b'\n_START_ARTICLE_\nGaz nobil\n_START_SECTION_\nScurt istoric al denumirii\n_START_PARAGRAPH_\nDenumirea de gaze inerte sau nobile \xc3\xae\xc8\x99i are originea \xc3\xaen faptul c\xc4\x83, p\xc3\xa2n\xc4\x83 de cur\xc3\xa2nd, se credea c\xc4\x83 principala carcteristic\xc4\x83 a elementelor din grupa a VIII-a este iner\xc8\x9bia lor chimic\xc4\x83 total\xc4\x83. Iner\xc8\x9bia chimic\xc4\x83 a fost explicat\xc4\x83 prin configura\xc8\x9bia electronic\xc4\x83 special\xc4\x83 a acestor gaze. Toate au stratul de valen\xc8\x9b\xc4\x83 complet ocupat cu c\xc3\xa2te 8 electroni (cu excep\xc8\x9bia heliului, cu strat de valen\xc8\x9b\xc4\x83 complet de doi electroni). S-a tras concluzia c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 configura\xc8\x9bie electronic\xc4\x83 confer\xc4\x83 o stabilitate deosebit\xc4\x83, constatare care a fost generalizat\xc4\x83 ca regula octetului. Cercet\xc4\x83ri recente au ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 unele gaze rare pot da combina\xc8\x9bii, uneori deosebit de stabile. Numele de gaze inerte (sau nobile) nu mai este ast\xc4\x83zi propriu, ci are doar un sens istoric._NEWLINE_Nici denumirea de gaze rare dat\xc4\x83 elementelor din grupa a VIII-a nu este foarte potrivit\xc4\x83, c\xc4\x83ci unele dintre ele se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen cantit\xc4\x83\xc8\x9bi destul de mari \xc3\xaen atmosfera p\xc4\x83m\xc3\xa2ntului (1 m\xc2\xb3 aer con\xc8\x9bine 9,3 l argon).\n_START_SECTION_\nIstoricul descoperirii gazelor nobile\n_START_PARAGRAPH_\nDescoperirea gazelor rare \xc3\xae\xc8\x99i are originea \xc3\xaen observa\xc8\x9bia f\xc4\x83cut\xc4\x83 de Rayleigh \xc3\xaen 1894 c\xc4\x83 azotul izolat din aer are o densitate pu\xc8\x9bin mai mare dec\xc3\xa2t azotul ob\xc8\x9binut prin descompunerea combina\xc8\x9biilor acestui element chimic. Diferen\xc8\x9ba este de numai aproximativ o unitate la zecimala a treia \xc8\x99i a putut fi stabilit\xc4\x83 doar cu prilejul unor m\xc4\x83sur\xc4\x83tori foarte exacte._NEWLINE_William Ramsay a ar\xc4\x83tat c\xc4\x83 aceast\xc4\x83 diferen\xc8\x9b\xc4\x83 de densitate se datoreaz\xc4\x83 prezen\xc8\x9bei, \xc3\xaen azotul atmosferic, \xc3\xaen propor\xc8\x9bie mic\xc4\x83 a unui gaz cu densitate mai mare dec\xc3\xa2t azotul pur. Pentru izolarea acestui gaz, Ramsay a trecut azot ob\xc8\x9binut din aer peste magneziu metalic, \xc3\xaenc\xc4\x83lzit la ro\xc8\x99u. Acest metal se combin\xc4\x83 cu urmele de oxigen, form\xc3\xa2nd oxid de magneziu (MgO), \xc8\x99i cu azotul d\xc3\xa2nd nitrura de magneziu (MgN). Gazul rezidual s-a dovedit a fi complet inert din punct de vedere chimic; el avea densitatea mai mare dec\xc3\xa2t azotul \xc8\x99i prezenta un spectru caracteristic, deosebit de al elementelor cunoscute. Noul element a fost numit argon (= inactiv) (Ramsay, 1894)._NEWLINE_Se \xc8\x99tia mai de mult c\xc4\x83 unele minerale pun \xc3\xaen liberate un gaz inert, c\xc3\xa2nd sunt calcinate sau prin dizolvare \xc3\xaen acid sulfuric. Dup\xc4\x83 descoperirea argonului, crecet\xc3\xa2nd gazul izolat pe aceast\xc4\x83 cale din mineralul de uraniu, cleveita, Ramsay a constatat (1895) c\xc4\x83 acest gaz avea un spectru identic cu al unui element necunoscut pe atunci pe P\xc4\x83m\xc3\xa2nt, dar pus \xc3\xaen eviden\xc8\x9b\xc4\x83 cu mult timp \xc3\xaenainte (1868) \xc3\xaen Soare \xc8\x99i numit heliu (din gr. helios=soare)._NEWLINE_Dup\xc4\x83 descoperirea heliului \xc8\x99i a argonului, cu mase atomice (rotunjite) 4 \xc8\x99i 40, Ramsay a atribuit heliului primul loc dup\xc4\x83 hidrogen, \xc3\xaen sistemul periodic, iar argonului primul loc dup\xc4\x83 clor. \xc8\x9ain\xc3\xa2nd seama de principiul de construc\xc8\x9bie a sistemului periodic, era de a\xc8\x99teptat ca \xc3\xaen afar\xc4\x83 de heliu \xc8\x99i argon s\xc4\x83 existe \xc8\x99i alte elemente cu propriet\xc4\x83\xc8\x9bi asem\xc4\x83n\xc4\x83toare, unul situat dup\xc4\x83 F, altul dup\xc4\x83 Br \xc8\x99i un al treilea dup\xc4\x83 I. Pentru acestea Ramsay a calculat masele atomice aproximative: 20, 82 \xc8\x99i 129. Mai t\xc3\xa2rziu (Ramsay, 1897) s-a constatat c\xc4\x83 argonul brut con\xc8\x9bine cele trei elemente prezise (cu mase atomice reale: 20,2; 83,8 \xc8\x99i respectiv 131,3), care au fost numite neon, kripton \xc8\x99i xenon. Ele au fost separate prin lichefierea \xc8\x99i distilarea frac\xc8\x9bionat\xc4\x83 a argonului brut._NEWLINE_Radonul (emana\xc8\x9bia radiului), descoperit \xc3\xaen 1900 de Rutherford, ia na\xc8\x99tere prin transformarea elementului radioactiv radiu \xc8\x99i este el \xc3\xaensu\xc8\x99i radioactiv. Alte elemente radioactive, thhoriul \xc8\x99i protactiniul, dau na\xc8\x99tere \xc8\x99i ele unor emana\xc8\x9bii, care sunt izotopi ai radonului.\n_START_SECTION_\nStare natural\xc4\x83\n_START_PARAGRAPH_\nToate gazele rare (cu excep\xc8\x9bia radonului) se g\xc4\x83sesc \xc3\xaen atmosfer\xc4\x83. Con\xc8\x9binutul de argon este de aproximativ 1%._NEWLINE_Heliul se mai g\xc4\x83se\xc8\x99te \xc3\xaen toate mineralele con\xc8\x9bin\xc3\xa2nd elemente radioactive uraniu \xc8\x99i thoriu, cum sunt monazitul, thorianitul \xc8\x99i cleveitul (varietate de uraninit) \xc8\x99i provine din transform\xc4\x83rile radioactive ale acestor elemente. _NEWLINE_Sursa cea mai bogat\xc4\x83 de heliu sunt gazele naturale eman\xc3\xa2nd din p\xc4\x83m\xc3\xa2nt \xc3\xaen diverse regiuni ale globului \xc8\x99i care sunt compuse, \xc3\xaen cea mai mare parte, din metan \xc8\x99i azot. Unele z\xc4\x83c\xc4\x83minte de gaze naturale din America de Nord con\xc8\x9bin c\xc3\xa2teva procente de heliu. Heliul din aceste gaze provine tot din elemente radioactive._NEWLINE_De\xc8\x99i relativ rar pe p\xc4\x83m\xc3\xa2nt, heliul este, dup\xc4\x83 hidrogen, cel mai abundent element din univers.\n_START_SECTION_\nOb\xc8\x9binere\n_START_PARAGRAPH_\nDou\xc4\x83 surse naturale sunt importante ob\xc8\x9binerea gazelor rare: aerul petru He, Ne, Ar, Kr, Xe \xc8\x99i gazele naturale pentru He.\n_START_SECTION_\nIzolarea din aerul atmosferic\n_START_PARAGRAPH_\nPentru izolarea gazelor rare din atmosfer\xc4\x83, pe scar\xc4\x83 mai mare, se folose\xc8\x99te aparatura pentru lichefierea aerului dup\xc4\x83 Linde. Frac\xc8\x9binea de aer care r\xc4\x83m\xc3\xa2e nelichefiat\xc4\x83 con\xc8\x9bine heliul \xc8\x99i neonul, c\xc4\x83ci aceste dou\xc4\x83 gaze au puncte de fierbere mai sc\xc4\x83zute dec\xc3\xa2t celelalte gaze din aer \xc8\x99i, din aceast\xc4\x83 cauz\xc4\x83, se lichefiaz\xc4\x83 mai greu. Aerul lichid ob\xc8\x9binut con\xc8\x9bine argonul \xc8\x99i gazele rare mai grele. Prin distil\xc4\x83ri frac\xc8\x9bionate repetate, se ob\xc8\x9bine un concentrat \xc3\xaen gaze rare. Din acesta, oxigenul \xc8\x99i micile cantit\xc4\x83\xc8\x9bi de azot r\xc4\x83mase se \xc3\xaendep\xc4\x83rteaz\xc4\x83 pe cale chimic\xc4\x83, prin combinare cu magneziu, calciu metalic sau un amestec de oxid de calciu, magneziu \xc8\x99i sodiu metalic. Se ob\xc8\x9bine astfel un amestec de argon, kripton \xc8\x99i xenon, care pentru multe scopuri practice se utilizeaz\xc4\x83 ca atare. (ca materie prim\xc4\x83 pentru acest amestec se poate folosi \xc8\x99i gazul rezidual de la fabricarea amoniacului). Pentru a izola kriptonul din acest argon brut, el este supus unor distila\xc8\x9bii frac\xc8\x9bionate repetate. Kriptonul se ob\xc8\x9bine cel mai greu c\xc4\x83ci este frac\xc8\x9biunea mijlocie._NEWLINE_Cu mare succes se utilizeaz\xc4\x83, pentru separarea gazelor rare, proprietatea c\xc4\x83rbunelui activ de a fixa pe suprafa\xc8\x9ba sa foarte mare, de a absorbi, aceste gaze la temperatura joas\xc4\x83 (r\xc4\x83cire cu aer lichid). Din amestecul de gaze rare, c\xc4\x83rbunele absoarbe cel mai u\xc8\x99or pe cel cu masa atomic\xc4\x83 cea mai mare, deci \xc3\xaent\xc3\xa2i xenonul, apoi kriptonul, etc. Prin \xc3\xaenc\xc4\x83lzirea c\xc4\x83rbunelui la temperatura camerei, gazul absorbit este apoi pus \xc3\xaen libertate. Dac\xc4\x83 se absoarbe complet amestecul celor trei gaze, argon, kripton, xenon, \xc8\x99i se \xc3\xaenc\xc4\x83lze\xc8\x99te \xc3\xaencetul cu \xc3\xaencetul, se desoarbe \xc3\xaent\xc3\xa2i argonul, apoi kriptonul \xc8\x99i la urm\xc4\x83 xenonul._NEWLINE_Cu ajutorul c\xc4\x83rbunelui activ se poate separa \xc8\x99i amestecul de neon \xc8\x99i heliu izolat din frac\xc8\x9biunea necondensat\xc4\x83 a aerului lichid, \xc3\xaen modul descris mai sus; heliul, cel mai greu condensabil dintre toate gazele rare, nu se absoarbe pe c\xc4\x83rbune activ r\xc4\x83cit \xc3\xaen aer lichid, \xc3\xaen timp ce neonul este re\xc8\x9binut de c\xc4\x83rbune.\n_START_SECTION_\nIzolarea din gazele naturale\n_START_PARAGRAPH_\nDin gazele naturale, heliul se izoleaz\xc4\x83 prin acela\xc8\x99i procedeu. La temperatura aerului lichid se absorb de c\xc4\x83rbune toate componentele gazului mai pu\xc8\x9bin heliul \xc8\x99i hidrogenul. Heliul se separ\xc4\x83 u\xc8\x99or de hidrogen prin combinarea acestuia cu oxigenul.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8entrebuin\xc8\x9b\xc4\x83ri\n_START_PARAGRAPH_\nHeliul, mai u\xc8\x99or dec\xc3\xa2t aerul, a fost folosit pentru umplerea baloanelor dirijabile, \xc3\xaenlocuind hidrogenul, fa\xc8\x9b\xc4\x83 de care are avantajul de a nu fi inflamabil._NEWLINE_Gazele rare se \xc3\xaentrebuin\xc8\x9beaz\xc4\x83 pentru realizarea unei atmosfere inerte \xc3\xaen acele procese fizice \xc8\x99i chimice \xc3\xaen care azotul, folosit de obicei pentru acest scop, nu este destul de inert. Astfel heliul sau argonul se utilizeaz\xc4\x83 \xc3\xaen metalurgia titanului. Becurile electrice cu atmosfer\xc4\x83 de gaz inert se umplu cu argon brut. Tuburi de desc\xc4\x83rcare de forme diferite umplute cu neon (portocaliu intens) \xc8\x99i cu argon (albastru) se folosesc pe scar\xc4\x83 mare pentru firme luminoase. Heliul se mai folose\xc8\x99te ca gaz purt\xc4\x83tor \xc3\xaen cromatografia gaz-lichid, \xc3\xaen tehnica temperaturilor foarte joase, sau (\xc3\xaen amestec cu 15-21% oxigen) ca gaz de respirat \xc3\xaen scufund\xc4\x83rile submarine autonome la mari ad\xc3\xa2ncimi. Amestecuri de heliu cu neon se utilizeaz\xc4\x83 \xc3\xaen lasere cu gaz.'