b'\n_START_ARTICLE_\nFranciu\n_START_SECTION_\nIstoric\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8enc\xc4\x83 din 1870, chimi\xc8\x99tii credeau c\xc4\x83 ar trebui s\xc4\x83 fie un alt metal alcalin dup\xc4\x83 cesiu, cu num\xc4\x83rul atomic 87. Atunci i-a fost pus numele provizoriu \xe2\x80\x9eeka-cesiu\xe2\x80\x9d. Cercet\xc4\x83torii au \xc3\xaencercat s\xc4\x83 g\xc4\x83seasc\xc4\x83 \xc8\x99i izoleze elementul, cel pu\xc8\x9bin patru descoperiri false fiind anun\xc8\x9bate \xc3\xaenainte ca franciul \xc3\xaen sine s\xc4\x83 fie descoperit.\n_START_SECTION_\nDescoperiri eronate sau incomplete\n_START_PARAGRAPH_\nChimistul rus D. K. Dobroserdov a fost primul om de \xc8\x99tiin\xc8\x9b\xc4\x83 care a pretins a fi g\xc4\x83sit eka-cesiul, sau franciul. \xc3\x8en 1925, el a observat semne de radioactivitate slabe \xc3\xaentr-o mostr\xc4\x83 de potasiu, alt metal alcalin, concluz\xc3\xa2nd incorect c\xc4\x83 eka-cesiul era cel ce contamina proba (de fapt, radioactivitatea provenea de la izotopul potasiu-40, ocurent natural). Succedent, el a publicat o tez\xc4\x83 despre prezicerile sale asupra propriet\xc4\x83\xc8\x9bile eka-cesiului, \xc3\xaen care el numea noul element russiu, dup\xc4\x83 \xc8\x9bara sa natal\xc4\x83. La scurt timp dup\xc4\x83, Dobroserdov a \xc3\xaenceput s\xc4\x83 se axeze pe cariera sa didactic\xc4\x83 la Institutul Politehnic din Odessa, f\xc4\x83r\xc4\x83 a continua cercet\xc4\x83rile asupra elementului._NEWLINE_Un an mai t\xc3\xa2rziu, chimi\xc8\x99tii englezi Gerald J. F. Druce \xc8\x99i Frederick H. Loring au analizat fotografii f\xc4\x83cute cu raze X a sulfatului de mangan (II). Ei au observat ni\xc8\x99te linii spectrale pe care le presupuneau a fi ale eka-cesiului. \xc8\x98i-au anun\xc8\x9bat descoperirea elementului 87 \xc8\x99i i-au propus numele alkaliniu, deoarece era cel mai greu metal alcalin._NEWLINE_\xc3\x8en 1930, Fred Allison de la Institutul Politehnic Alabama a pretins s\xc4\x83 fi descoperit elementul 87 atunci c\xc3\xa2nd analiza polucit \xc8\x99i lepidolit folosindu-\xc8\x99i dispozitivul s\xc4\x83u magneto-optic. Allison a cerut ca elementul s\xc4\x83 fie numit virginiu dup\xc4\x83 statul s\xc4\x83u natal, Virginia, \xc8\x99i s\xc4\x83 aib\xc4\x83 simbolul chimic Vi sau Vm. \xc3\x8en 1934, H. G. MacPherson de la Universitatea Berkeley a demonstrat ineficacitatea dispozitivului folosit de Allison \xc8\x99i c\xc4\x83 el nu a descoperit, de fapt, nimic._NEWLINE_\xc3\x8en 1936, fizicianul rom\xc3\xa2n Horia Hulubei \xc8\x99i colegul s\xc4\x83u francez Yvette Cauchois au analizat, de asemenea, polucitul, de aceast\xc4\x83 data folosindu-se de aparatul lor de rezolu\xc8\x9bie \xc3\xaenalt\xc4\x83 cu raze X. Ei au observat mai multe linii de emisie slabe, care au presupus a fi ale elementului 87. Hulubei \xc8\x99i Cauchois \xc8\x99i-au raportat descoperirea \xc8\x99i au propus numele moldaviu elementului, \xc8\x99i simbolul Ml, dup\xc4\x83 Moldova, unde Hulubei s-a n\xc4\x83scut. \xc3\x8en 1937, munca lui Hulubei a fost criticat\xc4\x83 de fizicianul american F. H. Hirsh Jr., care a contrazis metodele de cercetare a le lui Hulubei. Hirsh era sigur c\xc4\x83 eka-cesiul nu se putea g\xc4\x83si \xc3\xaen natur\xc4\x83, \xc8\x99i c\xc4\x83 Hulubei observase de fapt liniile de raze X a mercurului sau a bismutului. Hulubei a insistat c\xc4\x83 aparatul s\xc4\x83u cu raze X \xc8\x99i metodele sale erau prea precise pentru a face o astfel de gre\xc8\x99eal\xc4\x83. Din aceast\xc4\x83 cauz\xc4\x83, Jean Baptiste Perrin, c\xc3\xa2\xc8\x99tig\xc4\x83tor al Premiului Nobel \xc8\x99i mentorul lui Hulubei a sus\xc8\x9binut c\xc4\x83 moldaviul este adev\xc4\x83ratul eka-cesiu, \xc8\x99i nu franciul descoperit de cur\xc3\xa2nd de c\xc4\x83tre Marguerite Perey p\xc3\xa2n\xc4\x83 c\xc3\xa2nd ea a fost demonstrat\xc4\x83 adev\xc4\x83rata descoperitoare a elementului 87.\n_START_SECTION_\nAnaliza lui Perey\n_START_PARAGRAPH_\nEka-cesiul a fost descoperit \xc3\xaen 1939 de c\xc4\x83tre Marguerite Perey de la Institutul Curie din Paris, atunci c\xc3\xa2nd purifica o prob\xc4\x83 de actiniu-227 care a fost semnalat\xc4\x83 a avea o energie de dezintegrare de 220 keV. Perey a observat particule de dezintegrare cu un nivel de energie sub 80 keV. Ea a crezut c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 dezintegrare era cauzat\xc4\x83 de un produs nemai\xc3\xaent\xc3\xa2lnit vreodat\xc4\x83, unul care a fost separat \xc3\xaen timpul purific\xc4\x83rii, dar a reap\xc4\x83rut din actiniul-227 pur. Diverse teste au eliminat posibilitatea ca elementul necunoscut s\xc4\x83 fie thoriul, radiul, plumbul, bismutul sau taliul. Elementul avea propriet\xc4\x83\xc8\x9bile chimice ale unui metal alcalin (cum ar fi coprecipitarea cu s\xc4\x83rurile cesiului), care a f\xc4\x83cut-o pe Perey s\xc4\x83 cread\xc4\x83 c\xc4\x83 acela era elementul 87, produsul dezintegr\xc4\x83rii alpha a actiniului-227. Perey a \xc3\xaencercat ulterior s\xc4\x83 determine raportul \xc3\xaentre descompunerea beta \xc8\x99i alpha \xc3\xaen actiniul-227. Primele ei teste au indicat c\xc4\x83 dezintegrarea alfa constituia 0,6%, cifr\xc4\x83 pe care a schimbat-o succedent la 1%._NEWLINE_Perey a numit noul izotop actiniu-K (acum denumit franciu-223) iar \xc3\xaen 1946, ea a propus numele catiu pentru elementul nou descoperit, fiindc\xc4\x83 ea \xc3\xael credea a fi cel mai electropozitiv cation dintre elemente. Ir\xc3\xa8ne Joliot-Curie, una din supervizoarele lui Perey, s-a opus acestei denumiri deoarece ducea cu g\xc3\xa2ndul mai mult la cat (pisic\xc4\x83 \xc3\xaen englez\xc4\x83) dec\xc3\xa2t la cation. Ulterior, Perey a propus numele franciu, dup\xc4\x83 Fran\xc8\x9ba. Acest nume a fost adoptat oficial de IUPAC \xc3\xaen 1949, franciul devenind al doilea element dup\xc4\x83 galiu care e numit dup\xc4\x83 Fran\xc8\x9ba. I-a fost pus simbolul Fa, dar acesta a fost schimbat \xc3\xaen Fr (simbolul de ast\xc4\x83zi) la scurt timp dup\xc4\x83. Franciul a fost ultimul element descoperit \xc3\xaen natur\xc4\x83, \xc8\x99i nu prin sintez\xc4\x83, dup\xc4\x83 reniu \xc3\xaen 1925. Cercet\xc4\x83rile ulterioare asupra structurii franciului au fost efectuate de, printre al\xc8\x9bii, Sylvain Lieberman \xc8\x99i echipa sa de la CERN \xc3\xaen anii 1970 \xc8\x99i 1980.\n_START_SECTION_\nIzotopi\n_START_PARAGRAPH_\nFranciul este cel mai pu\xc8\x9bin stabil element ce se poate g\xc4\x83si \xc3\xaen natur\xc4\x83: cel mai stabil izotop al s\xc4\x83u, franciul-223, are un timp de \xc3\xaenjum\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bire de doar 22 de minute. \xc3\x8en contrast, astatinul, al doilea cel mai pu\xc8\x9bin stabil element ce se poate g\xc4\x83si \xc3\xaen natur\xc4\x83, are un timp de \xc3\xaenjum\xc4\x83t\xc4\x83\xc8\x9bire de 8,5 ore. To\xc8\x9bi izotopii franciului se dezintegreaz\xc4\x83 \xc3\xaen astatin, radiu sau radon. Franciul e de asemenea mai instabil dec\xc3\xa2t toate elementele p\xc3\xa2n\xc4\x83 la dubniu.\n_START_SECTION_\nPropriet\xc4\x83\xc8\x9bi chimice\n_START_PARAGRAPH_\nFranciul este un metal alcalin ale c\xc4\x83rui  propriet\xc4\x83\xc8\x9bi chimice seam\xc4\x83n\xc4\x83 cu cele ale cesiului. E un element greu cu un singur electron de valen\xc8\x9b\xc4\x83, av\xc3\xa2nd cea mai mare mas\xc4\x83 echivalent\xc4\x83 dintre orice alt element. Franciul lichid - dac\xc4\x83 ar putea fi creat - ar avea o tensiune superficial\xc4\x83 de 0.05092\xc2\xa0N/m la temperatura sa de topire. Punctul de topire al franciului a fost calculat a fi \xc3\xaen jur de 27\xc2\xa0\xc2\xb0C (80\xc2\xa0\xc2\xb0F, 300\xc2\xa0K). Acesta este totu\xc8\x99i nesigur, dat\xc4\x83 fiind raritatea \xc8\x99i radioactivitatea elementului. De aceea, nici punctul de fierbere al franciului de 677\xc2\xa0\xc2\xb0C (1250\xc2\xa0\xc2\xb0F, 950\xc2\xa0K) nu e sigur._NEWLINE_Linus Pauling a estimat electronegativitatea franciului la 0,7 pe scara Pauling, la fel ca cesiul; de atunci valoarea pentru cesiu a fost schimbat\xc4\x83 la 0,79, de\xc8\x99i nu exist\xc4\x83 date experimental\xc4\x83 care ar permite schimbarea valorii pentru franciu. Franciul are o energie de ionizare pu\xc8\x9bin mai mare dec\xc3\xa2t cesiul, 392.811(4)\xc2\xa0kJ/mol fa\xc8\x9b\xc4\x83 de 375.7041(2)\xc2\xa0kJ/mol pentru cesiu, dup\xc4\x83 cum s-ar a\xc8\x99tepta de la efectele relativistice, iar asta ar implica c\xc4\x83 cesiul e mai pu\xc8\x9bin electronegativ dec\xc3\xa2t franciul. Franciul ar trebui de asemenea s\xc4\x83 aib\xc4\x83 o afinitate electronic\xc4\x83 mai mare dec\xc3\xa2t cea a cesiului, iar ionul Fr\xe2\x81\xbb ar trebui s\xc4\x83 fie mai polarizabil dec\xc3\xa2t ionul Cs\xe2\x81\xbb. Se prezice c\xc4\x83 molecula CsFr ar avea franciu la cap\xc4\x83tul negativ al dipolului, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de oricare alte molecule heterodiatomice de metale alcaline. Superoxidul de franciu (FrO\xe2\x82\x82) se presupune a avea un caracter mai covalent dec\xc3\xa2t congenerii s\xc4\x83i mai u\xc8\x99ori; acest lucru e atribuit electronilor de pe substratul 6p din franciu fiind mai implica\xc8\x9bi \xc3\xaen leg\xc4\x83tura dintre franciu-oxigen._NEWLINE_Franciul coprecipiteaz\xc4\x83 cu mai multe s\xc4\x83ruri ale cesiului, cum ar fi percloratul de cesiu, care rezult\xc4\x83 \xc3\xaen mici cantit\xc4\x83\xc8\x9bi de perclorat de franciu. Aceast\xc4\x83 coprecipitare poate fi folosit\xc4\x83 pentru a izola franciul, prin adaptarea metodei lui Glendelin \xc8\x99i Nelson de coprecipitare a radiocesiului . Va coprecipita, de asemenea, cu alte s\xc4\x83ruri ale cesiului, printre care iodatul, picratul, tartratul (\xc8\x99i tartratul de rubidiu), cloroplatinatul \xc8\x99i silicotungstatul de cesiu. Mai coprecipiteaz\xc4\x83 cu acidul silicotungstat, \xc8\x99i acidul percloric, f\xc4\x83r\xc4\x83 a fi nevoie de alt metal alcalin, lucru ce face posibile alte metode de separare. Aproape toate s\xc4\x83rurile franciului sunt solubile \xc3\xaen ap\xc4\x83.\n_START_SECTION_\nR\xc4\x83sp\xc3\xa2ndire\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb2\xc2\xb2\xc2\xb3Fr este rezultatul dezintegr\xc4\x83rii alfa ai  \xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb7Ac \xc8\x99i este \xc3\xaent\xc3\xa2lnit \xc3\xaen cantit\xc4\x83\xc8\x9bi minuscule \xc3\xaen mineralele uraniului \xc8\x99i thoriului. \xc3\x8entr-o mostr\xc4\x83 de uraniu se estimeaz\xc4\x83 a fi 1 atom de franciu la fiecare 1 \xc3\x97 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 atomi de uraniu. De asemenea, scoar\xc8\x9ba terestr\xc4\x83 ar con\xc8\x9bine cel mult 30\xc2\xa0g de franciu.\n_START_SECTION_\nProducere\n_START_PARAGRAPH_\nDin cauza instabilit\xc4\x83\xc8\x9bii \xc8\x99i rarit\xc4\x83\xc8\x9bii sale, nu exist\xc4\x83 aplica\xc8\x9bii comerciale pentru franciu. A fost folosit la cercetare \xc3\xaen diverse domenii ale chimiei, \xc8\x99i a structurii atomice. Rolul s\xc4\x83u \xc3\xaen diagnosticarea cancerului a fost de asemenea cercetat, dar s-a dovedit a fi nepractic._NEWLINE_Abilitatea franciului de a fi sintetizat, capturat \xc8\x99i r\xc4\x83cit, \xc3\xaempreun\xc4\x83 cu structura sa atomic\xc4\x83 relativ simpl\xc4\x83 l-au f\xc4\x83cut subiectul unor experimente specializate de spectroscopie. Aceste experimente au dus la informa\xc8\x9bii mai detaliate despre nivelurile de energie \xc8\x99i constantele de cuplare dintre particulele subatomice. Studiile pe lumina emis\xc4\x83 de ionii de franciu-210 captura\xc8\x9bi laser au furnizat date precise despre schimburile \xc3\xaentre nivelurile atomice de energie care sunt destul de asem\xc4\x83n\xc4\x83toare cu cele prezise de teoria cuantic\xc4\x83.'