b'\n_START_ARTICLE_\nMarea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie\n_START_PARAGRAPH_\nMarea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie este o\xc2\xa0furtun\xc4\x83 anticiclonic\xc4\x83\xc2\xa0persistent\xc4\x83 de pe planeta Jupiter, aflat\xc4\x83 la 22\xc2\xb0 sud de ecuator, care dureaz\xc4\x83 de cel pu\xc8\x9bin 186 de ani sau chiar de p\xc3\xa2n\xc4\x83 la\xc2\xa0351 de ani sau mai mult._NEWLINE_Furtuni ca aceasta sunt destul de frecvente \xc3\xaen cadrul atmosferelor\xc2\xa0turbulente\xc2\xa0ale\xc2\xa0gigan\xc8\x9bilor gazo\xc8\x99i. \xc3\x8enainte de misiunile Voyager, astronomii nu \xc8\x99tiau multe despre natura Petei Ro\xc8\x99ii. Mul\xc8\x9bi credeau c\xc4\x83 este o tr\xc4\x83s\xc4\x83tur\xc4\x83 lichid\xc4\x83 ori solid\xc4\x83 a suprafe\xc8\x9bei lui Jupiter.\n_START_SECTION_\nIstoria observa\xc8\x9biilor\n_START_PARAGRAPH_\nMarea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie (MPR) pare la prima vedere a fi extrem de stabil\xc4\x83, \xc8\x99i cele mai multe surse sunt de acord c\xc4\x83 aceasta a fost permanent observat\xc4\x83 timp de 300 de ani. Cu toate acestea, situa\xc8\x9bia este mult mai complex\xc4\x83 dec\xc3\xa2t at\xc3\xa2t, pata actual\xc4\x83 fiind v\xc4\x83zut\xc4\x83 pentru prima oar\xc4\x83 doar dup\xc4\x83 1830 \xc8\x99i bine studiat\xc4\x83 numai dup\xc4\x83 o apari\xc8\x9bie mai proeminent\xc4\x83 \xc3\xaen 1879. Perioada studierii actuale a petei, dup\xc4\x83 1830, este separat\xc4\x83 de o perioad\xc4\x83 lung\xc4\x83 de timp de descoperirea ei \xc3\xaen secolul al XVII-lea; nu se \xc8\x99tie dac\xc4\x83 pata ini\xc8\x9bial\xc4\x83 s-a disipat \xc8\x99i apoi s-a format din nou, dac\xc4\x83 doar s-a estompat, sau dac\xc4\x83 puri \xc8\x99i simplu \xc3\xaenregistr\xc4\x83rile observa\xc8\x9biilorsunt incomplete._NEWLINE_De exemplu, prima sa apari\xc8\x9bie este deseori creditat\xc4\x83 lui\xc2\xa0Robert Hooke, care a descris o pat\xc4\x83 pe planet\xc4\x83 \xc3\xaen mai 1664; cu toate acestea, este probabil ca pata lui Hooke s\xc4\x83 fi fost pe cu totul alt\xc4\x83 centur\xc4\x83 (Centura Nord-Ecuatorial\xc4\x83, spre deosebire de actuala Mare Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie care se afl\xc4\x83 pe Centura Sud-Ecuatorial\xc4\x83). Mult mai conving\xc4\x83toare este descrierea lui\xc2\xa0Giovanni Cassini\xc2\xa0a unei \xe2\x80\x9epete permanente\xe2\x80\x9d \xc3\xaen anul urm\xc4\x83tor. Cu fluctua\xc8\x9bii \xc3\xaen vizibilitate, pata lui Cassini a fost observat\xc4\x83 \xc3\xaentre 1665 \xc8\x99i 1713; cu toate acestea, cei 118 ani de decalaj \xc3\xaentre observa\xc8\x9bii fac ca identitatea dintre cele dou\xc4\x83 pete s\xc4\x83 nu fie concludent\xc4\x83, iar istoria mai scurt\xc4\x83 a observa\xc8\x9biilor vechii pete, precum \xc8\x99i mi\xc8\x99carea mai lent\xc4\x83 dec\xc3\xa2t cea modern\xc4\x83 fac ca identitatea \xc3\xaentre cele dou\xc4\x83 s\xc4\x83 fie pu\xc8\x9bin probabil\xc4\x83._NEWLINE_Un mister minor se refer\xc4\x83 la o pat\xc4\x83 a lui Jupiter ilustrat\xc4\x83 pe o pictur\xc4\x83 de Donato Creti\xc2\xa0din 1711, expus\xc4\x83 la Vatican. Parte a unei serii de ilustra\xc8\x9bii \xc3\xaen care diferite corpuri cere\xc8\x99ti (amplificate) slujesc drept decoruri pentru diverse scene\xc2\xa0italiene, toate supravegheate de c\xc4\x83tre astronomul Eustachio Manfredi pentru precizie, pictura lui Creti este \xc3\xaen primul r\xc3\xa2nd cunoscut\xc4\x83 pentru c\xc4\x83 reprezint\xc4\x83 MPR ca fiind ro\xc8\x99ie. Nicio caracteristic\xc4\x83 a lui Jupiter nu a fost descris\xc4\x83 oficial ca fiind ro\xc8\x99ie \xc3\xaenainte de sf\xc3\xa2r\xc8\x99itul anilor 1800._NEWLINE_La 25 februarie 1979, c\xc3\xa2nd sonda\xc2\xa0Voyager 1\xc2\xa0se afla la\xc2\xa09,2 milioane km de Jupiter, ea a transmis primele imagini detaliate ale Marii Pete Ro\xc8\x99ii \xc3\xaenapoi la P\xc4\x83m\xc3\xa2nt. Se vedeau detalii\xc2\xa0ale norilor p\xc3\xa2n\xc4\x83 la dimensiunea de 160 km. Modelul colorat, ondulat al norilor vizibil la st\xc3\xa2nga (vest) fa\xc8\x9b\xc4\x83 de Pata Ro\xc8\x99ie este o regiune cu o mi\xc8\x99care ondulatorie extraordinar de complex\xc4\x83 \xc8\x99i variabil\xc4\x83._NEWLINE_La \xc3\xaenceputul anului 2004, Marea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie avea aproximativ jum\xc4\x83tate din dimensiunea longitudinal\xc4\x83 avut\xc4\x83 \xc3\xaen urm\xc4\x83 cu un secol, c\xc3\xa2nd a ajuns la o dimensiune de 40.000 de km. La rata actual\xc4\x83 de reducere, ea ar deveni circular\xc4\x83 p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen 2040, de\xc8\x99i acest lucru este pu\xc8\x9bin probabil din cauza efectul de distorsiune al curen\xc8\x9bilor vecini. Nu se \xc8\x99tie c\xc3\xa2t timp va mai dura pata, sau dac\xc4\x83 modificarea este rezultatul unor fluctua\xc8\x9bii normale._NEWLINE_O pat\xc4\x83 mai mic\xc4\x83, denumit\xc4\x83\xc2\xa0Oval BA, format\xc4\x83 recent (martie 2000) din fuziunea a trei ovale albe, a c\xc4\x83p\xc4\x83tat o culoare ro\xc8\x99iatic\xc4\x83. Astronomii au botezat-o Mica Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie sau Ro\xc8\x99u, Jr. La 5 iunie 2006, Marea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie \xc8\x99i Oval BA p\xc4\x83reau tind\xc4\x83 la a converge.\xc2\xa0Furtunile trec una pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 alta la fiecare doi ani, dar trecerile din 2002 \xc8\x99i 2004 nu au produs nimic interesant. Amy Simon-Miller, de la Goddard Space Flight Center, a prezis c\xc4\x83 furtunile vor avea cea mai apropiat\xc4\x83 trecere pe 4 iulie 2006. Simon Miller lucra cu Imke de Pater \xc8\x99i Phil Marcus de la UC Berkeley, \xc8\x99i o echip\xc4\x83 de astronomi profesioni\xc8\x99ti din luna aprilie a acelui an, studiind furtunile cu ajutorul\xc2\xa0Telescopului Spa\xc8\x9bial Hubble. La 20 iulie, cele dou\xc4\x83 furtuni au fost fotografiate c\xc3\xa2nd au trecut una pe l\xc3\xa2ng\xc4\x83 alta de Observatorul Gemini\xc2\xa0f\xc4\x83r\xc4\x83 a converge._NEWLINE_\xc3\x8en mai 2008, o a treia furtun\xc4\x83 s-a \xc3\xaenro\xc8\x99it._NEWLINE_Marea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie nu trebuie confundat\xc4\x83 cu Marea Pat\xc4\x83 \xc3\x8entunecat\xc4\x83, o caracteristic\xc4\x83 observat\xc4\x83 \xc3\xaen apropierea polului nord al lui Jupiter \xc3\xaen anul 2000 de nava spa\xc8\x9bial\xc4\x83\xc2\xa0Cassini\xe2\x80\x93Huygens. O alt\xc4\x83 caracteristic\xc4\x83 a atmosferei lui\xc2\xa0Neptun se nume\xc8\x99te \xc8\x99i ea\xc2\xa0Marea Pat\xc4\x83 \xc3\x8entunecat\xc4\x83. Cea din urm\xc4\x83 caracteristic\xc4\x83 a fost fotografiat\xc4\x83 de c\xc4\x83tre Voyager 2 \xc3\xaen 1989, \xc8\x99i poate s\xc4\x83 fi fost un gol atmosferic mai degrab\xc4\x83 dec\xc3\xa2t o furtun\xc4\x83 \xc8\x99i nu a mai fost prezent\xc4\x83 din 1994 (de\xc8\x99i una similar\xc4\x83 a ap\xc4\x83rut mai la nord).\n_START_SECTION_\nStructura\n_START_PARAGRAPH_\nObiectul oval se rote\xc8\x99te \xc3\xaen sens trigonometric, cu o perioad\xc4\x83 de aproximativ \xc8\x99ase zile terestre sau 14 zile pe Jupiter. Dimensiunile\xc2\xa0Marii Pete Ro\xc8\x99ii sunt 24\xe2\x80\x9340.000 km de la vest la est \xc8\x99i 12\xe2\x80\x9314.000 km de la sud la nord. Este suficient de mare pentru a con\xc8\x9bine dou\xc4\x83 sau trei planete de dimensiunea P\xc4\x83m\xc3\xa2ntului. P\xc4\x83r\xc8\x9bile superioare ale norilor acestei\xc2\xa0furtuni sunt cu aproximativ 8 km mai sus dec\xc3\xa2t ale celor din jur._NEWLINE_Datele din\xc2\xa0infraro\xc8\x99u\xc2\xa0indic\xc4\x83 de mult timp c\xc4\x83 Marea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie este mai rece (\xc8\x99i, prin urmare, la altitudine mai mare) dec\xc3\xa2t majoritatea celorlal\xc8\x9bi nori de pe planet\xc4\x83.\xc2\xa0Cu toate acestea, recentele m\xc4\x83sur\xc4\x83tori \xc3\xaen infraro\xc8\x99u ale p\xc4\x83r\xc8\x9bii superioare a atmosferei arat\xc4\x83 mult mai mult\xc4\x83 c\xc4\x83ldur\xc4\x83 deasupra MPR dec\xc3\xa2t \xc3\xaen restul planetei; \xe2\x80\x9eundele acustice\xe2\x80\x9d pornind de la furtun\xc4\x83 au fost propuse ca o explica\xc8\x9bie pentru temperatura de pe Jupiter._NEWLINE_Urm\xc4\x83rirea atent\xc4\x83 a caracteristicilor atmosferice a dezv\xc4\x83luit circula\xc8\x9bia \xc3\xaen sens trigonometric a petei \xc3\xaenc\xc4\x83 din 1966, observa\xc8\x9bii dramatic confirmate de primele filme anima\xc8\x9bii din imagini succesive realizate de zborurile\xc2\xa0Voyager. Pata este limitat\xc4\x83 la sud\xc2\xa0de un modest curent de tip\xc2\xa0jet stream\xc2\xa0\xc3\xaendreptat spre est \xc8\x99i la nord de unul foarte puternic \xc3\xaendreptat spre vest. De\xc8\x99i v\xc3\xa2nturile din jurul marginii petei au maxim ~120 m/s (430 km/h), curen\xc8\x9bii din interior par s\xc4\x83 stagneze, cu pu\xc8\x9bine fluzuri de intrare \xc8\x99i ie\xc8\x99ire.\xc2\xa0Perioada de rota\xc8\x9bie a petei s-a diminuat cu timpul, probabil ca rezultat direct al reducerii constante de dimensiune a acesteia._NEWLINE_Latitudinea\xc2\xa0Marii Pete Ro\xc8\x99ii a fost stabil\xc4\x83 pe durata de observa\xc8\x9bie a \xc3\xaenregistr\xc4\x83rilor observa\xc8\x9bionale bune, de obicei variind cu aproximativ un grad. Longitudinea\xc2\xa0sa\xc2\xa0este \xc3\xaens\xc4\x83 supus\xc4\x83 unor varia\xc8\x9bii constante._NEWLINE_Pentru c\xc4\x83 Jupiter nu se rote\xc8\x99te uniform la toate latitudinile, astronomii au definit_NEWLINE_trei sisteme diferite pentru definirea longitudinii. Sistemul II este folosit pentru latitudini de mai mult de 10\xc2\xb0, \xc8\x99i a fost ini\xc8\x9bial bazat pe viteza medie de rota\xc8\x9bie a Marii Pete Ro\xc8\x99ii de 9h 55m 42s.\xc2\xa0\xc3\x8en ciuda acestui fapt, cu toate acestea, pata a f\xc4\x83cut cel pu\xc8\x9bin 10 tururi de planet\xc4\x83 \xc3\xaen Sistemul II de la \xc3\xaenceputul secolului al XIX-lea. Rata sa de drift s-a schimbat dramatic de-a lungul anilor \xc8\x99i a fost legat\xc4\x83 de luminozitatea Centurii Sud-Ecuatoriale, \xc8\x99i de prezen\xc8\x9ba sau absen\xc8\x9ba unei Perturb\xc4\x83ri Sud-Tropicale._NEWLINE_Nu se \xc8\x99tie exact ce cauzeaz\xc4\x83 culoarea ro\xc8\x99iatic\xc4\x83 a Marii Pete Ro\xc8\x99ii. Teoriile sus\xc8\x9binute de experimente de laborator presupun c\xc4\x83 ar putea fi cauzat\xc4\x83 de molecule organice complexe, fosfor ro\xc8\x99u, sau de un alt compus de sulf, nu s-a ajuns \xc3\xaenc\xc4\x83 la un consens._NEWLINE_Marea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie variaz\xc4\x83 foarte mult \xc3\xaen nuan\xc8\x9b\xc4\x83, de la aproape ro\xc8\x99u-c\xc4\x83r\xc4\x83miziu la somon-pal, sau chiar alb. De fapt, pata \xe2\x80\x9edispare\xe2\x80\x9d uneori, devenind evident\xc4\x83 doar prin Golul Petei Ro\xc8\x99ii, cu ni\xc8\x99a \xc3\xaen Centura Sud-Ecuatorial\xc4\x83 (CSE). Interesant, vizibilitatea sa este aparent cuplat\xc4\x83 cu CSE; atunci c\xc3\xa2nd centura este de culoare alb-str\xc4\x83lucitor, pata tinde s\xc4\x83 fie mai \xc3\xaenchis\xc4\x83, \xc8\x99i atunci c\xc3\xa2nd este \xc3\xaenchis\xc4\x83, pata este, de obicei, mai deschis\xc4\x83. Aceste perioade c\xc3\xa2nd pata este \xc3\xaentunecat\xc4\x83 sau deschis\xc4\x83 apar la intervale neregulate de timp; p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen anul 1997, timp de 50 de ani, pata a fost mai \xc3\xaentunecat\xc4\x83 \xc3\xaen perioadele 1961-1966, 1968-1975, 1989-1990, \xc8\x99i 1992-1993.\n_START_SECTION_\nMecanica\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa2nd gazele fierbin\xc8\x9bi care cuprind atmosfera\xc2\xa0lui Jupiter\xc2\xa0se ridic\xc4\x83 de la nivelurile inferioare la niveluri mai ridicate, se formeaz\xc4\x83 \xc8\x99i converg curen\xc8\x9bi turbionari. Cum gazele mai reci se las\xc4\x83 mai jos, for\xc8\x9ba Coriolis determin\xc4\x83 mi\xc8\x99carea v\xc3\xa2rtejului \xc3\xaentr-o regiune care ar putea fi de mul\xc8\x9bi kilometri \xc3\xaen diametru. Aceste v\xc3\xa2rtejuri pot dura o lung\xc4\x83 perioad\xc4\x83 de timp, pentru c\xc4\x83 nu exist\xc4\x83 nicio suprafa\xc8\x9b\xc4\x83 solid\xc4\x83 cu care s\xc4\x83 dezvolte\xc2\xa0frecare \xc8\x99i pentru c\xc4\x83 norii mai reci de deasupra curen\xc8\x9bilor turbionari nu las\xc4\x83 energia s\xc4\x83 scape sub form\xc4\x83 de radia\xc8\x9bii. Odat\xc4\x83 forma\xc8\x9bi, ace\xc8\x99ti curen\xc8\x9bi turbionari sunt liberi s\xc4\x83 se mi\xc8\x99te, fuzioneaz\xc4\x83 cu sau afecteaz\xc4\x83 comportamentul altor sisteme de din atmosfer\xc4\x83. Este de presupus c\xc4\x83 acest mecanism a format Marea Pat\xc4\x83 Ro\xc8\x99ie. Conform acestei teorii, mul\xc8\x9bi curen\xc8\x9bi turbionari adiacen\xc8\x9bi sunt cuprin\xc8\x99i \xc8\x99i fuzioneaz\xc4\x83 cu pata, contribuind la energia furtunii \xc8\x99i la longevitatea ei.'