b'\n_START_ARTICLE_\nCetatea Feldioarei\n_START_SECTION_\nLocalitatea\n_START_PARAGRAPH_\nPe malul st\xc3\xa2ng al Oltului se afl\xc4\x83 satul Feldioara, la 17km nord de ora\xc8\x99ul Bra\xc8\x99ov. Conform cercet\xc4\x83rilor arheologice teritoriul a fost locuit \xc3\xaenc\xc4\x83 din neolitic, trec\xc3\xa2nd prin epoca bronzului \xc8\x99i cea a domina\xc8\x9biei romane care a l\xc4\x83sat situri importante de ceramic\xc4\x83, sticl\xc4\x83rie sau obiecte din aur, precum \xc8\x99i un tezaur compus din 21 de monede romane. Descoperirea a cinci lingouri din aur ce au fost datate \xc3\xaentre anii 402 - 408 au dus la ipoteza folosirii lor ca tribut c\xc4\x83tre popula\xc8\x9biile migratoare din acele timpuri, probabil hunii._NEWLINE_Denumirea \xc3\xaen maghiar\xc4\x83 a localit\xc4\x83\xc8\x9bii este "F\xc3\xb6ld-V\xc3\xa1r", cu semnifica\xc8\x9bia de "cetate de p\xc4\x83m\xc3\xa2nt", iar \xc3\xaen german\xc4\x83 Marienburg cu \xc3\xaen\xc8\x9belesul de "Cetatea Mariei". Fecioara Maria era patroana Ordinului cavalerilor teutoni, cetatea Feldioarei fiind cea mai important\xc4\x83 fortifica\xc8\x9bie ridicat\xc4\x83 de ei \xc3\xaen \xc8\x9aara B\xc3\xa2rsei. Construirea acestei cet\xc4\x83\xc8\x9bi s-a derulat ca urmare a acord\xc4\x83rii cavalerilor teutoni, de c\xc4\x83tre Andrei al II-lea, a dreptului de a se a\xc8\x99eza \xc3\xaen aceast\xc4\x83 zon\xc4\x83 \xc8\x99i a popula "terra deserta et inhabitata" cu scopul de a ap\xc4\x83ra teritoriile coroanei maghiare de frecventele incursiuni ale cumanilor. Controversatul termen "inhabitata" duce la ideea unui teritoriu pustiu \xc8\x99i nelocuit, idee contrazis\xc4\x83 de m\xc4\x83rturiile arheologice care confirm\xc4\x83 existen\xc8\x9ba unui cimitir s\xc4\x83sesc \xc3\xaen localitate care a fost datat \xc3\xaenc\xc4\x83 de la mijlocul secolului al XII-lea, perioad\xc4\x83 cunoscut\xc4\x83 a fi primul val al coloniz\xc4\x83rii sa\xc8\x99ilor \xc3\xaen Transilvania._NEWLINE_Ca urmare, teutonii s-au stabilit \xc3\xaen "Terra Borza" (\xc8\x9aara B\xc3\xa2rsei), ei av\xc3\xa2nd ini\xc8\x9bial doar dreptul de ridicare al fortifica\xc8\x9biilor din lemn \xc8\x99i de p\xc4\x83m\xc3\xa2nt. Cum \xc3\xaen Europa Occidental\xc4\x83 astfel de fortifica\xc8\x9bii erau deja de domeniul trecutului \xc8\x99i cum probabil au construit fortifica\xc8\x9bia direct din piatr\xc4\x83, Andrei al II-lea a acordat \xc3\xaen anul 1222 ordinului teutonic dreptul de a construi "castra et urbes lapideas". Cum cavalerii \xc8\x99i-au extins teritoriile controlate p\xc3\xa2n\xc4\x83 \xc3\xaen \xc8\x9aara Brodnicilor spre nord \xc8\x99i au f\xc4\x83cut incursiuni \xc3\xaenspre sud spre Dun\xc4\x83re, regele Ungariei \xc3\xaengrijorat de posibilitatea cre\xc4\x83rii unui stat \xc3\xaen stat, a intrat cu armatele sale \xc3\xaen anul 1225 \xc8\x99i i-a alungat din \xc8\x9aara B\xc3\xa2rsei. Un act papal men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 faptul c\xc4\x83 teutonii au construit "cum multa labore... quinnquie castra fortia".\n_START_SECTION_\nCetatea teutonilor\n_START_PARAGRAPH_\nUna din cet\xc4\x83\xc8\x9bile construite de teutoni, dup\xc4\x83 plecarea lor avea numele de "Sanctae Mariae" \xc8\x99i era construit\xc4\x83 pe colin\xc4\x83 la Feldioara, fiind \xc3\xaenconjurat\xc4\x83 pe trei laturi de r\xc3\xa2ul Homorod. Experien\xc8\x9ba de constructori a teutonilor acumulat\xc4\x83 \xc3\xaen \xc8\x9aara Sf\xc3\xa2nt\xc4\x83 \xc8\x99i \xc3\xaen Asia Mic\xc4\x83 a adus pe meleagurile transilv\xc4\x83nene tehnici \xc8\x99i solu\xc8\x9bii de construc\xc8\x9bie \xc3\xaent\xc3\xa2lnite la marile castele cruciate de la Tyr, Crac des Chevaliers \xc8\x99i Ascalon. Din vechea cetate a teutonilor se mai p\xc4\x83streaz\xc4\x83 ast\xc4\x83zi numai un rest dintr-un zid de piatr\xc4\x83 \xc3\xaen partea de nord-vest. Acest zid s-a dovedit din punct de vedere a tehnicii de construc\xc8\x9bie total diferit de restul ansamblului. La baza lui au fost a\xc8\x99eza\xc8\x9bi bolovani mari deasupra c\xc4\x83rora s-a ridicat un zid din bolovani lega\xc8\x9bi cu mortar de bun\xc4\x83 calitate. Conform datelor topometrice se pare c\xc4\x83 cetatea a fost \xc3\xaenconjurat\xc4\x83 de o nou\xc4\x83 incint\xc4\x83, a doua, \xc3\xaen interiorul c\xc4\x83reia exista o capel\xc4\x83, o "Cas\xc4\x83 a cavalerului" \xc8\x99i o bolni\xc8\x9b\xc4\x83, casa cavalerului juc\xc3\xa2nd rolul de refectoriu, la parter, sal\xc4\x83 de mese, magazie, la etaj, \xc8\x99i dormitor la ultimul etaj. Cu ocazia incursiunilor f\xc4\x83cute de t\xc4\x83tari \xc3\xaen anul 1241, at\xc3\xa2t capela c\xc3\xa2t \xc8\x99i celelalte cl\xc4\x83diri au fost distruse. Pe ruinele fortifica\xc8\x9biei, cistercienii care controlau localitatea printr-un ordin dat de Bela al IV-lea, au construit actuala biseric\xc4\x83. Capela romanic\xc4\x83 a cavalerilor teutoni, probabil, este \xc3\xaencorporat\xc4\x83 \xc3\xaen corul gotic \xc8\x99i ruinele Casei Cavalerului care fac parte din temeliile corpului bazilical..\n_START_SECTION_\nCetatea \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83neasc\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nLa ruinele cet\xc4\x83\xc8\x9bii care se pot vedea ast\xc4\x83zi pe colin\xc4\x83, abia se mai p\xc4\x83streaz\xc4\x83 urme vizibile ale prezen\xc8\x9bei Cavalerilor Teutoni. Turnurile \xc8\x99i curtinele de la \xc3\xaenceput au fost construite probabil de comunitatea s\xc4\x83seasc\xc4\x83 r\xc4\x83mas\xc4\x83 dup\xc4\x83 plecarea lor, dar nu se poate preciza cu exactitate perioada. Dup\xc4\x83 marea invazie t\xc4\x83tar\xc4\x83 care a adus mari pagube \xc3\xaen Transilvania, a avut loc o adev\xc4\x83rat\xc4\x83 efervescen\xc8\x9b\xc4\x83 \xc3\xaen construirea \xc8\x99i ridicarea de noi fortifica\xc8\x9bii. Cum cetatea din Feldioara a fost practic distrus\xc4\x83, localnicii au reconstruit-o cu o incint\xc4\x83 oval\xc4\x83, dup\xc4\x83 forma platoului, f\xc4\x83c\xc3\xa2ndu-i intrarea prin sud, ridic\xc3\xa2nd turnuri de ap\xc4\x83rare, ast\xc4\x83zi put\xc3\xa2nd fi v\xc4\x83zut doar cel vestic. Turnurile erau prev\xc4\x83zute cu niveluri separate prin platforme, ele comunic\xc3\xa2nd prin intermediul sc\xc4\x83rilor din lemn. Turnul din est se presupune c\xc4\x83 era prev\xc4\x83zut \xc8\x99i el cu platforme dar avea o bolt\xc4\x83 semicilindric\xc4\x83. Din turnul din sud se mai p\xc4\x83streaz\xc4\x83 doar elementele de la baz\xc4\x83. Curtina are o \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bime de 6 p\xc3\xa2n\xc4\x83 la 7 metri, la jum\xc4\x83tatea sa put\xc3\xa2ndu-se observa g\xc4\x83urile \xc3\xaen care se fixau b\xc3\xa2rnele consolelor care sus\xc8\x9bineau drumul de straj\xc4\x83. \xc3\x8en partea de sud se mai observ\xc4\x83 ma\xc8\x99iculiuri, iar \xc3\xaen vestul curtinei exista o f\xc3\xa2nt\xc3\xa2n\xc4\x83 cu ad\xc3\xa2ncime de circa 70 de metri._NEWLINE_O refacere a fortifica\xc8\x9biei este posibil s\xc4\x83 fi fost f\xc4\x83cut\xc4\x83 dup\xc4\x83 anul 1420, fapt determinat de existen\xc8\x9ba unui document din 1439 care men\xc8\x9bioneaz\xc4\x83 c\xc4\x83 locuitorii Feldioarei au fortificat un "castrum" \xc3\xaen vederea ap\xc4\x83r\xc4\x83rii bunurilor lor. Astfel, pe vremea lui Sigismund de Luxemburg, cetatea Feldioarei era una \xc8\x9b\xc4\x83r\xc4\x83neasc\xc4\x83 \xc8\x99i localitatea primea dreptul, datorit\xc4\x83 ei, de a fi ora\xc8\x99._NEWLINE_Cetatea a fost distrus\xc4\x83 \xc3\xaen 1430 de turci precum \xc8\x99i de Vlad \xc8\x9aepe\xc8\x99 \xc3\xaen campania din 1457, locuitorii ref\xc4\x83c\xc3\xa2nd-o \xc3\xaen acela\xc8\x99i an. Zidul de incint\xc4\x83 din partea de sud a fost probabil distrus dup\xc4\x83 b\xc4\x83t\xc4\x83lia de la Feldioara de o\xc8\x99tile lui Petru Rare\xc8\x99 prin vornicul Nicoar\xc4\x83 Grozav. Pe zid\xc4\x83ria turnului din spre nord exist\xc4\x83 scrijelit anul 1657, dar nu se \xc8\x99tie dac\xc4\x83 inscrip\xc8\x9bia este datorat\xc4\x83 construirii turnului sau a unei renov\xc4\x83rii a lui.'