextul procedurilor prev\xc4\x83zute \xc3\xaen Conven\xc8\x9bia de la Haga. Prin urmare, nu a fost convins\xc4\x83 de concluziile instan\xc8\x9belor letone cu privire la analizarea raportului psihologic doar ca parte a unui litigiu de custodie, nu \xc8\x99i nu ca parte a unui proces de returnare conform\xc4\x83 cu Conven\xc8\x9bia de la Haga. Subliniind interesul suprem al copilului \xc3\xaen astfel de probleme, Curtea a accentuat faptul c\xc4\x83 instan\xc8\x9bele na\xc8\x9bionale trebuie s\xc4\x83 ia \xc3\xaen considerare cererile prev\xc4\x83zute de Conven\xc8\x9bie, acord\xc3\xa2nd \xc3\xaen acela\xc8\x99i timp respectul cuvenit intereselor copilului. Curtea a mai remarcat c\xc4\x83 instan\xc8\x9bele na\xc8\x9bionale aveau, de asemenea, obliga\xc8\x9bia de a efectua o examinare aprofundat\xc4\x83 a situa\xc8\x9biei familiale per ansamblu. Prin urmare, \xc3\xaen opinia Cur\xc8\x9bii, instan\xc8\x9ba leton\xc4\x83 ar fi trebuit s\xc4\x83 evalueze, \xc3\xaen func\xc8\x9bie de concluziile raportului psihologic referitor la copil, dac\xc4\x83 existau \xc8\x99i alte garan\xc8\x9bii suficiente pentru a se asigura c\xc4\x83 \xc3\xaentoarcerea fetei \xc3\xaen Australia era \xc3\xaen interesul acesteia. Aceasta evaluare ar fi trebuit s\xc4\x83 includ\xc4\x83, cel pu\xc8\x9bin, o observa\xc8\x9bie cu privire la posibilitatea mamei de a urma \xc8\x99i men\xc8\x9bine contactul cu copilul ei \xc3\xaen Australia. CEDO a mai observat c\xc4\x83 Curtea de apel leton\xc4\x83 nu a luat \xc3\xaen considerare concluziile raportului psihologic prin care era semnalat riscul cauz\xc4\x83rii unor traume psihologice \xc3\xaen cazul separ\xc4\x83rii copilului de mam\xc4\x83 \xc8\x99i nici nu a analizat riscurile pe care returnarea acestuia \xc3\xaen Australia le-ar pune asupra bun\xc4\x83st\xc4\x83rii materiale a copilului. Curtea a observat \xc3\xaen final c\xc4\x83 hot\xc4\x83r\xc3\xa2rea judec\xc4\x83toreasc\xc4\x83 leton\xc4\x83 a fost executat\xc4\x83 \xc3\xaentr-un mod indiscutabil traumatic, iar instan\xc8\x9bele australiene au impus o serie de restric\xc8\x9bii rigide cu privire la dreptul mamei de a-\xc8\x99i vizita copilul, inclusiv interdic\xc8\x9bia de a vorbi cu fiica sa \xc3\xaen limba leton\xc4\x83. Av\xc3\xa2nd \xc3\xaen vedere cele men\xc8\x9bionate, Curtea a concluzionat c\xc4\x83 a existat o \xc3\xaenc\xc4\x83lcare a articolului 8. Curtea a respins toate celelalte pl\xc3\xa2ngeri formulate de doamna X resping\xc3\xa2ndu-le ca fiind inadmisibile.'