b'\n_START_ARTICLE_\nCelul\xc4\x83 (biologie)\n_START_SECTION_\nComponentele celulare\n_START_PARAGRAPH_\nToate celulele, indiferent dac\xc4\x83 sunt procariote sau eucariote, au o membran\xc4\x83 care inconjoar\xc4\x83 celula, separ\xc4\x83 interiorul acesteia de mediul s\xc4\x83u, reglementeaz\xc4\x83 ceea ce trece \xc3\xaen\xc4\x83untru \xc8\x99i afar\xc4\x83 (permeabilitate selectiv\xc4\x83) \xc8\x99i men\xc8\x9bine poten\xc8\x9bialul electric al celulei. Toate celulele posed\xc4\x83 ADN (materialul ereditar de gene) \xc8\x99i ARN (care con\xc8\x9bine informa\xc8\x9biile necesare pentru construirea diferitelor proteine cum ar fi enzimele, ma\xc8\x99in\xc4\x83riile primare ale celulelor). \xc3\x8en celule exist\xc4\x83 de asemenea \xc8\x99i alte tipuri de biomolecule. Lista de mai jos con\xc8\x9bine componentele principale ale celulei.\n_START_SECTION_\nMembrana\n_START_PARAGRAPH_\nCitoplasma celulei este \xc3\xaenconjurat\xc4\x83 de o membran\xc4\x83 celular\xc4\x83 sau membran\xc4\x83 plasmatic\xc4\x83. Membrana plasmatic\xc4\x83 din plante \xc8\x99i procariote este de obicei acoperit\xc4\x83 de un perete celular. Aceast\xc4\x83 membran\xc4\x83 are rolul de a separa \xc8\x99i de a proteja o celul\xc4\x83 de mediul s\xc4\x83u \xc3\xaenconjur\xc4\x83tor \xc8\x99i \xc3\xaen general este format\xc4\x83 dintr-un strat dublu de lipide (hidrofil - asem\xc4\x83n\xc4\x83toare celulelor de gr\xc4\x83sime) \xc8\x99i molecule cu fosfor hidrofil; stratul se nume\xc8\x99te fosfolipid bistratificat. Integrate \xc3\xaen cadrul acestei membrane sunt o varietate de proteine \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bmoleculare care ac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 ca \xc8\x99i canale \xc8\x99i pompe facilit\xc3\xa2nd mi\xc8\x99carea diferitelor molecule la intrarea \xc8\x99i ie\xc8\x99irea din celul\xc4\x83. Membrana are permeabilitate selectiv\xc4\x83, \xc3\xaen sensul c\xc4\x83 poate s\xc4\x83 fie substan\xc8\x9be (molecul\xc4\x83 sau ioni)care pot trece nestingherite, pot trece \xc3\xaentr-o m\xc4\x83sur\xc4\x83 limitat\xc4\x83 sau nu pot trece. Membranele de pe suprafa\xc8\x9ba celular\xc4\x83 con\xc8\x9bin de asemenea proteine receptoare \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bcare permit celulelor s\xc4\x83 detecteze molecule de semnalizare externe, cum ar fi hormonii._NEWLINE_La unele celule, citoplasma prezint\xc4\x83 diferite prelungiri acoperite de plasmalem\xc4\x83. Acestea pot fi temporare \xc8\x99i neordonate, cum ar fi pseudopodelor (leucocitele), sau permanente: microvili (epiteliul mucoasei intestinale, epiteliul tubilor renali), cili (epiteliul mucoasei traheei), desmozomi - corpusculi de leg\xc4\x83tur\xc4\x83 care solidarizeaz\xc4\x83 celulele epiteliale.\n_START_SECTION_\nCitoplasma\n_START_PARAGRAPH_\nCitoplasma ac\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 \xc3\xaen organizarea \xc8\x99i men\xc8\x9binerea formei celulei; ancoreaz\xc4\x83 organitele \xc3\xaen loc; are rol \xc3\xaen timpul endocitozei, absorb\xc8\x9bia de materiale externe, de c\xc4\x83tre o celul\xc4\x83, \xc8\x99i citochinez\xc4\x83, separarea celulelor imature dup\xc4\x83 diviziunea celular\xc4\x83; \xc8\x99i mut\xc4\x83 p\xc4\x83r\xc8\x9bi din celul\xc4\x83 \xc3\xaen procesele de cre\xc8\x99tere \xc8\x99i de mobilitate. Citoscheletului eucariotelor este compus din microfilamente, filamente intermediare \xc8\x99i microtubuli. Exist\xc4\x83 un num\xc4\x83r mare de proteine \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8basociate acestora, fiecare control\xc3\xa2nd structura unei celule prin \xc3\xaendrumarea, gruparea \xc8\x99i alinierea filamentelor. Citoscheletului procariotelor este implicat \xc3\xaen men\xc8\x9binerea formei celulei, polaritate \xc8\x99i citochinez\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nSubstan\xc8\x9be anorganice\n_START_PARAGRAPH_\nSubstan\xc8\x9bele anorganice, sau minerale, sunt prezente \xc3\xaen celul\xc4\x83 at\xc3\xa2t sub form\xc4\x83 de molecule, c\xc3\xa2t \xc8\x99i sub form\xc4\x83 de ioni.Ele impregneaza unele membrane , polarizeaza membranele celulare, schimba proprietatile fizice ale protoplasmei\n_START_SECTION_\nPropriet\xc4\x83\xc8\x9bi fiziologice generale\n_START_PARAGRAPH_\nPrintre propriet\xc4\x83\xc8\x9bile care diferen\xc8\x9biaz\xc4\x83 materia vie de corpurile lipsite de via\xc8\x9b\xc4\x83 se pot aminti:\n_START_SECTION_\nMetabolismul\n_START_PARAGRAPH_\nDin substan\xc8\x9ba intercelular\xc4\x83 \xc3\xaen celul\xc4\x83 p\xc4\x83trund substan\xc8\x9be nutritive: oxigen, glucoz\xc4\x83, lipide, ap\xc4\x83, s\xc4\x83ruri, iar din ea se elimin\xc4\x83 substan\xc8\x9be sub form\xc4\x83 de de\xc8\x99euri. Substan\xc8\x9bele care intr\xc4\x83 \xc3\xaen celul\xc4\x83 particip\xc4\x83 la procesele de biosintez\xc4\x83. Biosinteza semnific\xc4\x83 formarea proteinelor, glucidelor, lipidelor din substan\xc8\x9be mai simple, ce sunt specifice celulei date. De exemplu, \xc3\xaen celulele mu\xc8\x99chilor se formeaz\xc4\x83 ni\xc8\x99te proteine speciale, care le asigur\xc4\x83 contractilitatea. O dat\xc4\x83 cu biosinteza, \xc3\xaen celule are loc \xc8\x99i descompunerea substan\xc8\x9belor organice. \xc3\x8en urma descompunerii se formeaz\xc4\x83 ni\xc8\x99te substan\xc8\x9be de structur\xc4\x83 mai simpl\xc4\x83. Reac\xc8\x9biile de descompunere decurg cu participarea oxigenului (reac\xc8\x9bii de oxidare) \xc8\x99i sunt \xc3\xaenso\xc8\x9bite de degajare de energie. Aceast\xc4\x83 energie se consum\xc4\x83 \xc3\xaen procesul activit\xc4\x83\xc8\x9bii vitale a celulei sub form\xc4\x83 de energie chimic\xc4\x83, termic\xc4\x83, mecanic\xc4\x83. Procesele de biosintez\xc4\x83 \xc8\x99i descompunere constituie metabolismul.\n_START_SECTION_\nIstoria descoperirii celulei\n_START_PARAGRAPH_\nCelula a fost descoperit\xc4\x83 de Robert Hook \xc3\xaen 1665 care f\xc4\x83cea studii pe tulpini de plut\xc4\x83 folosind microscopul. Acesta a observat c\xc4\x83 materialul dat a fost \xc3\xaemp\xc4\x83r\xc8\x9bit \xc3\xaen mai multe compartimente, egale ce semanau cu niste camarute. Acestea au primit numele de celule (lat. cella=camera) Antonie van Leeuwenhoek a observat primul organismele unicelulare \xc3\xaentr-o pic\xc4\x83tur\xc4\x83 de ap\xc4\x83, folosind microscopul.Teoria celular\xc4\x83 a fost enun\xc8\x9bat\xc4\x83 pentru prima dat\xc4\x83 de Matthias Jakob Schleiden \xc8\x99i Theodor Schwann \xc3\xaen 1839. \xc3\x8en 1858, Rudolf Virchow emite teoria sa, Omnis cellula ex cellula, potrivit c\xc4\x83reia celulele apar \xc3\xaen urma diviziunii celulare.'